Notes de bibliofília catalana: El Monestir de Poblet de Domènech i Montaner\nLa ment humana és capaç de generar tota mena d’univers, des dels més antics alimentats per la fe, fins als més futuristes inspirats en la ciència, però hi ha qui té la virtut de saber viure cavalcant entre aquests diversos mons. Aquests són homes atípics, altament dotats que viuen el passat i projecten el futur amb una naturalesa aclaparadora. Individus així fan de pont ensenyant a la resta de mortals que el passat forma part del que esdevindrà el futur, però no tothom ho vol veure.\nLluís Domènech i Montaner fou un d’aquests homes anclats en el passat per devoció i futurista per professió. Arquitecte innovador en la seva època, sempre mantingué un peu en el passat com a estudiós gran amant de l’historia i un altre mirant cap al futur projectant la seva obra. Aquesta dualitat ha fet que avui dia es reconeguin mundialment les seves edificacions i en menor mesura les seves investigacions, però sense aquestes la seva arquitectura no seria el que ha estat. En el dia d’avui se’l reconeix com un català il·lustre amb una vida i una producció exemplar que honra la seva terra. Arquitecte, historiador, escriptor i polític, per aquest ordre caldria definir-lo, però crec que no calen presentacions, en canvi si que molta gent pot desconèixer la seva faceta de recuperador del monestir de Poblet.\nPortada de Poblet de Domènech i Montaner 1925\nDomènech i Montaner com a arquitecte modernista amb components molt eclèctiques, s’alimentà de les formes i l’estudi teòric del gòtic per elaborar les seves obres de nova creació, i feu el mateix en algun cas de rehabilitació d’edificis medievals com per exemple el castell de Santa Florentina de Canet de Mar, obra que pot ser qüestionada sèriament des de la teoria actual de la rehabilitació de monuments històrics, però la qüestió es que també ho podia haver estat en l’època en que es realitzà. No és el cas de Poblet. La relació de Domènech i Montaner amb el monestir és d’amor pur i el màxim de respecte. L’estudià sistemàticament de manera exemplar durant molts anys i el resultat en fou el volum aquí presentat: “Historia y Arquitectura del Monestir de Poblet” llibre publicat a Barcelona el 1925 per la casa editorial Montaner y Simón, propietat de la família de l’autor, en una edició limitada i numerada de 536 exemplars, on l’autor aboca tot el seu saber, passió i anys d’estudi sobre l’historia de la Catalunya medieval i el paper cabdal que hi juga el propi monestir. Hi fa un rigorós estudi històric i arquitectònic en paral·lel, veient i posant de manifest les etapes evolutives que conformaren l’edifici que ens ha arribat. També feu uns aixecaments de plànols exemplars per l’època alguns dels quals foren reproduïts en el llibre, però per sobre de tot Domènech i Montaner reivindica el Monestir de Poblet com a símbol del Casal d’Aragó, monestir reial convertit en panteó dels sobirans i residencia ocasional dels comptes – reis. Cal no confondre aquest llibre, un volum de 370 pàgines de gran format amb un llibret del mateix autor també dedicat al Monestir de Poblet publicat el 1916 en la col·lecció: “el arte en España” que fou una primera aproximació de Domènech al monestir.\nEl llibre exposat avui explica la singularitat del Monestir de Poblet, com s’experimentà amb la tipologia arquitectònica que el configurà, aportant altíssims nivells de modernitat per l’època medieval que ara ens costen de discernir. Poblet seguint els més estrictes esquemes compositius del Cister, aconsegueix ser una màquina perfecta on cada nova intervenció que s’hi realitzà encaixà perfectament. Fins i tot l’inacabat palau del Rei Martí col·locat damunt d’edificacions preexistents aconsegueix ser una filigrana arquitectònica, simple en funcionament, programa i ornament, de posició agosarada amb contacte però sense intervenir en la vida monàstica, és un dels millors exemples de Gòtic Català Civil.