Un estudi remarca la necessitat de crear un registre de persones en situació de soledat no desitjada - Social.cat\nUn estudi remarca la necessitat de crear un registre de persones en situació de soledat no desitjada\nL’Observatori Ciutats que Cuiden assegura que hi ha poques dades oficials sobre les persones grans soles\nL’Observatori ‘Ciutats que Cuiden’ assegura que hi ha poques dades oficials sobre les persones grans soles | Nick Cooper (Unsplash)\nUn estudi ha posat de relleu la necessitat de crear un registre unificat i oficial del número de persones que viuen en situacions de soledat no desitjada, problemàtica que pateixen sobretot les persones grans. L’informe de l’Observatori Ciutats que Cuiden analitza la repercussió de la soledat no desitjada als mitjans de comunicació per descriure l’impacte que té en l’envelliment.\nL’estudi conclou que hi ha “poques dades oficials” que ofereixin una imatge de les persones grans que viuen en situacions de soledat no desitjada i de les que moren en aquesta situació. Els investigadors remarquen la importància de la resposta de les institucions per oferir suport a aquestes situacions\nL'informe conclou que, si bé hi ha estudis que ofereixen dades sobre les persones grans que viuen en soledat, aquests es refereixen, sobretot, a percentatges de llars unipersonals habitades per majors de 65 anys, com l'Enquesta Contínua de Llars de l'INE. Els investigadors remarquen que hi ha poques dades oficials que ofereixin una imatge de les persones grans que viuen en situacions de soledat no desitjada i de les que moren en aquesta situació.\nPer exemple, l’estudi posa de relleu que, en l'àmbit judicial, els registres de morts no indiquen si el cadàver ha estat trobat mort en soledat, sinó que es limiten a recollir les causes de la defunció. D'altra banda, els registres dels serveis de seguretat, com policia i bombers, tenen dades de les intervencions realitzades en domicilis i dels cadàvers trobats, però cap detall sobre la situació de la persona morta.\nEl treball desenvolupat per l’Observatori Ciutats que Cuiden -impulsat per la Fundació Mémora i en col·laboració amb la Fundació ‘la Caixa’- analitza diverses publicacions a mitjans de comunicació sobre la soledat no desitjada des del setembre del 2019 fins a l’octubre del 2020.\nConcretament, de les 187 publicacions estudiades el 52,4% són articles dedicats a parlar sobre la soledat, les seves causes, conseqüències i percentatges de persones grans que viuen soles. D'altra banda, els que ofereixen notícies sobre la troballa de persones grans mortes soles al seu domicili representen el 9,6% dels articles. Finalment, el 38% refereixen plans i intervencions o propostes d'actuació que s'implementen en diferents punts del país.\nSoledat en pandèmia\nL'informe subratlla que la soledat no desitjada s'ha d'abordar com un problema social i de salut pública, especialment en un context en què la crisi sanitària de la Covid-19 està endurint aquesta problemàtica. Diversos experts assenyalen que per mantenir fora de perill a la gent gran, se'ls està privant d'elements per pal·liar la solitud, com la companyia, el contacte amb altres persones i la socialització.\nL'estudi també subratlla que la soledat no desitjada té un impacte negatiu en la salut de les persones grans. S'associa a una pitjor qualitat de vida, pitjor salut física i mental, i major risc de mortalitat. A més, la soledat en la vellesa s'agreuja per les dificultats de mobilitat.\nLa soledat no desitjada, un problema social\nUna altra de les conclusions de l’estudi és que la soledat no desitjada és un problema social que s’ha d’atendre des d’una mirada “multidisciplinària”. A més, aposten per “apoderar” les persones i “construir una arquitectura comunitària”, així com per una major sensibilització, per aconseguir “una intervenció rigorosa”. “No es tracta de guanyar cap batalla a la soledat; es tracta d'aprendre a gestionar-la cadascú de nosaltres a través d'una millora dels nostres recursos personals, juntament amb implicació i compromís en el comú i compartit", explica Cristina Segura, sociòloga i directora del programa de Gent Gran de Fundació "la Caixa".\n“Aquest primer informe ens ofereix una revisió documental d'enfocament qualitatiu amb conclusions preliminars que ens permet traçar un primer camí per avaluar, analitzar i conscienciar sobre un fenomen de gran magnitud que és poc visible encara en les esferes de les polítiques públiques i a ulls de la societat: la soledat no desitjada, amb major incidència en el col·lectiu de gent gran”, apunta Joan Berenguer, director general de Fundació Mémora i co-autor de l'informe. El seu compromís, segons assegura, és seguir estudiant el fenomen en profunditat. Per aconseguir-ho, avança que ja estan treballant en un segon estudi per ampliar la mostra.\nobservatori ciutats que cuiden


Activitats archivos - Pàgina 3 de 4 - APADOC\nL’APADOC col-labora en el muntatge de les exposicions que es podràn visitar a la Creu Roja l’Urgell i a la Bibliotèca de Tàrrega.\nPosted on 2 Octubre, 2019 4 Desembre, 2019\nAdjuntem el programa de les Activitats que es duran a terme aquesta setmana. Recordeu que el dijous 3 d’octubre l’APADOC participarà en un taller de manualitats a la Plaça Major de 10.30 a 12.30 hores, i el mateix dia 3 d’octubre farem la presentació de l’APADOC en la Xerrada “Que fem davant la soledat invisible?” […]\nAPADOC amb la Marxa nocturna 20S “La nit serà violeta”\nPosted on 22 Setembre, 2019 4 Desembre, 2019\nHo vam fer: vam tenyir la nit de color violeta i vam fer sentir les nostres veus i els nostres cants. A Tàrrega no en deixem passar ni una i ahir ens vam plantar: ja n’hi ha PROU!! Aqui teniu video i unes fotografies amb la nostra participació a la Marxa, moltes gràcies a tots/es!!\nApadoc participarà a la Marxa nocturna el proper 20 de setembre\nPosted on 16 Setembre, 2019 4 Desembre, 2019\nApadoc participarà el proper divendres 20 de setembre a la marxa nocturna “la nit serà violeta” en reivindicació contra la violència masclista. Us animem a anar-hi i participar.\nApadoc a l’Assamblea Feminista Mixta\nTàrrega acull l’Assemblea Feminista Mixta. Les associacions de dones de Tàrrega amb el suport de l’Ajuntament convoquen a tota la ciutadania per preparar les accions a fer de cara al proper dia 20 de setembre, quan s’han convocat a nivell d’estat espanyol actes reivindicatius contra les violències masclistes.\nAssistència a la VI Jornada de Formació Sempre Acompanyats\nPosted on 8 Juliol, 2019 4 Desembre, 2019\nLa presidenta de l’APADOC va assistir ahir, 4 de juliol, a la VI Jornada de Formació Sempre Acompanyats que es va celebrar a Barcelona al Centre de la Creu Roja Catalunya. Van donar la benvinguda els senyor Josep Quitet, President del Comité Autonòmic de la Creu Roja a Catalunya i el senyor Marc Simon, Sotsdirector […]\nL’APADOC participa en el projecte “Sempre Acompanyats”\nL’APADOC participa en el projecte “Sempre Acompanyats” i ha signat el conveni d’adhesió a la Sala de Plens de l’Ajuntament de Tàrrega, formant part d’un grup de treball d’una vintena d’entitats del municipi. L’Ajuntament de Tàrrega, ”la Caixa” i la Creu Roja han format un grup de treball amb 17 entitats, associacions i establiments per […]\nApadoc amb el final de curs a l’Hípica Arca d’Alcoletge\nPosted on 1 Juliol, 2019 9 Desembre, 2019\nEl passat 20 de juny, les sòcies de l’APADOC varem celebrar el final de curs a l’Hípica Arca d’Alcoletge Va estar un dia inoblidable, vam riure, vam ballar, algunes van muntar a cavall guiades pel fisioterapeuta Carles Casanovas, impulsor de la iniciativa del Projecte Espai Animal-Terra Sapiens, que incorpora la interacció amb els animals amb […]\nDemostració de Tupperware\nPosted on 29 Maig, 2019 4 Desembre, 2019\nEl passat dijous, 23 de maig, les sòcies de l’APADOC van poder gaudir d’una demostració de Tupperware a càrrec de la Dolors Avui en dia cada cop es mes habitual portar menjar en tupper. De fet, molts restaurants ja donen la possibilitat d’endur-se el menjar que no ens acabem en aquests recipients per la qual […]\nMare de Déu de l’Alba, patrona de Tàrrega\nAPADOC a la festa major de Tàrrega 2020\nAPADOC al Dia Mundial de la Fibromiàlgia i la Síndrome de Fatiga Crònica.\nReunió virtual de l’APADOC amb el grup de treball del programa sempre acompanyats\nL’APADOC està d’aniversari, avui celebrem el primer any com a membre de la comunitat del Facebook.\nAPADOC crea una pàgina de facebook...


Recepta de dònuts sans | ets el que menges\nFa temps que volia fer uns dònuts saludables; és a dir que no estiguessin fregits, que no portessin sucre... I aquí els teniu!\n15 d'abril 2019 per Adriana Ortemberg\nComença la primavera, una estació de canvis graduals: canvia el temps, canvia l’humor, van canviant els aliments, canvia l’hora, canvia la natura. Benvingut sigui tot, perquè tot ens ajuda a aprendre, a créixer, a adaptar-nos.\nUs explico la meva proposta del mes. Fa temps que volia fer uns dònuts saludables; és a dir que no estiguessin fregits, que no portessin sucre… Tampoc volia deixar de banda que aviat arriba la Setmana Santa, quan potser podem disposar d’una miqueta més de temps per cuinar i preparar receptes que ens venen de gust. Així és que, entre una cosa i una altra, van sorgir aquests dònuts convertibles en minitortells de Pasqua. És a dir, podeu fer els dònuts per esmorzar un dia qualsevol o adaptar-los per a dies especials com la Pasqua, decorant amb guarnicions al gust.\nQuè us sembla la idea? Preneu nota del que porten:\nFarina d’ametlles. És la base. En comptes de farines de cereals, farem servir ametlles, que aporten calci i àcids grassos. Si teniu molinet, podeu moldre ametlles senceres; us resultarà més econòmic.\nCom que és un preparat sense gluten, l’ou ajuda a lligar la massa al mateix temps que aporta proteïna. Si l’ou és un problema, podeu reemplaçar cada ou per 1 c.s. de llavors de lli moltes barrejada amb 3 c.s. d’aigua.\nPuré de poma. Aporta humitat a la massa –una cosa que interessa quan el component principal és ametlla– i també ajuda a aglutinar. És el que ajuda a crear volum. Millor que sigui sense fosfats. En trobareu a les botigues d’alimentació bio o herbolaris.\nRatlladura de mandarina. Aprofitarem les últimes mandarines per donar el toc aromàtic. És indispensable que siguin ecològiques!\nHe fet servir dos productes; a la massa una mica de xilitol, que dona un punt dolç sense augmentar els nivells de glucosa en sang i, per als més llaminers, he fet servir la crema de nous d’Amandin com a guarnició.\nUn cop untada la crema, que serveix per enganxar el que hi poseu a sobre, podeu triar escates de coco, coco ratllat, festucs o altres fruits secs, gerds liofilitzats o fruita deshidratada, llavors, ratlladura de mandarina, pètals de flors o clavar-hi fruita seca coberta de xocolata com si fossin ous petits, o col·locar ouets de xocolata al forat.\nSi us preocupa el motlle, que sapigueu que avui trobareu motlles per fer dònuts a molts llocs, com també per fer ous de xocolata. Divertiu-vos!\n350 g de farina d’ametlles\n4 cullerades de xilitol\n1 culleradeta d’impulsor o llevat\n1 mica de sal marina\n120 g de compota de poma (unes 6 cullerades)\nLa ratlladura de dues mandarines (només la part taronja, no la blanca)\nCrema de nous d’Amandín (per untar a sobre)\nEscalfeu el forn a 170 ºC i greixeu les cavitats del motlle amb una mica d’oli.\nBarregeu en un bol la farina d’ametlla, l’impulsor i la sal.\nEn un altre bol, bateu els ous lleugerament, afegiu-hi el xilitol, la ratlladura de mandarina i la compota.\nAboqueu els ingredients humits sobre els secs i barregeu.\nAboqueu la barreja a les cavitats omplint fins a ¾ de la seva capacitat.\nEnforneu 15 minuts i comproveu que estiguin cuits (si enfonseu un escuradents a la massa, ha de sortir sec).\nDeixeu refredar totalment abans de treure del motllo.\nUn cop fora del motlle, unteu amb la crema de nous i decoreu al gust.\n5 claus per\nbé el gluten\nEt regalem la GUIA GRATUÏTA + RECEPTA per aprendre :\nQuines proves cal fer per descartar la celiaquia.\nEntendre quines alteracions hi ha més enllà de la celiaquia, com ara la intolerància al gluten i l’al·lèrgia al blat.\nUna recepta deliciosa de pa mediterrani sense gluten.


Gairebé totes les dones tenen un vestit negre al seu armari. La moda amb vestit negre va arribar fa 80 anys, i encara això té el títol de la més enginyosa i insubstituïble per a una dona.\nAquesta opinió no està equivocada, perquè es pot usar un vestit negre per a gairebé qualsevol ocasió, ja sigui un banquet, un passeig romàntic o un dinar de negocis.\nEl dret a crear un vestit negre pertany a Coco Chanel. Va ser ella qui va crear aquesta petita obra d'art el 1926. Gran Coco ni tan sols va sospitar que seria democràtic i universal el seu fill.\nEl vestit negre pot ser de diferents longituds i, al mateix temps, sempre es manté espectacular. Però la imaginació més femenina, atractiva i emocionant dels homes, per descomptat, és considerar un petit vestit negre.\nLa bellesa d'un vestit negre és que, amb l'ajust adequat i la tela, pots ocultar defectes i destacar els mèrits de gairebé qualsevol forma. Fins i tot des del teixit més econòmic, amb el tall correcte del vestit, pots veure-ho deliciós!\nNo escatimeu-vos en un vestit negre costós, ho podeu fer servir durant diversos anys. El més important és no perseguir les noves tendències del podi, sinó centrar-se en les característiques de la vostra figura.\nColor negre: és bonic, podeu dir el fons perfecte, perquè pugueu experimentar-lo de totes les maneres possibles. Trieu un estil per al vostre gust.\nPer exemple, una bossa de vestit curt a les tirants s'adaptarà a representants femenines amb un petit cofre i unes espatlles boniques.\nEls posseïdors de les espatlles amples poden reduir-los visualment amb un vestit amb una armadura americana o amb un collaret i mànigues petites.\nSi ja ets un propietari feliç d'un petit vestit negre (i no només un petit), els consells són per a tu:\nAmb el que no es pot discutir, és amb el fet que aquest vestit es veurà bé en dones de qualsevol edat i prosperitat. I els accessoris seleccionats adequadament per a un vestit negre us permetran canviar la vostra imatge depenent de les circumstàncies.\nHi ha diverses maneres de fer un vestit negre extraordinari.\nLa primera és portar un petit vestit negre amb joies. Aquest estil es veurà harmònic en reunions de negocis i esdeveniments oficials. No oblideu que hi ha una regla tàcita: posar-se en un pantyhose de vestit negre, només un color corporal i poc visible. L'efectivitat de la imatge sempre proporcionarà sabates de taló negre.\nUn accessori tradicional és perles. El collaret no tria unes perles petites (es fusionarà amb un vestit), les perles grans també no s'ajusten, perquè el vestit no es veurà tan estrictament com sigui necessari en una reunió de negocis.\nPer a aquells individus que no agraden les perles, podeu triar les perles de pedra natural. Espectaculars flors es troben en cristalleria turquesa, lunar, àgata i Murano.\nCom a alternativa a un collaret, està de moda decorar un vestit amb un brou inusual o grans pendents.\nEls accessoris per al vestit han de ser visibles, però no provocatius.\nEl segon consell és sobre l'escalfament i la comoditat durant la temporada freda. Un vestit de teixit càlid i dens ho ajudarà a l'hivern. Per a la calidesa i la comoditat, podeu usar un collaret sota el vestit, el color del qual ha de contrastar amb el vestit, blanc, turquesa, rosa suau, préssec o l'altre per al vostre gust. El coll gruixut ha de ser de tela fina.\nSi t'agraden els pantalons, pots usar un petit vestit negre com una túnica, posar-se un vestit amb pantalons estretes de llana i decorar la teva imatge amb un collaret de punt amb estand o capa de pell.\nAmb un vestit curt, les botes altes davanteres es combinen perfectament.\nEl tercer consell, per a aquells que vulguin dedicar-se a una imatge romàntica o que assistiran a una festa d'estil 60-70.\nPer a una imatge romàntica, podeu utilitzar guants blancs de setí al colze, el pentinat és preferentment alt i net més un collaret de perles en diverses files.\nLes sabates trien amb un nas arrodonit, si s'adhereixen al turmell, només donaran a la seva imatge un toc i un femení.\nPer a una ocasió solemne, farà una elegant i petita diadema.\nEl quart consell és per als fashionistes que desitgen assistir a una festa. Aquí no se sentirà vergonyós per l'estil comercial. El vol de la fantasia és il·limitat, amb valentia afegeix chic i brilla al vestit negre. Podeu completar la imatge amb sabates - or, plata, vermell - es veu molt glamurós. Els ornaments també es poden seleccionar a la vostra agrada, els pendents llargs amb pedres precioses, les polseres brillants, la joieria multicolor acolorida ho faran bé.\nSi el vostre vestit està brodat de boles o peons brillants, en si mateix és un vestit original i no necessita decoracions addicionals.\nEl pantimedatge multicolor està ara en voga, però no totes les noies corren el risc de posar-les en peu, dubtant de la bellesa ideal de les seves cames. Per descomptat, hi ha un risc, però sempre podeu trobar una sortida. Per exemple, les sabates seleccionades adequadament ocultaran les mancances i fan que les cames siguin més esveltes. Per a un vestit negre sempre hi ha colors brillants molt atractius, es pot combinar amb les mitjanes de colors neutres per als negocis i brillants per relaxar-se. Aquesta és una altra avantatge d'un petit vestit negre: és universal.\nPer a una perfecta harmonia amb les mitjanes brillants, heu de triar l'accessori correcte, com ara ungles o una bufanda de coll.\nHi ha un consell més a la nostra llista: aquest és el cinturó a la cintura. El cinturó emfatitza avantatjós les corbes del cos, que al seu torn no deixaran indiferent la meitat masculina.\nEls següents consells es refereixen a un accessori tan important com una bossa de mà. Ha de combinar harmoniosament amb el vestit negre i ser el seu fidel acompanyant. La majoria de les dones de moda usen una bossa petita. La nostra opinió és aquesta: tot s'adaptarà a un vestit negre, excepte que a més d'una motxilla esportiva.\nTotes les dones poden fer una obra mestra exclusiva del vestit negre!\nNo tingueu por d'experimentar amb accessoris i estils, que la vostra imaginació no conegui cap límit, crea una cosa que ningú no ha creat abans que vosaltres.\nJoieria Feng Shui\nManeres de fer servir una bufanda\nDama dels Dragons: decoracions basades en el "Joc de Trons"\nCollaret - "collaret": com vestir-se i veure-ho bé\nEn l'esperit de l'antiguitat: la polsera d'Hermes Delos\nMelmelada de fruites\nLes millors comèdies de primavera\nReceptes de plats de cuina russa\nRegals per a nadons. Consells i trucs\nGaletes de farina de blat de moro\nPastís de pancakes de Kursk\nPollastre d'Alaska al forn\nVictoria Bonya va comentar rumors sobre separar-se amb el seu marit, foto\nEl comportament d'un home casat a la vista d'una amant\nComprendre els senyals del dolor del cos


Notícies - ERC se suma a les crítiques de Dissidència Sònica a Raül Grangé per la sala de concerts\nERC se suma a les crítiques de Dissidència Sònica a Raül Grangé per la sala de concerts\nJoventut referma la 'netedat' de la concessió de la sala de concerts (29/jun/11)\nLa Secretària d'Organització d'ERC, Mireia Ingla, en una imatge d'arxiu\nel 28/jul/11 Mikel Vilalta Política PDF\nLa secció local d'Esquerra Republicana de Catalunya (ERC) subscriu les crítiques de Dissidència Sònica al regidor de Joventut, Raül Grangé. La formació independentista exigeix al seu antic líder que expliqui el per què del seu 'canvi de criteri' respecte la sala de concerts.\nERC considera 'preocupant l'obscurantisme amb què s'ha negociat' el conveni entre l'Ajuntament i l'empresa que gestionarà l'equipament, Nublo Live. Segons els republicans, ni l'alcaldessa, Mercè Conesa, ni el nou regidor de Joventut, Raül Grangé, han aclarit els termes de l'acord.\nLa Secretària d'Organització del partit, Mireia Ingla, considera que l'actitud de Grangé envers la sala de concerts era 'previsible'.\nEra previsible que Grangé es trobaria durant aquest mandat amb grans contradiccions i incongruències.\nPer Ingla, el projecte de la sala de concerts a Can Solà és 'insuficient i poc ambiciós', i no cobreix la reivindicació històrica d'un espai que, principalment, ha de cobrir les necessitats dels grups de la ciutat. Esquerra lamenta la manca d'oci nocturn per als joves que hi ha a Sant Cugat, però considera que la sala de concerts no s'ha de convertir en una 'discoteca de caps de setmana'.


Events | CONCILIVM VINORVM TARRACONENSIVM | Events – Pàgina 3 – CONCILIVM VINORVM TARRACONENSIVM\nXVIII Investidura als medis\nPromoció botiga VinoVi Tarragona\nBenvolguts membres conciliaris, Des de la Botiga VinoVi situada al racó de la Plaça Verdaguer ens ofereixen una promoció als socis del Concilium Vinorum Tarraconensium. Botiga Vino Vi Plaça de Mossèn Cinto Verdaguer, 6 43003 Tarragona 977 219 070\nNovena de setembre al Restaurant XdF\nBenvolguts Conciliaris, El passat dijous dia 8 de setembre va tenir lloc una nit especial en la qual vàrem poder asistir a una vetllada de Teatre. La representació que vàrem gaudir és la del Le Sommelier, dirigida i representada pel nostre Investit d’Honor 2015, Fermí Fernández, una interpretació que fou en exclusiva pel CVT. El…\nSopar del XXVI Concurs Internacional de Focs Artificials de la Ciutat de Tarragona\nBenvolguts Conciliaris, El passat dijous dia 30 de juny, va tenir lloc el “SOPAR dels FOCS”. En aquesta ocasió varem gaudir un cop més des del Restaurant Mas Rosselló d’una nit d’estiu amb l’espectacular vista en el segon dia del 26è Concurs Internacional de Focs Artificials de la Ciutat de Tarragona. Aquest any vam tindre…\nVisita a Cellers de Gratallops de la COMITIA IVVENALIA\nBenvolguts conciliaris, El passat 18 i 19 de juny es varen realitzar les activitats organitzades per la nostra COMITIA IVVENALIA. Aquestes activitats es varen desenvolupar en l’entorn de Gratallops. Hi varen participar 9 adults i 3 infants realitzant dos tast de vins i visita als cellers. El dissabte 18 de juny es van realitzaran dues…\nIII Trobada Confraries Bàquiques\nBenvolguts confrares i conciliaris, El passat 14 de maig es va realitzar la III Trobada de Confraries Bàquiques dels Països Catalans. Durant la diada es varen realitzar diverses activitats i una d’elles fou mostrar la Tarragona Monumental als companys confrares que van assistir a la trobada. Es va realitzar una visita per als amants de…\nVisita Clos Lentiscus\nBenvolguts membres conciliaris, El dissabte 11 de juny es va desenvolupar una activitat combinada de tast i visita al Celler de Can Ramon al Parc Natural del Garraf situat a Sant Pere de Ribes, per provar i conèixer els vins “Clos Lentiscus”: www.closlentiscus.cat L’enòleg i propietari, Manel Avinyó, ens va portar a visitar amb vehicles 4×4…\nGuardó a Ramon Roqueta Segalés a Millor enòleg de l’any\nRamon Roqueta Segalés, que lidera actualment el grup cellerer Roqueta Origen, ha estat nomenat “Millor Enòleg de l’Any” per l’Associació Catalana de Sommeliers (ACS). Després d’un procés de votació obert a tots els socis de l’ACS, l’enòleg i empresari cellerer va rebre ahir el guardó durant el sopar “La Nit dels Sommeliers”, celebrat rere la…\nNit dels guanyadors de l’enquesta de satisfacció de les novenes del 2015\nBenvolguts Conciliaris, El passat dijous dia 14 d’abril va tenir lloc la nit especial en la que vàrem homenatjar els “GUANYADORS DE L’ENQUESTA DE SATISFACCIÓ DE LES NOVENES DEL 2015”. El nostre invitat i ponent guanyador del 2015 va ésser el catedràtic de Toxicologia de la URV, Josep Lluís Domingo, un dels investigadors més anomenats…\nJordi Bort s’acomiada del INCAVI\nEl Director General de l’Institut Català de la Vinya i el Vi (INCAVI), un organisme dependent del Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural, Jordi Bort i Ferrando, s’acomiada del càrrec. Bort fou Conciliari d’Honor en la investidura del 2013 (amb Josep Andreu, President de l’Autoritat Portuària de Tarragona com a Pregoner), i ha…