\nFotografies del Monestir de Poblet cap al 1916 com el veié Domènech i Montaner\nSense voler entrar en detalls, ja que no és l’objectiu d’aquestes paraules, recomano l’estudi del Monestir de Poblet a qualsevol que en paral·lel a la vida monàstica vulgui entendre la vida medieval a Catalunya, i com funcionava la Cort: domèsticament i políticament. Els homes d’estat d’aleshores feien molt més i necessitaven molt menys que els que han vingut després. Aquest panteó – monestir també fou el model a seguir segles després per Felip II en construir Sant Llorenç de l’Escorial com a panteó reial de les Espanyes, ja que la corona d’Aragó posseïa aquesta institució i cap altre regne peninsular tenia un referent semblant. Hi ha estudis que comparen les dues edificacions salvant els segles que les separen, però no aprofundeixen en l’influencia sociohistòrica que pogué tenir el més antic en la creació de l’altre des del punt de vista sociocultural i conceptual.\nAquest llibre de Domènech i Montaner juntament amb l’obra de Finestres són les dues fonts historiogràfiques mes rellevants sobre Poblet que malgrat les anades i vingudes de l’història ens ha arribat prou ben parat. El llibre de Domènech i Montaner si és exemplar és per l’estudi profund que fa de les restes, sense executar cap obra important de rehabilitació, però va assentar les bases per totes les intervencions de rehabilitació i reconstrucció que s’hi ha realitzat posteriorment posant en evidència la naturalesa de l’edifici i les seves necessitats no permetent fer cap bajanada constructiva típica de la mal anomenada modernitat. Les grans reconstruccions de l monestir impulsades per Eduard Toda i Güell a partir de 1930 seguiren estrictament la pauta marcada per Domènech i Muntaner. Poblet és un bon exemple on es mostra que potser val la pena aplicar-nos la dita popular de pensar-ho tot dues vegades abans d’obrir la boca. Un bon estudi històric i arquitectònic aplana el camí dels inconscients i ignorants que vindran després, donant-los la feina feta i a lo millor es pot evitar segons quin tipus d’intervencions arquitectòniques que s’han realitzat últimament que no diuen gaire res de bo de la cultura actual. Som bons per criticar el passat, però no per fer autocrítica del present. Un bon estudi del passat dona la pauta per posar en evidència el que s’està fent i es farà. Domènech i Montaner amb el seu estudi va salvar Poblet fins el dia d’avui perquè algú s’ha llegit la seva obra, veurem que passa en les pròximes generacions...\nPlanta i exonometria del monestir realitzades per Domènech i Montaner el 1925\nPàgines del llibre de poblet de 1925, amb estudis heràldics, alçats i aquarel·les.\nComparativa dels dos llibres sobre Poblet del mateix autor i plànols de la capella de Sant Jordi, petita joia del Gòtic a Catalunya.\nMonestir de Poblet, perspectiva general reconstruïda per Domènech i Montaner.\nPublicado por Hannibal Climent i Domènech en 4:21


El passat mes de maig es va complir un any de la signatura del conveni de col·laboració entre General Optica i la Fundació Barraquer i el balanç, avui dia, no pot ser més positiu. La il·lusió, la bona predisposició i les ganes de col·laborar per part de tots ens ha permès crear i consolidar, al llarg d'aquests últims mesos, una metodologia de treball altament efectiva que està donant uns excel·lents resultats.\nGeneral Optica ha posat les més de 200 botigues que té repartides per tot el territori nacional a la disposició dels pacients de la Fundació Barraquer, que poden triar la que millor els convingui per a acudir, amb autorització i cita prèvia, a fer-se les seves ulleres graduades a un preu molt reduït. Gràcies a aquest àgil sistema, que cada dia funciona millor, 80 persones han pogut visitar-se i fer-se les seves ulleres graduades en l'últim any en el marc del programa ‘Mirem per tu’, que troba en General Optica el seu millor aliat.\nA més d'aquestes ajudes, l'empresa va realitzar una important donació de material per a l'expedició mèdica de la Fundació Barraquer a Gàmbia de l'any passat, i aporta també optometristes voluntaris per a les jornades de revisions de la salut visual que la Fundació realitza mensualment als centres de les entitats col·laboradores.\nAprofitem aquest primer aniversari de la nostra col·laboració per agrair a General Optica la seva inestimable ajuda, amb el desig que durant molts anys més puguem continuar treballant junts per ajudar als col·lectius més vulnerables.