El caiac de la parella desapareguda era mig enfonsat i amb grans pedres a l'interior - El Gerió Digital\nEs desconeix si fou manipulat per a submergir-lo\nDijous, 31 d'agost de 2017 13:30h\nUn dels joves que va trobar el caiac dissabte explica que estava a menys de deu metres de l'embarcador © ACN\nUn grup de tres joves que dissabte va anar d'excursió amb moto al pantà de Susqueda va trobar un caiac mig enfonsat i amb "tres o quatre" pedres de grans dimensions al centre. Segons ha explicat Otto Heller, un dels testimonis que aquest dijous s'ha desplaçat fins al pantà per indicar el punt exacte on van trobar el caiac, ha explicat que van veure "un objecte flotant" a l'aigua, del qual només en sobresortien les puntes i tenia forma de "ve baixa". "El vam portar fins a l'embarcador, vam treure les pedres que hi havia però vam veure que estava punxat i el vam tornar a deixar", ha indicat.\nDilluns a la tarda, van lligar caps que podia ser el caiac de la parella del Maresme i van trucar al telèfon d'emergències 112. El sergent dels Mossos d'Esquadra de l'ABP de Santa Coloma de Farners, Enric Padró, assegura que "no està confirmat" que al centre del caiac de la parella hi haguessin pedres ni tampoc revela si estava punxat.\nEl jove, veí de Santa Cristina d'Aro (Baix Empordà), ha explicat que dissabte va sortir d'excursió amb moto amb dos amics i van anar fins a la zona de l'embarcador del pantà de Susqueda per banyar-se. Poc després de les dotze del migdia, van veure "un objecte que flotava" a l'aigua. Nedant, s'hi van apropar i va resultar ser un caiac mig enfonsat.\nSegons ha detallat Heller, el caiac estava a escassos deu metres del final de l'embarcador. Només es veien les puntes de l'embarcació, que tenia forma de "ve baixa". Al centre del caiac, ha continuat explicant el jove, hi havia "tres o quatre pedres de grans dimensions. "Les vam treure entre els tres i ens va costar bastant, però vam veure que el caiac estava punxat i el vam tornar a deixar a l'aigua", ha relatat.\nNo va ser fins dilluns a la tarda, quan es va intensificar la recerca de la parella del Maresme desapareguda des de la setmana passada al voltant del pantà de Susqueda, que van pensar que es podia tractar del seu caiac. "Vam llegir que és el que anaven a fer allà, vam parlar amb un amic nostre que és Mosso d'Esquadra i ens va dir que truquéssim al 112", ha explicat.\nA banda de les pedres i del fet que estava punxat, Heller exposa que no van veure cap altre detall sospitós. Aquest dijous, s'ha desplaçat fins a Susqueda "per si podem donar un cop de mà explicant on el vam trobar i on vam deixar les pedres", ha exposat.\nL'embarcador es troba a l'altre extrem d'on va aparèixer el vehicle en el qual viatjava la parella, un Opel Zafira de color blau. Dimecres, el conseller d'Interior va confirmar que el cotxe no va caure per accident a l'aigua, sinó que algú el va empènyer. El testimoni dels joves apuntaria, també, que es podria haver intentat fer desaparèixer el caiac al fons de l'aigua.\nEl sergent dels Mossos d'Esquadra de l'ABP de Santa Coloma de Farners, Enric Padró, assegura que "no està confirmat" que hi haguessin pedres dins el caiac. "Sí que es va trobar en forma de ve baixa, però que hi haguessin pedres no està confirmat", ha explicat. Padró ha indicat que tant el caiac com el cotxe són els dos indicis més importants que segueixen per intentar descobrir què va passar i seguir el rastre de la parella.\n"De moment, s'està analitzant de forma tècnica el caiac per intentar esbrinar l'origen de l'enfonsament", ha afegit el sergent, que tampoc confirma si estava punxat o desinflat o si se sospita que el van intentar enviar al fons del pantà de forma intencionada. "Totes les hipòtesis estan obertes", ha reiterat.\nAquest dijous continua el dispositiu de recerca per terra, aigua i aire. A les unitats subaquàtiques de Mossos d'Esquadra i Bombers s'hi han afegit també els GEAS de la Guàrdia Civil, tant de Girona com de Barcelona. El cap de guàrdia de la regió d'emergències de Girona, Jordi Martín, ha explicat que compten també amb un gos ensinistrat per detectar persones perdudes en entorns aquàtics. "És un plus al dispositiu que ens pot permetre tenir més indicis per esbrinar on poden ser aquestes dues persones que estem buscant", ha conclòs.


La Setmana de la Ciència al Regne Unit - Cristina Junyent\nLa Setmana de la Ciència al Regne Unit\n02/12/2006 La mirada científica Einstein a la platja\nLa Setmana de la Ciència…\nLa British Association for the Advancement of Science (BA, Associació Britànica per a l’Avenç de la Ciència) és una organització única al Regne Unit, per la possibilitat oberta que ofereix de fer socis. Les seves activitats se centren en la comunicació i la valoració de totes les àrees de la ciència; forgen enllaços entre les diferents especialitats i treballen conjuntament per comunicar, debatre i promoure tots els aspectes de la ciència i la seva influència en la vida quotidiana. Des de la seva fundació, el 1831, quan va rebre el nom complet, la BA s’ha dedicat a la realització dels seus objectius. El seu reconeixement arriba fins al punt que se la pot trobar al diccionari sota l’entrada BA.\nSra. Smith, des de quan treballeu a la BA?\nHe treballat a la BA els darrers set anys, primer com a delegada regional al NW d’Anglaterra, després al departament d’associats i al grup de gent jove i, ara, com a responsable de l’organització de grans esdeveniments, com són el Festival de Ciència i la Setmana Nacional de la Ciència.\nSóc física de formació. Vaig treballar durant alguns anys en física de la salut a la indústria nuclear; més endavant vaig ensenyar en escoles, fins que vaig enfocar la carrera cap a la formació de mestres. Crec que la meva formació de científica i, més endavant, de docent, m’ha conduït de manera natural a organitzar actes que proven de comprometre ciència i públic. A més, la recerca que vaig dur a terme mentre completava un mestratge en pedagogia em va proporcionar l’interès en aquest camp.\nEns podríeu explicar la història de la BA i l’evolució de les seves activitats vers el públic?\nLa BA va començar les seves activitats el 1831, data que li dóna una certa antiguitat, i el seu principal objectiu va ser dur la ciència arreu del país; dur-la més enllà de la capital, Londres, perquè es considerava que la ciència era una activitat molt centralitzada, concepció que s’interpretava com un factor limitant. Per tal de poder-lo realitzar, es va començar amb una reunió anual que, ara, s’ha transformat en el Festival de Ciència, que té lloc al setembre i al qual participen molts investigadors i científics eminents que expliquen les troballes que han pogut fer durant l’any a un públic no especialista. Per tant, des del 1831 hi ha un contacte entre els científics el públic.\nDes d’aleshores les coses han canviat considerablement, perquè en aquell moment, els científics eren conceptuats com a persones de bonic i noble caràcter que dedicaven la seva vida a una tasca reconeguda, tot i que només es considerava que parlaven per a homes. Però ara les coses han canviat molt, perquè abans el científic només exposava les seves troballes, feia un monòleg, no dialogava amb el públic. No ens fa angúnia reconèixer que això va durar fins ben entrat el segle XX; no es dirigia a dones, a nens, en fi, a altres grups socials. Òbviament, això ha variat, i el desenvolupament més enorme ha tingut lloc en els darrers vint anys. Vam començar canviant la reunió per un Festival de Ciència, que té lloc en diverses ciutats del país: aquest any ha estat a Leicester, l’any passat va ser a Glasgow, l’any que ve serà a Manchester, després potser anirem a Exeter… El Festival es desplaça pel país. Rarament es fa a Londres, atès que l’objectiu final és dur la ciència arreu.\nDes que en aquest país, el Regne Unit, hi ha hagut l’explosió d’activitats de ciència per al públic, algunes han estat creades per la BA i d’altres, per altres institucions. Si ens situem en els darrers deu anys, quan va començar a proposar-se la Setmana Nacional de la Ciència com una altra mena d’activitat: ja no eren els científics els qui es dirigien al públic, sinó que eren persones del públic les que podien exposar activitats relacionades amb la ciència i compartir-les amb altra gent. Algú ho va xiuxiuejar al govern, i el ministre de ciència del govern d’aquell moment va dir:\n“D’acord, endavant; però que no es tracti d’un gran esdeveniment”.\nEns vam quedar un xic decebuts; però, malgrat tot, vam tirar endavant. I la resposta que vam tenir va ser d’unes sis-centes o set-centes persones que van aportar les seves activitats relacionades amb la ciència per tal de continuar la iniciativa, amb un programa força raonable de propostes. Tots, fins i tot el govern, vam quedar molt complaguts i ha continuat finançantnos la Setmana de la Ciència. Per tant, el que nosaltres fem per la Setmana de la Ciència és posar en un programa totes les activitats que es fan. Com a BA, n’organitzem poques. El nostre objectiu és posar en comú totes les activitats que altres institucions, grups, persones…, fan. Per tant, la nostra tasca és animar les persones que desenvolupen activitats a exposar allò que fan relacionat amb la ciència. Les ajudem a trobar recursos, intercanviar idees amb altres persones que fan activitats equivalents, i finançament. És a dir, creem xarxa, ajudem a trobar recursos i organitzem el programa. Des del 1996, anomenem aquesta setmana: National Science Week.\nAtès que la nostra Setmana de la Ciència té lloc al mes de març, la propera serà la desena. I hi estem preparant un cert canvi. Fins ara el nostre objectiu era conseguir el màxim nombre d’activitats d’altres organitzacions, museus locals, col·legis, biblioteques…; persones que col·leccionen papallones, fotografies, per exemple. Tot és benvingut, perquè es tracta de mostrar què fan les persones del carrer més que saber què fan els científics, ja que per això ja hi ha el Festival de Ciència. Però després de deu anys, el que ara volem és no fixar-nos tant en la quantitat de persones involucrades o en el nombre d’activitats, sinó en les fronteres. En cert sentit, pretenem assegurar les activitats que ja es fan i aprofitar la nostra experiència per ampliar el públic, els grups de persones als quals és difícil d’arribar. Joves que van deixar l’escola molt aviat, per exemple. Creiem que seria bonic arribar on són i organitzar-los activitats, com ara experiments de química casolana… No importa que siguin grans, el que importa és que l’activitat vagi dirigida a ells. Per tant, volem mirar cap a altres llocs, també comunitats minoritàries; contactar-hi.\nI, pel que fa al Festival de Ciència, com seleccioneu els ponents i les ponències?\nPer participar-hi no cal tenir cap qualificació. Ara bé, sí que intentem arribar als departaments de les universitats; però qualsevol persona pot demanar participar-hi. Després hi ha un comitè que selecciona els treballs que s’hi presenten, tenint en compte que cal donar cabuda a participants de diversa procedència. D’altra banda, les seccions de la BA busquen també participants sobre diverses àrees de la ciència, com ara la química, però també sociòlegs, historiadors de la ciència, un registre ampli… Invitem també persones que treballen a la indústria. És molt obert.\nMirem que hi hagi una proporció entre la presentació de resultats de recerca i les aportacions d’altres persones que no fan recerca… Mirem d’aconseguir que el Festival sigui un punt de trobada entre els científics de diverses àrees i persones interessades per la ciència d’altres procedències. Al Festival d’aquest any hi han participat molts arqueòlegs, per exemple… Tant arqueòlegs que fan estudis de camp com els que estudien el DNA de restes que troben d’éssers vius. Busquem el contacte interdisciplinari i el diàleg entre ells, els diferents punts de vista.\nHi pot participar tothom, doncs? Busqueu també el diàleg sobre temes més controvertits, com pot ser la fabricació d’aliments modificats genèticament?\nSí, sí; el Festival és obert a tothom. Hi convidem col·lectius ben diversos, que solen estar força motivats pels temes científics. Mirem, a més, que no costi gaire, que sigui assequible per a un públic ampli, tot i que no podem fer-ho gratuït. I procurem també que hi hagi una connexió entre el públic i el científic eminent que ha fet una xerrada exposant la seva recerca. Em sembla que és aquest el valor del Festival, que qualsevol que hi vagi –i hi pot anar tothom– pot adreçar-se als científics que també hi participen.\nQuants participants hi ha al Festival?\nProp dels tres mil participants, entre els quals hi ha com uns quatre-cents ponents; un nombre molt elevat. Però podríem dir que el nombre més elevat de participants són periodistes que vénen de tot el Regne Unit i també de l’estranger, fonamentalment de premsa i ràdio, alguns de TV. Entre altres coses, en fem una gran difusió als mitjans. El que fan els periodistes que vénen és omplir-se de continguts, per dirho d’alguna manera, i anar estudiant el material que recullen durant l’any. O sigui, que el ressò del Festival dura tot l’any, més enllà de la setmana que se celebra el Festival. Això fa que, moltes vegades, les persones que no s’havien assabentat que el Festival tenia lloc a la seva ciutat, ho llegeixen posteriorment a la premsa.\nCom us ho feu perquè hi vagi tant de públic a les activitats de la Setmana de la Ciència?\nBé, doncs organitzem un programa d’activitats que té força difusió; en fem ressò mediàtic… Però en aquests deu anys hem trobat que la premsa nacional ha perdut interès en aquesta mena d’activitats, si no és que organitzem alguna cosa ben espectacular. Per tant, el que fem és encoratjar els organitzadors perquè busquin ressò a la premsa local, quines són les passes per aconseguir que hi participin més escoles, què han de fer per tal de persuadir els periodistes locals…, que no poden confiar només en la difusió del programa per atraure públic. També tenim constància que el nostre lloc web de la Setmana de la Ciència cada cop es visita més. Per tant, el tenim força actualitzat. Oferim també la possibilitat que els organitzadors s’hi anunciïn i que el públic opini sobre les activitats. El resultat final, pel que sabem fins ara, és que funciona força bé.\nI com tot té un preu, com ho patrocineu?\nEls diners són un problema constant. Obtenim diners de l’Oficina de Ciència i Tecnologia estatal, que cobreix el cost de coordinació, el treball d’un parell de persones que organitzen la Setmana de la Ciència, el lloc web. Però no podem fer gaire més que ajudar-los a buscar patrocini; tenim persones acostumades a buscar finançament en diversos camps, i posem la seva experiència a disposició dels que el demanen. Contactem per exemple amb el COPUS (Comitee for Public Understanding of Science), que ofereix ajuda; els consells de recerca poder oferir també finançament per a la promoció de les activitats de recerca de la Setmana de la Ciència; l’Institut de Física, el de Química… Tots donen diners a persones que realitzin activitats… Encoratgem les persones que hi estiguin interessades, en tots els aspectes; també, a buscar els diners, a fer-ne publicitat. La meva teoria és que els que treballen han de cobrar alguna cosa. Perquè els voluntaris poden ser molt entusiastes, però no es pot confiar només en la bona fe de la gent.\nHeu mencionat el COPUS, una iniciativa del govern per incrementar la comprensió pública de la ciència. Ens enpodríeu donar la vostra opinió?\nEl COPUS es va fundar com un projecte comú entre la Royal Institution, la Royal Society i la BA; o sigui, que les tres institucions dedicades a la ciència treballaven juntes. Era una plataforma combinada, i en els primers dies la tasca a realitzar es va anomenar: Public Understanding of Science (Comprensió pública de la ciència). Ara, més aviat, totes aquestes tasques s’emmarquen sota el terme Raising Public Awareness (Augmentant la consciència del públic). Allò que es va tractar com un monòleg dels científics cap al públic, ara es considera que hi ha d’haver una comprensió del públic cap als científics, tant com dels científics cap al públic. Exemples en tenim en els organismes modificats genèticament, teràpia gènica… Hi ha moviment en el sentit del diàleg. És un moment de canvi.\nAquest article va ser publicat a:\nNotícies de Recerca UPF núm 12\nNOTÍCIES DE RECERCA és una publicació trimestral que informa dels treballs i activitats de recerca que duu a\nterme la comunitat científica de la Universitat Pompeu Fabra.\nDirecció: Josep Maria Antó, vicerector de Política Científica de la UPF\nCoordinació i redacció: Cristina Junyent, Gabinet del Rectorat\nCategoría: Einstein a la platjaPor Cristina Junyent 02/12/2006\nEtiquetas: comunicación científicaEinstein a la platja\nAnteriorPublicación anterior:Per què comunicar ciència?SiguientePublicación siguiente:Decide: un joc de participació ciutadana


Bravo implicarà a la UME a la nova estratègia de Protecció Civil i Seguretat davant els riscos derivats del canvi climàtic | | Notícies Dígitals\nBravo implicarà a la UME a la nova estratègia de Protecció Civil i Seguretat davant els riscos derivats del canvi climàtic\n14/08/2019 14/08/2019 bravo, proteccio civil, ume\nLa consellera de Justícia, Interior i Administració Pública, Gabriela Bravo, implicarà a la Unitat Militar d’Emergències (UME) en l’elaboració de la nova Estratègia Valenciana de Protecció Civil i Seguretat que, entre les seves prioritats, tindrà la planificació per pal·liar les conseqüències de l’ canvi climàtic. Bravo ha realitzat aquest anunci durant la seva visita a la Base Jaume I de Bétera on té la seva seu operativa al Tercer Batalló d’Intervenció en Emergències (BIEM-III) de la UME, acompanyada del secretari autonòmic de Seguretat i Emergències, José María Ángel.\nA la Comunitat Valenciana, les conseqüències del canvi climàtic suposen, segons els experts, la major amenaça per a la seguretat de la ciutadania per la major incidència d’onades de calor, que poden provocar incendis forestals més virulents, que s’alternaran amb temporals més intensos que impliquin inundacions. Per això -segons la consellera- “en l’Agència Valenciana de Seguretat i Emergències ja s’està treballant en una nova estratègia valenciana de Protecció Civil i Seguretat que inclourà les amenaces derivades de la crisi climàtica com a eixos d’actuació i planificació”.\nEn aquest sentit “anem a reunir un grup d’experts en el que volem que sigui present la Unitat Militar d’Emergències perquè aporti la seva experiència i capacitació perquè la nova estratègia de Protecció Civil sigui la més eficaç per lluitar contra les amenaces que ha comportat la crisi climàtica “, ha dit la consellera.\nGabriela Bravo ha recordat que la UME i la Generalitat han mantingut, “des de sempre”, una magnífica col·laboració no només durant les emergències sinó també fora de les emergències i molt especialment en matèria de formació gràcies al conveni signat l’any 2013 i que es renovarà en els propers mesos. El BIEM-III Ha participat en totes les edicions del ‘Gran simulacre’ que organitza cada any l’Agència Valenciana de Seguretat i Emergències. Aquest simulacre és un exercici que es realitza cada any per detectar l’efectivitat i possibles errades en els plans d’emergència i que en cada edició se centra en un tipus de situació (l’últim va ser un suposat terratrèmol a Torrevieja).\nA més, la UME també participa en els cursos de l’Institut Valencià de Seguretat Pública i Emergències (IVASPE), en exercicis d’emergències amb Metrovalencia i col·labora en el Màster de Protecció Civil i Gestió d’Emergències de la Universitat de València.\nLa plantilla del BIEM-III la conformen 527 efectius formats, com tots els batallons de la UME, a les capacitats genèriques de lluita contra incendis forestals, inundacions, grans nevades i sismes. A més, aquest batalló compta amb personal i material especialitzat en rescats des d’helicòpter, subaquàtics, en grans nevades i urbans, així com en intervencions en espais confinats. Durant 2019, la UME ha tingut un total de 43 intervencions en tot el territori nacional, una d’elles en l’incendi forestal de Beneixama, fa un mes, on cada dia es van mobilitzar 171 efectius, 56 vehicles, 12 bombes, 4 dides i dues mitjans aeris.\nTot això demostra, segons Gabriela Bravo, que la UME “és la història d’un èxit gràcies a la iniciativa del president José Luis Rodríguez Zapatero i malgrat que alguns van qualificar la seva creació el 2005 com a caprici”. Al llarg dels seus gairebé quinze anys de servei, “s’ha convertit en un referent internacional i en un element de tranquil·litat per a la ciutadania que sap que la UME està sempre per contribuir a la seguretat i benestar de tots en els supòsits de greu risc , catàstrofe, calamitat o altres necessitats públiques d’acord amb el que estableix la legislació “, ha conclòs la consellera de Justícia i Interior.\n← L’Ajuntament de Castelló finalitzarà la urbanització de la 55 UE en Perpetuo Socorro\nL’ocupació turística per al pont del 15 d’agost frega el 95% en el litoral de la província de Castelló i el 85% en els municipis d’interior →


Pels camins de Galilea Jesús s'esforçava per encomanar el «foc» que cremava en el seu cor. En la tradició cristiana han quedat petjades diverses del seu desig. Lucas ho recull així: «He vingut a calar foc a la terra. Tant de bo estigués ja encesa! ».\nJesús desitja que el foc que porta dins prengui de veritat, que no ho apagui ningú sinó que s'estengui per tota la terra i que el món sencer es cremi. Qui s'aproxima a Jesús amb els ulls oberts i el cor encès, va descobrint que el «foc» que crema al seu interior és la passió per Déu i la compassió pels que pateixen. Això és el que el mou, el motiva i li fa viure buscant el Regne de Déu i la seva justícia fins a la mort.\nAquesta passió per Déu i pels pobres ve de Jesús i només s'encén en els seus seguidors al contacte del seu evangeli i del seu esperit renovador. Va més enllà del que és convencional. Poc té a veure amb la rutina del bon ordre i la fredor del normatiu. Sense aquest foc, la vida cristiana acaba extingint-se.\nLes paraules de Jesús ens conviden a deixar-nos encendre pel seu Esperit sense perdre'ns en qüestions secundàries i perifèriques.


La Forma correcta De complir En línia - Xat De Vídeo - La Millor!\nLa Forma correcta De complir En línia\nnomés dir: oblidis de les Teves bromes a part\nSi abans la gent es Va reunir només en els Clubs en un bar o A través d'amics, ara A la nostra societat avançada, Hi ha un gran nombre D'oportunitats per conèixer noiesPodeu trobar Cites ràpides i Blind dates, i pick-up Cursos no ens diuen què Inscriure-us-hi, individu, i Els llocs de Cites i De mitjans de comunicació social.\nI si no vol ser Derrotat en aquest difícil cas, Puc donar-te alguns consells Sobre com fer-ho bé.\nEn general, un perfil amb Els seus interessos, les seves Pel lícules favorites, etc.\nMolt divertit i graciós, com Vostè encara té un total De la cistella i un Petit carro. En General, tots els perfils D'individus són gairebé idèntiques, De l'altra, com dues Gotes d'aigua. Us ha volgut escriure música I viatjar al seu avantatge, No la veritat. I sobre el fet que, En principi, que són bones I Graciós, escriure no oblidar. En un primer moment va Encara no sap el que Sembla, però ara es troba Que a les fotos de Totes maneres. Ella no és Dasha Ranger.\nOblidar tot aquest despropòsit\nEn segon lloc, vostè ja Ho han molts competidors si Teniu un lloc de Cites O de les xarxes socials, I ara vostè li dóna L'oportunitat de comparar amb Un altre home fins i Tot si el seu millor Amic, i ell va ser Com un germà, i per Tant només desconegut nois. Dir el que vulgui, però No només de text ella.\nVostè tenia certs objectius.\nI potser tenen sexe.\nCada situació té el seu Propi lloc i mètodes. Sigui com sigui, ha estat Demostrat que un excés de Coneixement, sense experiència no ajuda, Així com la seva absència. Tot el que ve amb L'experiència, l'edat. Un trivial punta.\nAlgú té una sensació escrit Per algun estúpid ovelles.\nPerò, no obstant això, està Correctament escrita i correcta. Però teniu alguns consells importants: 1 tingueu en Compte que La dona no pot ser La que es declaren 2 No obtenir el seu esperances En els llocs de Cites. En la seva majoria. Estic d'acord amb tu. Es trist que hi ha Una gran quantitat d'aquestes Ovelles en la nostra societat. Però des de la meva Pròpia experiència, puc dir que Nifiga de Cites en línia No és pura. El més important és desenvolupar La pràctica basada en la Seva experiència, però encara hi Ha feina i quin és El seu fonament. Com una noia, em pot Dir: no hi ha cap Noia decent.\nNo seure en els llocs De Cites.\nSi vostè no té una Altra opció, no escriure-li Que vostè va al Parc, Alimentar els esquirols. Millor vols escriure que anar En bicicleta. Nastya i que diu que Des de la definició dels Llocs de Cites, VK. per exemple, un gran lloc Que vostè reconeixerà. I que no sempre es Necessita una bona noia com Tu, i no es pot Fer sense ell. Per ser honest, si eres Amb nosaltres, m'agradaria ser Alimentat.\nDatat A Dublín, Lliure de Cites per Una relació\nDating, fara Inregistrare pentru Telefoane cu Fotografii gratuit În\nllocs web de Cites per a adults vídeo de Cites en línia sense cap inscripció gratuïta inscripció gratuïta sales de xat de vídeo entrant llocs de Cites Cites per a les nenes cites sense necessitat de registre Chatroulette des del vostre telèfon de forma gratuïta Xat sense necessitat de registre conèixer casat anem de xat