KvartiraSvobodna - Apartments on Kropotkinskaya Moscou Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nUlitsa Prechistenka 17/9, Khamovniki, Moscou, Rússia, 119034 - Veure al mapa\nMés informació sobre KvartiraSvobodna - Apartments on Kropotkinskaya\nBen posicionat a Khamovniki, City Realty Central Apartments near Kropotkinskaya és un lloc ideal d'inici d'excursions a Moscou. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nCity Realty Central Apartments near Kropotkinskaya també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Moscou. Els clients de l'hotel poden gaudir de habitació familiar, ascensor.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. City Realty Central Apartments near Kropotkinskaya és una elecció inteligents per a viatgers a Moscou, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nCal que informeu el KvartiraSvobodna - Apartments on Kropotkinskaya de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nTots els tipus de viatgers (44) Parelles (1) Viatgers en solitari (3) Famílies amb infants petits (7) Famílies amb infants grans (11) Grups (22)


Com Treballem? – Brodats Paquita\nDecidits a oferir el millor servei als nostres clients vam optar per invertir en noves tecnologies, gràcies a les quals podem realitzar tot tipus de brodats de totes les mides en peces ja confeccionades: dibuixos personals, noms, anagrames d’empresa, d’associacions, pegats o aplics amb un suport de velcro (per a peces amb molta rotació), en roba de treball, roba esportiva, uniformes…\nPer fer-ho disposem de la brodadora AMAYA XT que ens ofereix un ampli ventall d’aplicacions.\nEl procés de fer un brodat\nDes d’una imatge, es treballa el logotip per igualar els colors i el disseny fidelitzant-lo al 100% de l’original.\nPer obtenir el brodat final es transformen els vectors del logotip en puntades de màquina i es realitza la conversió de colors plans (colors pantone) als diferents colors de fils a utilitzar pel brodat. Es pot brodar fins a 16 colors diferents entre altres fil daurat o platejat. Aconseguint així que el brodat conservi la màxima fidelitat i qualitat que si fós fet a mà.\nAquesta tècnica amb màquines automàtiques de brodar, ens dóna la possibilitat d’aconseguir que qualsevol peça de roba es converteixi en una peça única.\nEl brodat és, sense cap dubte una de les tècniques més apreciada i no per això la més costosa incloent les petites produccions. Això sí, hem de tenir en comte que un mateix brodat es pot fer de varies maneres i per això és imprescindible que a cada peça se li apliqui el seu contingut adequat.\nGràcies a la versatilitat de les màquines modernes, es pot realitzar tot tipus de brodats de totes les mides en peces ja confeccionades: dibuixos personals, noms, anagrames d’empresa, d’associacions, pegats o aplics amb un suport de velcro (per a peces amb molta rotació), en roba de treball, roba esportiva, uniformes….\nBrodats paquita ha col·laborat en diverses fires i events culturals a Balaguer i rodalies, tals com “Batalla del Ebro”, “Retirada del Ebro”, “Trinxeres de Fonz”, “Batalla de Lopera”, “Trinxeres de Els Tossals”, “Merengue”.\nTambé ha participat el l’elaboració de vestimentes per a les pel·lícules El Elegido i Incierta Gloria.\nTot seguit, una sèrie d’encàrregs d’Uniforme de Comissari polític, gorrillo de Comissari Polític, gorrilla de Tinent Nacional, gorrillo de Alferez de Falange, gorrillo de Teniente de Falange, gorrillo de Alferez de Cavalleria Nacional realitzats per a les fires i pel·lícules:\nC La Plana, 25, Balaguer\n973 45 07 65


Data d'emissió: 27/01/2011\nApareix un nou segell de la sèrie Arquitectura dedicat a l’Estació de ferrocarril d’Almeria. Aquest emblemàtic edifici, que està integrat en la fisonomia i el paisatge urbanístic de la ciutat, és una de les mostres més singulars de l’arquitectura de ferro que va caracteritzar les obres civils i industrials de la segona meitat del segle XIX.\nL’estació de tren d’Almeria es va inaugurar l’agost del 1895. Es diu que va ser dissenyada per un arquitecte francès, de nom desconegut, deixeble de Gustave Eiffel. La façana principal, de 54 metres de llarg, està formada per un pavelló de tres cossos. El cos central és de ferro i vidre. Aquesta part de l’edifici, que dóna accés a l’estació, compta amb una espectacular vidriera franquejada, a tots dos costats, per dues torres de pedra i maons revestits amb ceràmica vidrada. La seva construcció coincideix amb l’ús del ferro en ponts, edificis públics, estacions i entramats; un material que començava a substituir els tradicionals com ara la fusta, la pedra i els maons. La mostra principal d’aquest nou estil arquitectònic va ser la torre Eiffel de París, inaugurada el 1889 amb motiu de l’Exposició Universal. Un altre dels materials utilitzats en la nova arquitectura era el vidre, per al tancament de parets i per a les cobertes, que feia possible construccions més lleugeres i diàfanes.\nL’edifici ha estat declarat “Obra d’interès cultural” i està inclòs a la llista del Ministeri de Cultura per obtenir el títol de “Monument nacional”. A finals del 1988 s’hi van fer obres de rehabilitació i reforma per modernitzar-lo i millorar la ubicació dels serveis, que van produir alguns canvis respecte de l’original. Així, al vestíbul es va introduir un mosaic amb motius ferroviaris, de dotze metres quadrats, obra del pintor almerienc Luis Cañadas. Al mur superior del mateix vestíbul es conserva un mosaic amb la imatge de la Mare de Déu del Mar, patrona de la ciutat.\nEl segell reprodueix la façana de l’estació ferroviària d’Almeria, basada en la fotografia presa per Domingo Leiva.