Blac Chyna va realment a Harvard? - Entreteniment | Gener 2021\nBlac Chyna ha estat bastant al capdavant aquests darrers anys i no sempre per motius positius. No obstant això, l'estrella de TV reality ha compartit recentment la notícia que assistirà a la Harvard Business School, una de les més prestigioses del país, per sorpresa de seguidors de tot arreu. Però, és veritat això? Realment veurem a Blac Chyna com a estudiant a Harvard? Això és el que sabem.\nquè veure després del poldark\nQui és Chyna Negre?\nBlack Chyna, que es diu veritablement Angela White, era una stripper quan es va involucrar per primera vegada amb el raper Tyga el 2011. Va donar a llum el seu fill el 2012.\nChyna era amiga íntima de Kim Kardashian i fins i tot va aparèixer Seguir al dia amb el Kardashian de tant en tant. Tanmateix, el 2014, Blac Chyna i Tyga es van escindir: el raper continuava fins ara la germana petita de Kardashian, Kylie Jenner. Això va fer que la relació de Chyna i dels Kardashians es tornés agra, sobretot enmig dels rumors que Tyga la deixava per Jenner.\nPoc després, Chyna i Rob Kardashian es van involucrar en una relació. La parella va tenir una filla junts, que va néixer el 2016. També es van convertir en un tema del seu propi reality show, Rob & ChynaTot i que els dos es van trencar no gaire.\nActualment, Chyna i Kardashian-Jenners no semblen estar parlant entre ells. Va presentar una demanda contra ells per presumptament fermar-la i va revelar detalls personals sobre ella per aconseguir la segona temporada de Rob & Chyna cancel·lada, cosa que li va costar molts diners quan es posen en perill les ofertes d’aval.\nBlac Chyna afirma que assisteix a la Universitat de Harvard\nRecentment, l'equip de Chyna ha compartit amb TMZ que havia estat acceptada per fer un curs anomenat Business Analytics a la Harvard Business School Online, que començaria el 29 de maig. Fins i tot es va compartir una carta d’acceptació. Va felicitar Angela White i va dir que “l’equip de HBS Online confia que la vostra participació al llarg del curs serà molt valuosa per als seus companys de cohort”.\nAixò arriba després que Chyna anunciés a les xarxes socials que treballava per canviar algunes coses sobre ella mateixa. 'Durant els últims dos anys, a vosaltres se us ha donat una perspectiva de qui sóc dels mitjans de comunicació i de les persones més properes a mi', va dir. 'M'han intimidat, humiliat, manipulat i desacreditat com a mare! ... Per descomptat, no estic orgullós del dolor que he causat, i estic treballant per ser el millor jo.'\nA continuació, va afegir: 'No parlo de coses sovint, però prometo donar-vos més a mi nois. Perspectiva d’Angela White ”.\nÉs real la carta d’acceptació de Harc Blac Chyna?\nSi fossis meu\nUna publicació compartida per Blac Chyna (@blacchyna) el 22 d'abril de 2019 a les 10:03 am PDT\nA l'anunci de Chyna que assistia a Harvard, els exalumnes de l'escola estaven indignats per la presumpta connexió de la seva institució amb una celebritat controvertida. Això va provocar una investigació per determinar si la afirmació de Chyna era certa o no.\nPosteriorment, TMZ va compartir que han rebut paraules de Harvard sobre aquesta situació. Segons l'informe, l'escola va aclarir que no han 'admès ni proporcionat una carta d'acceptació a una persona anomenada Angela White'.\nLa presa de dades va avançar per esbrinar que la carta d’acceptació de Chyna era falsa. Segons TMZ, tot provenia d’una empresa de PR dirigida per un home anomenat Christian Emiliano. Per uns 3.200 dòlars, la firma faria tot i permetria al seu client prendre tot el crèdit.\n'El nostre equip completarà tota la tasca del curs, només heu de fer una prova (us proporcionarem la guia d'estudi) i, a continuació, agafar el crèdit per al programa', afirma Emiliano. 'Podeu anar al campus de Harvard i fer-vos una foto amb una dessuadora amb caputxa de Harvard o / o publicar actualitzacions a la vostra història de Snapchat i Instagram.'\nEncara no se sap si la mateixa Chyna tenia coneixement o no de la estafa, però el seu equip va mantenir que estava pensant a prendre el camí pel seu compte.\nactors de ruptura 2017\nkylie jenner no està feta per si mateixa\nscarlett johansson petons


Oberta al trànsit la primera fase de la Variant Nord de Bétera – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nOberta al trànsit la primera fase de la Variant Nord de Bétera\nOberta al trànsit la primera…\nLa Diputació de València ha obert aquest dijous al trànsit la primera fase de la Variant Nord de Bétera. Es tracta d’una infraestructura molt important, ja que permetrà desviar els 12.000 vehicles diaris que travessen el municipi del Camp de Túria i és una demanda històrica.\nL’acte d’obertura de la nova via ha comptat amb l’assistència del vicepresident i diputat de Carreteres, Rafa García, i alcaldes i\nalcaldesses de la comarca. A banda de la primera edil de Bétera, l’esdeveniment ha comptat amb l’alcaldessa de Serra, Alicia Tusón, l’alcalde d’Olocau, Antonio Ropero, i L’alcalde de Nàquera, Damián Ibáñez. A més a més, també han assistit altres autoritats municipals de la corporació municipal, diputats i empresaris d’AEMON, entre altres.\nL’acte ha tingut lloc a la glorieta de nova construcció situada en el punt quilomètric 10,5 de la CV-310. Allí, s’ha explicat tot el treball realitzat.\nEl projecte compta amb una inversió que supera els 15 milions d’euros.\nLa pavimentació i l’enjardinament del nou traçat, el qual discorre pel marge nord-est del nucli urbà de Bétera, es va iniciar una vegada completada la fase de moviment de terres i el condicionament de l’esplanada, així com la construcció de quatre ponts i tres passos inferiors necessaris per a salvar la línia fèrria i els barrancs del Carraixet i Portaceli, així com connectar els camins i vies existents en el traçat.\nL’obra, adjudicada a l’empresa Bertolín, també ha comptat amb la construcció de quatre glorietes que, al costat de les vies de servei laterals, proporcionen el control total dels accessos a la carretera. La calçada té una amplària de 12 metres, amb dos carrils per sentit de tres metres cadascun i vorals-bici de dos metres a banda i banda. També s’habilita una via de ciclovianants segregada i protegida de 2,5 metres d’amplitud en el marge esquerre.\nAquesta actuació també posa en valor l’entorn paisatgístic de la zona.\nA continuació, oferim un vídeo de l’acte d’obertura:


Navarcles es declara territori lliure i sobirà | NacióManresa\nNavarcles es declara territori lliure i sobirà\nAquest dissabte també es va fer la presentació de Navarcles per la Independència, amb penjada de l'estelada gegant i actes culturals\nper Redacció, 4 de desembre de 2012 a les 14:27 |\nEstelada gegant penjada a la façana posterior de l'Ajuntament de Navarcles. Foto: NxI\nAquest dissabte, 1 de desembre, es va dur a terme l'acte de presentació de Navarcles per la Independència, com a assemblea territorial dins de l'àmbit de l'ANC.\nAmb l'imponent presència de l'estelada del Bages de fons vestint la façana posterior de l'Ajuntament de Navarcles, i la presència de gran nombre de regidors inclòs l'alcalde, que van donar-hi suport, al parc Marcel·lí Monrós es van fer els actes de presentació de l'entitat.\nEs va fer un parlament per part del coordinador de la Regió setena i membre fundador de l'ANC, Josep Emili Puig. Posteriorment, en nom de Navarcles x la Independència va fer un parlament Cristina Garcia (pubilla de Navarcles 2009), explicant el perquè de la constitució de la territorial de Navarcles, el camí a seguir i els objectius d'aquesta.\nA continuació van començar les actuacions tradicionals catalanes, amb dos balls de l'Esbart Navarclí Infantil, dirigit per Ma Àngels Singla, i finalment l'actuació dels Bastoners d'Artés, que van acompanyar la presentació amb quatre balls.\nUn cop acabades les actuacions, es va reclamar la presència dels membres presents de NxI a l'escenari per dur a terme la foto de família (actualment formada per 69 membres) amb els segadors de fons com a conclusió d'aquest acte.\nMocions aprovades a l'Ajuntament\nCal remarcar, que NxI ja va aconseguir, abans de la seva presentació, l'aprovació de dues mocions presentades el passat dimecres, 28 de novembre, per una majoria significativa.\nLa consideració de Navarcles com a territori lliure i sobirà, i la penjada de l'estelada de l'Assemblea al balcó de l'Ajuntament fins la consecució de la Independència de Catalunya, de l'estat espanyol. Amb 10 vots a favor i 3 abstencions en la primera, i 10 vots a favor i 3 en contra en la segona.\nPolítica, navarcles per la independència, independència, anc\nPer Josep el 27 de gener de 2013 a les 12:50\nSense fronteres, els navarclins no volem fronteres peró sí que volem prosperar com qualsevol poble, i prosperar amb el sistema d'espoli continu que ens aplica l'estat espanyol no es possible, així que si tens seny i rauja no pot ser de cap altra manera que marxar cap a la INDEPENDENCIA, a casa,a l'escola, al poble, a la ciutat, etc... Com deia un gran visionari i superheroi catalá(els petits cambis són poderosos) PAS A PAS PER LA INDEPENDENCIA.\nBé per Navarcles!\nPer Maria el 5 de desembre de 2012 a les 10:00\nUn tal Puig coordinador de la setena regió? Un cop passat el tema de la marxa per la independència aquest càrrec no existeix! Deu ser un auto-nomenament.\nPer Jordi Jorba Mas el 5 de desembre de 2012 a les 09:18\nTenim un esperit lliure que mai podran esclafar, el nostre poble ja ha començat el camí cap a la llibertat, no podran res. Visca Catalunya lliure.\nPer Anònim el 4 de desembre de 2012 a les 22:04\nPer sort per al nostre estimat poble, tot això no arribarà a cap lloc, tot haurà estat un malson fruit de la inoperància i la maldat d'uns quants. Visca Catalunya\nN,per la Ind.\nPer mj el 4 de desembre de 2012 a les 20:36\nNavarclins a on posareu la frontera ? A la benzinera o a cal Patoi ?


Per accedir al recinte és necessari presentar el certificat Covid o una prova equivalent\nParades de la fira de Santa Llúcia de Sant Julià de Lòria. L. G. (ANA)\nSant Julià de LòriaSant Julià de Lòria ha donat aquest dissabte al matí el tret de sortida a la tradicional fira de Santa Llúcia amb un toc particularment innovador, una "torro experiència", tal com ha manifestat el cònsol major de la parròquia, Josep Majoral, durant el seu discurs. Així doncs, el comú lauredià ha presentat un producte fruit d'artesans de la parròquia, el torró de Ratassia, un dolç tradicional de Nadal que deixa un regust i record lauredià quan hom el tasta.\nMajoral ha exposat que es tracta d'una iniciativa promoguda des del comú amb l'única finalitat de "donar sortida al producte local", tot indicant que està elaborat amb mel d'Autèntics i ratassia de la Carmeta. "Esperem que sigui un torró que tingui un gran èxit, que agradi a la gent i que el projecte hagi agradat als productors", ha dit. I ha afegit que la corporació ha donat el tret de sortida a aquesta iniciativa per obrir la porta als artesans de la parròquia que ho vulguin tirar endavant i consolidar la producció laurediana. El cònsol també ha avançat que si després de la fira de Santa Llúcia queda excedent del producte, aquest es podrà adquirir a l'oficina de Turisme de la vila i, si és possible, en algun local comercial, tot i que ha afirmat que "no hi ha res tancat".\nEls artesants del torró acabant d'enllestir la massa per fer el torró. L. G. (ANA)\nEn relació amb el tret de sortida del mercat, Majoral ha assenyalat que la celebració de l'esdeveniment mostra una consolidació "d'una de les fires més tradicionals i antigues del país" i ha asseverat que per la parròquia significa iniciar les festes de Nadal amb "il·lusió i aportant llum a les llars lauredianes", a banda de l'encesa de llums que va tenir lloc aquest divendres a la tarda. A més, ha apuntat que tenint en compte la situació sanitària "que estem vivint" a causa de la pandèmia del coronavirus, "dur a terme un acte a l'aire lliure on la gent es pot retrobar amb els més pròxims sense posar en risc la salut", és un fet necessari.\nD'aquesta manera, el cònsol ha remarcat que un dels objectius de l'esdeveniment és "dinamitzar la parròquia", tot comentant que malgrat que la fira va destinada majoritàriament al públic nacional, també s'obre a l'arribada de turistes que visitin la parròquia durant el pont de la Puríssima. "Si algú s'atura i passa per la fira serà benvingut i ben acollit, el que està clar és que aquí tothom suma i no resta", ha matisat. Majoral ha recordat que el mercat compta amb un total de 25 parades i que el fil conductor de l'esdeveniment és la temàtica nadalenca, tot i que també s'hi poden trobar altres estands amb productes artesans i articles variats com trencaclosques o joieria.\nEl torró de Ratassia de Sant Julià de Lòria elaborat expressament per a la celebració de la fira de Santa Llúcia. L. G. (ANA)\nPer cloure, el mandatari comunal ha posat en relleu la necessitat de respectar i preservar les noves mesures de prevenció decretades pel Govern per evitar la propagació de la pandèmia, i ha posat de manifest l'obligatorietat de presentar el certificat Covid a l'entrada del recinte, el qual té l'aforament al 70%, i de dur, en tot moment, la mascareta posada.\nFira de Santa Llúcia torró tradició


Roger Vinton, malgrat el boicot del Grup Godó, entra a la llista dels llibres més venuts\nSis milions de roses venudes per Sant Jordi\tSis milions de roses venudes per Sant Jordi\n'La teranyina del poder' és la cinquena obra més venuda en la modalitat de no-ficció\nRoger Vinton ha entrat en la llista dels llibres més venuts de Sant Jordi amb l’obra La teranyina del poder, malgrat el boicot del Grup Godó. Segons les dades del Gremi de Llibreters, l’obra ha estat la cinquena més venuda en la categoria de no-ficció.\nRoger Vinton és el pseudònim d’un escriptor de qui no se sap el nom real. És molt actiu a Twitter i publica texts sobre el funcionament del poder i l’economia, amb un èmfasi en els grans noms de la burgesia catalana i els seus negocis. Amb aquest llibre, Vinton pretén explicar les relacions endogàmiques dels homes de poder a Catalunya i els seus orígens, tal com explicava en una entrevista a VilaWeb.\nAquests darrers dies havia denunciat el boicot actiu del Grup Godó a través del seu perfil a Twitter i l’interès que la seva obra no es vengués.\n…súper guia literària que ha editat el Grupo Godó a través de La Vanguardia. Sembla que el número 1 en vendes no hi té lloc. Això vol…\n— Roger Vinton (@RogerVinton) April 22, 2017\n…dir que hem tocat os. Gràcies per aquesta empenta, @LaVanguardia!\nRoger Vinton: ‘La teranyina és la forma més gràfica per a entendre com funciona el poder’ (entrevista d’Andreu Barnils, 26-2-2017).


Agora-Nodes: I ara, els documents, com?\nI ara, els documents, com?\n◄ inserir un calendari a la bara lateral\nAfgir elements al menú ►\nper Jaume Passans Güell - divendres, 3 octubre 2014, 16:44\nA l'institut (iespviana) tenim l'alta a nodes des d'ahir.\nAra toca començar a jugar.\nEm preocupa però una cosa, i per això aquesta pregunta: en l'actual intranet-Àgora del centre, nosaltres fem un us intensiu del mòdul documents. Entenc que una estructura de blog no està tan pensada en aquest sentit.\nVol dir que haurem d'anar pensant en migrar-ho tot cap el Drive?\nQuè me'n dieu els qui ja us hi heu barallat una mica?\nRe: I ara, els documents, com?\nper Xavier Meler - divendres, 10 octubre 2014, 12:42\nDisculpa el retard en la resposta però volien preparar una pregunta freqüent amb aquest qüestió i no hem tingut temps encara.\nPer una gran part de documentació que es genera en un centre, Google Drive és la millor opció. Sobretot si disposeu de Google Apps for education.\nNodes incorpora dintre de Buddypress un sistema de documentació molt senzill que permet tenir documents associats a cada node. És un punt de vista diferent a Drive i també és un enfocament diferent a un sistema clàssic de repositori (arbre de carpetes).\nLa idea del BP-Docs (Documents de BuddyPress) és que els documents estan associats a un node, entenen el node com un espai on es parla i es comparteix un concepte o activitat. A més a més suporten "etiquetes", el que fa que sigui un sistema molt àgil de classificació. En el sistema clàssic de carpetes, només pots ficar el document en un lloc. Això, a la llarga, genera dispersió (aquesta programació on esta? A nivells? O dins del departament adient? Potser el document hauria d'estar en els dos llocs)\nPer exemple, si vols penjar les actes d'un claustre, has d'anar al node "Professorat" i crear allà un document i etiquetar-ho com a "Actes del claustre", "2014-15", "Inici de curs", "Acords AMPA", etc (pots afegir més d'una etiqueta).\nProperament farem una pregunta freqüent amb exemples.\nper Jaume Passans Güell - dilluns, 13 octubre 2014, 09:26\nMolt interessant la resposta.\nAl nostre centre treballem abastament amb el Drive (disposem de GoogleApps for Education) però aquest aspecte de la documentació de treball del professorat sempre l'hem mantingut amb el mòdul Docs del Zykula a la intranetÀgora. És una documentació que no precisa del treball compartit online, tan sols l'usem com a magatzem de consulta.\nLa veritat és que això que dius de "passar-nos" al Drive ho hem considerat, però la possibilitat que apuntes amb el BP-Docs d'etiquetar els documents i confegir una estructura més amable és atractiva.\nRestarem atents a la pregunta frequent i... anirem poensant.


Els Bombers reben una trentena d'avisos per acumulació d'aigua a Calafell i Sitges a primera hora del matí\nRedacció/ ACN Vilanova i la Geltrú 06-06-2018 12:38 Lectures 7296\nEls Bombers de la Generalitat han rebut aquest dimecres al matí una trentena d'avisos per acumulació d'aigua a Calafell i Sitges. Per localitats, a Calafell han estat 12 avisos principalment per l'aigua caiguda a la via pública a primera hora, tot i que cap cas ha estat greu. A més, ha cremat un arbre al carrer d'Albània i un llamp hauria causat un petit incendi en un solar d'Edèn Parc, al Vendrell. Pel que fa a Sitges, entre dos quarts de nou i de deu del matí, els bombers han rebut quinze avisos per inundacions, majoritàriament en plantes baixes. Posteriorment, els ruixats han començat a descarregar amb força al Baix Llobregat, Barcelonès i Maresme i posteriorment està previst que ho faci al Penedès, Garraf i Vallès, segons Protecció Civil, que ha activat la prealerta de l'inuncat.\nL'aiguat d'aquest matí a la capital del Garraf ha obligat la policia local de Vilanova a tallar la ronda Europa per la inundació de la via. Segons informa la policia, s'ha desbordat el torrent i s'ha hagut de tallar la ronda a l'alçada del pont de la via del tren. La policia recomana optar per itineraris alternatius per accedir o sortir del barri de Mar pels carrers de Magdalena Miró i Josep Coroleu i respectar la senyalització excepcional.\nConcretament a Sitges, s’han acumulat des de quarts de dues de la matinada fins al voltant de les dotze del migdia 49,5 litres per metre quadrat, fet que ha provocat múltiples inundacions a baixos, filtracions d’aigua en diversos edificis i talls de carreteres. L’episodi de pluja més intens s’ha registrat entre les 6 i les 8 del matí.\nA l’escola Miquel Utrillo, s’han suspès les classes, tot i que el centre està obert. Entre les 08.30h i les 11.30 h els Bombers han rebut una trentena d’avisos per inundacions a Sitges per acumulació d'aigua a la via pública i a baixos.\nLa Policia Local demana extremar les precaucions davant el risc encara de fortes pluges. La brigada municipal i cossos d’emergència treballen intensament per retornar el més aviat possible a la normalitat.\nProtecció Civil ha avisat que es poden tornar a registrar quantitats importants de pluja en indrets del litoral fins a primera hora de la tarda. El subdirector de Protecció Civil, Sergi Delgado, ha apuntat que els més de 40 litres que han caigut aquest matí en indrets del Garraf i el Baix Penedès es poden convertir en 60-70 litres fins a primera hora de la tarda en zones del litoral sobretot des del Tarragonès i fins al Baix Llobregat. De cara a la tarda, aquestes tempestes es desplaçaran amb menys intensitat cap al nord-est. Aquest matí, els aiguats han convertit els carrers de Sitges en rieres després que en aquesta localitat hi han caigut 45 litres en poc més de mitja hora. Protecció Civil ha activat l'alerta del pla Inuncat per la previsió de tempestes al litoral i també al prelitoral al llarg d'aquest dimarts.


El traficant de tortugues ja va ser investigat el 2009 per tenir gran quantitat d'animals\nL'home, de nacionalitat alemanya, va desaparèixer fins que l'any passat detectaren a l'aeroport de Palma un paquet amb diversos exemplars protegits que va resultar ser per a ell\nCries de Terrapene Ornata, originària del Canadà\nPalmaEl cap de la xarxa de tràfic il·legal de tortugues amenaçades que ha desarticulat la Guàrdia Civil entre Llucmajor i Barcelona ja va ser denunciat el 2009 per tinença de gran quantitat d'animals. Va desaparèixer sense deixar rastre fins l'any passat, quan unes irregularitats en l'enviament d'un paquet va alertar la Guàrdia Civil. Les investigacions conduïren fins a l'home, de nacionalitat alemanya i resident de fa anys a Mallorca.\nSegons el tinent en cap del Servei de Protecció de la Natura (Seprona) de la Guàrdia Civil a les Illes Balears, Pedro García, "en l'operació Coahuila, denominada així per l'espècie de les primeres tortugues trobades en la recerca, s'ha localitzat el major viver il·legal de tortugues d'Europa en una finca rústica de Llucmajor i s'ha descobert la col·laboració d'una botiga de fauna exòtica de Barcelona, que les comercialitzava. Això suposa dos detinguts i dos investigats a Mallorca, d'origen germànic, i un detingut i un investigat a Barcelona, ambdós espanyols".\nEls detinguts estan en llibertat condicionada i s'enfronten a presumptes delictes de tràfic d'espècies protegides, contraban i blanqueig de capital. El tinent adverteix que "les condemnes són força baixes en els delictes mediambientals i això contribueix que hi hagi un auge internacional perquè el risc és baix i el benefici alt".\nHi havia organitzat un viver en una finca rural, transformada en una autèntica factoria de fabricar tortugues d'espècies amenaçades. Entre els 1.145 exemplars confiscats, s'inclouen adults, cries i fins a 200 femelles en època de posta, tortugues d'aigua i de terra. En total, hi estan representades 62 espècies, 14 de les quals pràcticament extingides a la natura per la destrucció del seu hàbitat. Provenen de Madagascar, Àsia, Àfrica i el Canadà, majoritàriament.\nAra el gran avantatge és que gràcies a aquests exemplars es podran conservar algunes de les espècies que es donaven per perdudes, tot i que "el problema és que ho han fet de manera il·legal, perquè la feina ha estat espectacular, totes les espècies estan perfectament aclimatades a l'illa i això és molt difícil d'aconseguir", segons el tinent García.\nQuan varen ser trobades, les tortugues estaven ben cuidades i cadascuna rebia la seva alimentació específica, que per a algunes espècies és exclusivament a força de llagostins, mentre que altres exemplars són vegetarians i alguns només mengen carn, ha explicat el director de la fundació Natura Parc, Mariano Mas, sobre la dificultat de la seva dieta.\nSi bé l'Autoritat Administrativa del Conveni sobre Comerç Internacional d'Espècies Amenaçades (CITES) treballa per estimar el valor d'aquesta ingent partida de tortugues, ja s'ha determinat que, per a algunes de les espècies recuperades, el valor d'una parella reproductora arriba als 60.000 euros.\nMedi Ambient animals Tràfic d'animals Seprona


Sant Fruitós obre un segon pla d’ajuts econòmics pels establiments afectats pel tancament\nL’Ajuntament de Sant Fruitós de Bages ha obert un segon pla d'ajuts per a compensar les despeses econòmiques dels establiments que han hagut de tancar durant la segona onada de la pandèmia.\nSant Fruitós de Bages obre un segon pla d’ajuts econòmics pels establiments afectats pel tancament.\nPoden acollir-se a aquest pla els establiments de restauració, centres d’estètica, establiments en centres comercials, activitats culturals i sales de concerts, centres esportius, establiments d’activitats lúdiques infantils privades, sales de joc, establiments de lleure infantil i activitats extraescolars, i qualsevol altra que hagi estat obligada al tancament i que fruit d’aquest hagi experimentat una reducció de la facturació d’un 30%, respecte al mateix període de l’any 2019.\nLes empreses que vulguin sol·licitar aquest ajut ho poden fer a partir d’avui 7 de desembre i fins al dia 20 d’aquest mes.\nEs poden justificar les següents despeses elegibles:\nDespeses de lloguer, quotes hipotecàries del local, i pagament en concepte d’espais de treball.\nDespeses de subministraments (llum, aigua, gas, telefonia, internet, tpv, escombraries…) del local.\nDespeses de quotes d’autònoms.\nDespeses de gestories associades a la gestió del tancament.\nL’Ajuntament ha dotat aquest pla de subvencions amb un import de 150.000€. Les empreses sol·licitants han de presentar presencial o telemàticament una sol·licitud de subvenció, presentant una instància genèrica acompanyada de la següent documentació:\nModel de l’annex 1: inclosa la relació de despeses justificades, la declaració de pèrdues i la declaració responsable. Declaració censal d’alta: model 036 o 037. Còpies de factures, acompanyades del seu comprovant de pagament.\nLes persones que necessitin assessorament sobre aquests ajuts i la seva tramitació, poden posar-se en contacte amb l’oficina de recuperació econòmica del municipi per telèfon al 93 878 97 02, de dilluns a divendres de 10 a 12 hores, o per correu electrònic a sfb.reconomica@santfruitos.cat.\nArxivat a: AJUTS SANT FRUITOS BAGES


Una emoció continuada i no superada pot provocar un estat d' estrès. Aquest és un cas de col·laboració entre el sistema nerviós i el sistema endocrí.\nLes causes i els factors que poden portar a un estat d' estrès són nombroses i cal tenir en compte les diferents maneres de viure unes mateixes situacions. Els estímuls capaços de provocar estrès poden ser psicològics ( emocions, por, ansietat, conflictes sentimentals...), físics ( malalties, accidents, intervencions quirúrgiques...) o bioquímics\n( infeccions microbianes, intoxicacions alimentàries, drogues...)\nEl sistema nerviós és el que rep directament els canvis i agressions de l' exterior, a través dels òrgans dels sentits i del sistema nerviós vegetatiu. La resposta als diferents estímuls ha de ser capaç de permetre adaptar-se a la nova situació creada.\nPer donar-hi una resposta adequada, el sistema nerviós vegetatiu actua sobre els diferents òrgans dels cos, i l' encèfal intervé en el procés des de diferents parts del cervell i de l' hipotàlem, que exerceix el control del sistema hormonal per via nerviosa.\nCal destacar l' acció de les glàndules suprarenals, que fan augmentar la taxa d' adrenalina a la sang en situacions de fortes emocions, o la noradrenalina en estats d' agressivitat.\nUna altra alteració que cal considerar en una persona que pateix estrès és l' alteració de les defenses immunitàries. No està provat científicament, però clínicament es troben casos de malalties més freqüents en persones que pateixen estrès que en la resta de la població ( per exemple, l' herpes). Sembla que , quan l' estat d' ànim baixa, és més difícil lluitar contra els microorganismes patògens.\nL' adaptació del cos a una nova situació és l' única defensa; així, els estímuls agressius sobre l'organisme humà són detectats per les cèl·lules sensitives dels diferents òrgans, aquestes informacions són transmeses al cervell i l' hipotàlem. Tot seguit, el sistema nerviós vegetatiu ortosimpàtic estimula els òrgans efectors, amb l' alliberament de noradrenalina. D' altra banda, la glàndula suprarenal, estimulada pel nervi esplàcnic, allibera adrenalina.\nLes conseqüències són immediates: S' incrementa el ritme cardíac, augmenta la respiració per oxigenar millor la sang, els glòbuls vermells nous es posen en circulació des de la melsa, els capil·lars sanguinis es dilaten i aporten més sang al cervell i als músculs... Però aquesta resposta potser no és suficient: Si la situació agressiva es manté, convé que l' organisme utilitzi altres recursos per fer front al problema i adaptar-s'hi.\nLa resposta continua amb l' acció de les neurones de l' hipotàlem. Aquestes neurones estimulen la hipòfisi anterior, la qual secreta l' hormona adrenocorticotròpica (ACTH), que a través de la sang arriba fins a les glàndules suprarenals. L' escorça de les glàndules suprarenals és el lloc on es sintetitza l' hormona cortisol, que per mitjà de la sang arriba als diferents òrgans del cos.\nEl cortisol inhibeix els consum de glucosa per part de totes les cèl·lules llevat de les del cervell, afavoreix el consum d' aminoàcids al fetge a favor de la glucosa, i facilita el pas a la sang de substàncies de reserva intracel·lular, però manté un baix nivell de síntesi de les proteïnes, especialment dels anticossos, la qual cosa explica els baix nivell de defenses immunitàries de les persones que pateixen estrès.\nSi les agressions superen les possibilitats d' adaptació de l' individu, després de la fase de resposta es produirà una fase d' esgotament i debilitat.\nAixí doncs, quina és la recepta ideal contra l' estrès exagerat? Doncs tampoc descobrirem la sopa d' all. Dur una vida equilibrada entre el treball i el repòs, entre la relació amb la família i amb la societat. distribuir el nostre temps adequadament i sentir que controlem la nostra pròpia vida. Treballar però gaudir de les afeccions, actuar i descansar. Alimentar-se equilibradament, vigilar el pes, dormir prou, fer exercici amb freqüència, conrear les nostres amistats i ser feliç tant durant les vacances com en la vida laboral.\n3r ESO Biologia Humana Cos humà Sistema nerviós\nEtiquetes de comentaris: 3r ESO Biologia Humana Cos humà Sistema nerviós


Acte de reconeixement al company Dr. Jaume Porta - Agrònoms - Enginyers Agrònoms de Catalunya\nInici » Esdeveniments » Formació » Acte de reconeixement al company Dr. Jaume Porta\n03/10/2019 - 17:45\nCampus Cappont Lleida\nLa Universitat de Lleida organitza un acte d’homenatge a qui va ser el seu primer rector electe, el company Dr. Jaume Porta\nEl proper dia 3 d’octubre, dijous, a l’auditori de l’Edifici Centre de Cultures i Cooperació Transfronterera, al campus de Cappont, la Universitat de Lleida retrà un homenatge a qui va ser el seu primer rector electe, el company Dr. Jaume Porta. Rector des de la primera elecció després de la restauració de la Universitat de Lleida (1993), Porta va dirigir la UdL aquell mandat i, després de l’aprovació dels primers Estatuts de la UdL, també els dos següents, fins l’any 2003. Els deu anys del seu mandat, sens dubte, han afaiçonat la Universitat tal i com la coneixem avui. Després de l’etapa com a rector, ha continuat la seva activitat acadèmica com a catedràtic d’Edafologia i Química Agrícola fins fa uns mesos, quan l’ha clos després d’un darrer període com a catedràtic emèrit.\nL’acte d’homenatge començarà a les 17:45, amb el descobriment de la placa a la biblioteca del mateix CCCT, que rebrà el nom de Biblioteca Jaume Porta. Es tracta d’una de les obres emblemàtiques del seu mandat, que es va caracteritzar, entre altres coses, per l’impuls de les noves construccions (singularment, el campus de Cappont, on va procurar contribucions d’arquitectes reconeguts internacionalment, com Gullichsen i Siza) i l’establiment d’un servei de biblioteca modern i ben dotat de mitjans tècnics i fons bibliogràfics. Durant el seu mandat es va celebrar també el 700 aniversari de la institució, amb diversos actes en el trienni 1997-2000 que van permetre fer conèixer la Universitat de Lleida com la institució universitària més antiga de la Corona d’Aragó.\nL’acte acadèmic es farà a l’auditori, on l’obrirà el rector Jaume Puy a les 18 h, i durant el qual tres ponències mostraran aspectes de la seva vida acadèmica i la seva acció de govern a la UdL.\nEn la primera, Jaume Porta, l’acadèmic, el rector, el professor Josep M. Villar, amb la contribució de la professora Rosa M. Poch, faran una semblança de la seva activitat com a acadèmic, tant de professor i investigador en ciències del sòl, com de rector.\nEn la segona serà l’arquitecte Josep Benedito, que en representació de la Generalitat de Catalunya va supervisar bona part de les noves construccions universitàries en aquella etapa, qui dissertarà sobre L’arquitectura universitària a Lleida.\nFinalment, la directora de Biblioteca i Documentació de la nostra Universitat, Loli Manciñeiras, exposarà el paper que juguen avui aquestes instal·lacions, amb la ponència Les biblioteques universitàries al segle XXI.\nA continuació es tocarà d’una peça de violí a càrrec d’Irene Herrera Porta, després de la qual el company rector Jaume Porta adreçarà unes paraules.\nL’acte finalitzarà a les 20 h amb una copa de cava per als assistents, després de la cloenda a càrrec del rector Jaume Puy.\nEs demana que confirmeu l’assistència al tel. 973 70 20 13 o a l’a/e: protocol@udl.cat abans del dimecres 2 d’octubre.


Relats i opinió - Pep Cassany: d’agost 2017\nOn resten amagades les oportunitats perdudes?\nCaminava feixuc, atordit per l'última onada de calor d'aquest estiu, camí cap a la ràdio on l'endemà, en el programa matinal, volien entrevistar-me per parlar del meu nou llibre. Per dins meu pensava que aquesta, era una manera més de promocionar el Big bang amor. Fins ara, escriure i editar-lo, ha estat la part més senzilla de l'equació. L'èxit o el fracàs, és incert o previsible segons com m'ho miri. Així doncs, tot i disposar d'un títol suggeridor, en els 30 relats d'amor no tracto de cap ciència i per tant, em tocaria parlar de sexe.\nAbsort en el meu diàleg interior, cercava l'ombra dels edificis que em fessin més lleuger el meu caminar. Del carrer Nou fins a la Rambla, el Pont de Pedra lluïa insolent un sol aclaparador. Començava a notar com traspuava la meva pell i xopava la camisa.\nA la porta de l'edifici, una noia esperava per entrar. D'esquena i amb l'orella clavada a l'intèrfon, semblava esperar escoltar la resposta de qui havia vingut a visitar. A la mà, una carpeta de treball o d'estudi. Era jove. Una comercial?\n- Bon dia. Quina calor que fa!, vaig dirigir-me a ella tot esperant l'ascensor.\n- I tant. És la que toca. Encara que la prefereixo al fred i a l'abric i a la bufanda de l'hivern.\n- A quin pis vas? - vaig preguntar-li mentre s'obrien les portes d'aquella diminuta caixa -\n- Al tercer.\n- Jo també vaig a la ràdio.\nTot recordant aquesta, m'adono que vaig protagonitzar la típica conversa d'ascensor. Quina decepció. En una primera impressió em va semblar educada. Propera. Ella es va trobar obligada a compartir un espai reduït amb un desconegut com jo i, una situació on només et pots amagar en paraules buides d'emocions. Com m'hauria agradat saber-ho tot d'aquella dóna.\nSense cap altra lloc a on dirigir la mirada, el mirall reflectia la imatge de la meva casual companya de viatge. Una dóna menuda de bellesa senzilla. Irradiava emoció. Una veu dolça i sensual omplia de contingut l'absurd diàleg del temps.\nCom qui és i ha estat educat en les formes, en aturar i obrir les portes de l'ascensor, vaig demanar-li que passés al meu davant. Un altre gest senzill, prémer el timbre, va semblar-me emocionant. Duia un vestit amb els colors de l'estiu. Verd, groc, blanc. Allunyada de modes extremades. Còmode de vestir i restar en l'anonimat provocat per la personalitat que jo intuïa en ella.\nEn obrir la porta, la salutació de tots dos cap a qui ens estava atenent en aquells instants. – Aneu junts - va preguntar-nos – i en girar-nos i mirar-nos mútuament, vam contestar amb veu entretallada amb un no arrossegat. Jo anava a veure a en Carles i ella a parlar amb una noia de l'equip del programa. Em va semblar un instant màgic.\nA voltes, deixar el llibre, convenir l'hora de l'entrevista d'avui i girar cua altra vegada cap a l'ascensor. Ella va restar asseguda a les cadires de l'entrada. Allà on esperen i descansen els convidats. El trànsit de gent amunt i avall, la situació i el moment, no eren propicis per acomiadar-me de cap altra manera. Un senzill adéu.\nEn la baixada, la marxa de l'ascensor va ser prou lenta per permetre al meu cervell una fuetada. Com m'agradaria tornar-la a trobar. L'endemà, o sigui avui. Que fos ella també una convidada o algú amb qui hi hagués de parlar.\nDos instants no es repeteixen en tota una vida i per tant, una oportunitat perduda o deixada escapar. A voltes què en saps d'aquella dóna? - he hagut de preguntar-me abans d'escriure.\nOn resten amagades les oportunitats perdudes? Conèixer, saber, desitjar, viure.\nEtiquetes de comentaris: FeM Girona, Relats curts\nLa Vanguardia, Diari de Girona, El Periodico i Diari Ara han publicat l'article"No deixaré de ramblejar per Barcelona"\nLa notícia de l'atemptat (Rambles de Barcelona, 17 d'agost de 2017) em va arribar per la xarxa de missatgeria de WhatsApp. Des del primer moment, vaig cercar informació als mitjans de comunicació habituals, en el meu cas a les televisions públiques i a l'edició digital dels diaris de Barcelona,\nQuan els diaris a la xarxa ja donaven per fet que es tractava d'un atemptat terrorista, la televisió catalana continuava parlant d'un atropellament massiu i d'un presumpte atemptat. Per part meva, intentava contrastar unes informacions amb les altres i posar ordre a la confusió provocada per les imatges, piulades, testimonis i informacions arribades per tots els mitjans.\nMentre Twitter feia bullir l'olla, per WhatsApp, sense demanar-ho, estava rebent les imatges virals de les víctimes de les rambles. Morts i ferits estirats a terra enmig de Barcelona. Missatges d'àudio - suposadament des del lloc dels fets - on afirmaven haver escoltat trets a El Corte Inglés. Quan per respecte es demanava no difondre aquest tipus d'imatges, continuava rebent vídeos com el de l'atropellament de la Diagonal on, estesa a la carretera, restava una agent suposadament abatuda a trets.\nAmb la mateixa immediatesa, a les xarxes socials públiques i als grups de WhatsApp privats (amics i coneguts), ja es podien llegir els primers comentaris de suport a les víctimes o d'altres amb contingut islamofòbic. Són molts els que per bé o per mal han quedat retratats.\nVaig continuar rebent d'altres vídeos com el de la mort del terrorista de cambrils i ja patia per rebre alguna imatge de les restes humanes d'Alcanar, encara que per sort, ningú les va enviar.\nAhir a la tarda, acabat d'abatre per part dels mossos en l'àmbit de les seves competències policials, els grups emmudiren al veure la imatge de Younes Abouyaaqoub mort. Una imatge presa per part d'algun dels participants en l'operatiu policial i que transmesa, tot i suposadament de manera confidencial, en la cadena viral ha acabat per ser difosa mundialment. Aquest fet, emmascara la imatge modèlica de tot el col·lectiu implicat.\nEncara que no m'agradin les imatges de les víctimes captades per vianants i difoses a la xarxa, puc reprovar però no criminalitzar la seva manera de fer. Ara bé, si aquestes provenen de l'àmbit dels cossos de seguretat, m'agradaria saber que en la seva disciplina interna, s'obre la investigació que permeti esbrinar qui ha estat tan macabre per prendre o difondre la imatge del mort. No sé si hauria de comportar cap sanció, però en tot cas, al contrari dels herois que han volgut restar en l'anonimat, a la persona que ha difós la imatge d'aquest èxit policial, li caldria un escarni públic.\nEtiquetes de comentaris: Barcelona, Editorial, Terrorisme\nenviat per Pep Cassany @ 22 d’agost 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: amor, Big Bang amor, El Punt Avui, Entrevista, Pep Cassany, Publicacions als diaris, Sala de Premsa, sexe, Xavier Castillón\nEtiquetes de comentaris: Barcelona, cartes al director, Editorial, internacional, Publicacions als diaris, Sala de Premsa, Terrorisme\nenviat per Pep Cassany @ 18 d’agost 0 comentaris\nPodria dir-vos que tot esdeveniment resta prèviament escrit i que, fins ara, no m'havia arribat el moment. Els monstres tenen la seva hora d'arribada.\nProu gran per saber i,encara petit, per no voler reconèixer les veritats que un defuig.\nCreixen les pors i alimenten als monstres que es fan grans, vells, savis. En ells també rauen la cura de tots els mals quan, sense saber-ho som nosaltres qui els patim. Cal ser valent per escoltar i mirar-los als seus ulls, ensangonats, malaltissos, profunds, febles.\nMonstres que ens rescaten fent-nos forts, invencibles. La seva és la nostra ira i ben dirigida aixafa, destrueix i aniquila als nostres adversaris, tot i que malauradament, encara no ens hem adonat que, el nostre enemic, som nosaltres mateixos. Les nostres pors. La soledat. Les responsabilitats. Les mancances.\nNomés guanya qui està disposat a perdre. Emmirallar-se amb ulls d'infant. Reconèixer la veritat. Reconèixer la por a l'esdevenir. Aixecar-se, recomençar.\nConstruir una nova casa amb els fonaments de l'antiga. Recuperar de la desfeta les restes que es poden aprofitar. Treballar per aconseguir aixecar una casa on resguardar-te i fer créixer la família amb l'amor.\nJust al moment. Ni més tard ni més d'hora. Vessar llàgrimes i deixar marxar.\nFer-te gran, fort, savi. Aprendre a guarir ferides.\nenviat per Pep Cassany @ 15 d’agost 0 comentaris\nEl crepuscle els convidà a aturar les seves passes a final d'un corriol de fusta, damunt l'aigua somera de l'Estany i així, contemplar com s'amagava el sol darrere les muntanyes que envolten Banyoles. Les ombres prenien el relleu a la claror i abans no es fes fosc, la llum de les espelmes que engalanaven els Banys vells, començaven a fer pampallugues.\nS'assegueren al final del moll amb els peus dins de l'aigua, sense saber-ho, connectaven les seves ànimes. Rere seu, sense dir-los res, la cambrera desà una espelma encesa i els convidà a una copa de cava.\nNo els calia parlar. Un sentiment de pau els envaïa.\nLes notes d'un contrabaix i una veu de vellut, entonaren sons a ritme de bossa nova i boleros. Encreuaren les mirades i entengueren que en cap cas, voldrien estar en un altra lloc o amb un altre persona.\nLa mà d'ell s'atansà a la comissura del llavi de la Núria i ella, desà que la seva galta hi trobés recer. Una mirada dolça sorgí dels seus ulls i sospirà. Se'n feia creus del senzill que resultava estar al seu costat.\nMés tard, en el camí de tornada, s'abraçaren i compassaren el ritme i la llargada de les seves passes. Els arbres del camí, passada la caseta de fusta, els emparaven i aturant-se en la penombra de les fulles que amagaven la llum de la lluna d'estiu, no els quedava res més que fer-se un petó.\nEnjogassats, corrents un darrere l'altra, arribaren altra vegada davant l'aigua de l'Estany que, reflectint la llum de la lluna els convidà a capbussar-se. Nus, davant l'un, l'altra, se submergiren en les ombres de l'amor.\nEtiquetes de comentaris: amor, El carrer dels petons, relats eròtics en català, sexe\nenviat per Pep Cassany @ 08 d’agost 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: amor, Relats curts\nenviat per Pep Cassany @ 05 d’agost 0 comentaris


Aragonès defensa un diàleg basat en fets: "No són cadires al Senat"\nper Europa Press 16 de maig de 2019 13:07\nEl vicepresident de la Generalitat i conseller d'Economia, Pere Aragonès, ha defensat aquest dijous un diàleg basat en fets, i ha subratllat: "El diàleg no són cadires al Senat ni designacions de persones". Preguntat pels mitjans després que el Parlament hagi rebutjat que Miquel Iceta (PSC) sigui senador, en bloquejar la seva presidència al Senat, el conseller ha reclamat "solucions al conflicte que hi ha entre la societat catalana i les institucions de l'Estat". Troba una "operació de màrqueting electoral" la proposta del Govern espanyol de situar Iceta president del Senat, i ha lamentat que algú ha confós diàleg amb cadires.\n"Ho han fet pensant que el Parlament l'única cosa que pot fer és obeir ordres i el seu vot no està condicionat", ha observat el conseller, que ha observat que els grups poden proposar noms per elegir el senador per designació autonòmica. No obstant això, "el Parlament pot votar i és lliure", ha remarcat Aragonés, que ha dit que una designació així mereix diàleg i acord. "Ningú no havia sortit mai des de La Moncloa dient heu de votar a aquesta persona", ha evidenciat Aragonés, que ha explicat que fins ara les propostes naixien dels mateixos grups i es portaven al ple.\n"Algú va decidir, perquè estem en campanya electoral i per desconeixement de la cambra catalana, que podia designar a dit, i el Parlament no funciona amb ordres a dit, sinó amb consens, pactes i negociació, no amb fets consumats", ha argumentat. Finalment, ha manifestat el compromís de la Generalitat de "reiniciar el diàleg, després que algú s'aixequés de la taula", i ha urgit pactes i solucions per superar l'actual crisi política, ha dit.


La xarxa de mediadors interculturals impulsada per ”la Caixa” i del Departament de Salut realitzen més de 4.300 intervencions durant el primer any - Fundación "la Caixa"\nLa xarxa de mediadors interculturals impulsada per ”la Caixa” i del Departament de Salut realitzen més de 4.300 intervencions durant el primer any\nBarcelona, 20 Febrer 2009\nEl director general de la Fundació ”la Caixa”, Jaume Lanaspa, i la consellera de Salut de la Generalitat de Catalunya, Marina Geli, han presentat els resultats del primer any del projecte centrat a enfortir la figura del professional de la mediació i la xarxa de mediadors interculturals que treballen en els centres sanitaris de Catalunya.\nL’objectiu de la iniciativa ha estat implantar, de manera sòlida, la mediació intercultural en l’àmbit de la salut i millorar l’accessibilitat de la població immigrant als serveis de salut.\nDurant aquest primer any, s’ha assolit la formació de mediadors en l’àmbit sanitari, l’adaptació dels recursos de mediació a les necessitats territorials amb un increment del nombre de mediadors interculturals, i la creació d’un centre coordinador de les actuacions d’aquests professionals en els diversos centres.\nDins el sistema sanitari, les especialitats en les què més s’ha sol·licitat el servei de mediació són: ginecologia, obstetrícia, pediatria, medicina interna i medicina familiar. Com a beneficiaris particulars, el 62% de les peticions han estat realitzades per dones i en quant a l’origen dels demandants, majoritàriament s’ha atès a magrebins, asiàtics i subsaharians.\nL’Obra Social ”la Caixa” destina prop de 2,3 milions d’euros per al desenvolupament d’aquest nou projecte durant els dos anys de conveni.\nNota de premsa Balanç del programa de Mediació intercultural en l’àmbit de la Salut\nImatge 5. Mediadors interculturals en l’àmbit de la salut\nImatge 4. Mediadors interculturals en l’àmbit de la salut\nImatge 3. Mediadors interculturals en l’àmbit de la salut\nImatge 2. Mediadors interculturals en l’àmbit de la salut\nImatge 1. Mediadors interculturals en l’àmbit de la salut\nXarxa de Mediadors interculturals en l'àmbit de la Salut\nMediació intercultural en la Salut. Declaracions de Montse Cabré\nPrograma de Mediació Intercultural en l'àmbit de la Salut\nPremiats tres projectes de ciència ciutadana que contribueixen a millorar la gestió de la pandèmia en l’àmbit local\nBarcelona, 20 Juliol 2020\n189 projectes de ciutadans de tot Espanya i Portugal han presentat els seus projectes al Coronavirus Community Lab, una iniciativa d’EduCaixa i IrsiCaixa.\nAmb la participació del Ministeri de Sanitat, la Fundació ”la Caixa” impulsa una plataforma que ofereix atenció telefònica, per videoconferència i seguiment en línia.\nMadrid, 12 Setembre 2019\n84.955 nens i nenes de tot l’Estat atesos pel programa CaixaProinfància rebran kits de material escolar adaptats a cada cicle educatiu (preescolar, primària i secundària). Una de les principals...\nMadrid, 5 Setembre 2019\nProp de 4.000 persones seran les beneficiàries directes d’aquests ajuts a través de la convocatòria d’Habitatges per a la Inclusió Social 2019, que aquest any ha seleccionat 31 projectes d’entitats...


Carboxiteràpia - Els Núvols. Centre d'estètica, massatges i benestar.\nRitual que ofereix una triple exfoliació que elimina eficaçment les cel·lules mortes a la vegada que activa suaument el sistema natural de renovació cel·lular de la pell.\nLa carboxiteràpia és una tècnica que utilitza CO2 per a combatre els signes d’envelliment i produeix una explosió d’oxígen en la pell.\nPrepara’t per a sentir l’espectacular efecte d’una pell purificada i radiant.\n999997 en estoc\nquantitat de Carboxiteràpia\nCategories: TRACTAMENTS, FACIALS Etiqueta: Natura Bissé