La Petita Llibreria: 12/15/16\nTwin Peaks. La història secreta\nRondaven els principis dels anys noranta quan vàrem ser testimonis d’una de les primeres series de televisió que aixecava autentica passió. Molts vàrem fer el primer viatge als Estats Units per calçar-nos les sabates de l’agent de l’FBI Dale Cooper per descobrir qui va assassinar la Laura Palmer, una jove estudiant de secundaria al poble de Twin Peaks (Washington).\nUna sèrie que va comptar amb dues temporades i que l’any que comença retornarà a les pantalles vint-i-cinc anys després per donar una conclusió definitiva al cas.\nPerò, els més afortunats i seguidors de la sèrie us podeu fer amb La història secreta de Twin Peaks que ens ofereix Columna, i signada per Mark Frost, un dels seus creadors.\nAquesta novel·la es presenta com un ésser més viu que mai, un recull de totes les dades, informacions, informes de les diferents agencies del govern i les notes del propi agent Dale Cooper oferint-nos la oportunitat d’indagar i d’intentar esbrinar allò que realment va passar i el que pot passar a partir d’ara.\nUn dossier que fila d’apropar-nos a la propera historia partint de la original i posant-nos en situació, un cas que es va considerar tancat però que sembla que ressorgeix de les seves pròpies cendres.\nPels amants de les series i el culte a tot allò que les envolta és molt important la presentació, el maquetatge, l’estructura, tot forma part d’un univers marcat per una historia que els ha captivat, emocionat o fins i tot estressat, però que lluny de quedar relegada en la seva memòria sempre busquen allò més especial que pot ampliar la seva col·lecció.\nEl format d’aquest volum és excepcional, tapa dura, amb faixa il·lustrada, pàgines amb reculls de diversos documents cada un amb la seva tipologia de lletra, fotografies de l’escenari, dels personatges, de les proves que van rodejar el cas... Si no estigues enquadernat i ens el presentessin com un blog de fotocopies grapades diríem que és com un dossier policial.\nUna lectura pels amants de la novel·la negra que deixa un regust amarg a la boca en acabar amb una paraula “SOCORS”...\nNomés un consell, recordeu que els mussols són més del que semblen i que s’ha de mirar sempre a la foscor per descobrir que s’hi amaga.\nEl següent capítol l’haurem d’esperar via sèrie de televisió. Però per anar obrint boca us deixo les primeres planes del dossier, recordeu que és TOP SECRET i no deixeu que ningú més ho llegeixi.\nEtiquetes de comentaris: Columna, il·lustrat, Televisió, Thriller


L'Ajuntament de Paterna ha decidit ampliar el calendari de classes dels Tallers d'Adults, que enguany començaran el mes de febrer en lloc del mes d'abril, com era costum.\nAixí ho ha anunciat hui l'Alcalde de Paterna, Juan Antonio Sagredo, qui ha assenyalat que "en aquesta nova edició, els cursos comptaran amb dos mesos més de classe, la qual cosa permetrà als assistents gaudir per més temps de les activitats que oferim" .\nEn aquest sentit, el primer edil ha explicat que la decisió d'ampliar el calendari de cursos ha sigut presa tenint en compte el gran acolliment que han tingut aquests tallers per part dels veïns i veïnes i la sol·licitud dels assistents d'estendre la seua durada.\n"Només en la passada edició es van graduar un centenar de veïns i veïnes, i cada taller va comptar amb una mitjana de vintena d'alumnes per classe", ha indicat Sagredo.\nEn total s'oferiran quatre tallers, que es desenvoluparan fins al mes de desembre: Talle i Confecció, Cuina Saludable, Salut i Desenvolupament Emocional i Balls de Saló.\n"L'oferta d'activitats s'ha programat tenint en compte les demandes i necessitats dels veïns i veïnes del municipi", ha assenyalat l'alcalde al mateix temps que ha puntualitzat que "malgrat ampliar la durada, hem mantingut la tarifa anual de 30 euros perquè els tallers siguen accessibles per a tots els paterners i paterneres".\nLes inscripcions podran realitzar-se fins al 28 de febrer o fins a esgotar places en la web de l'empresa municipal de Gespa, www.serviciosdepaterna.es o presencialment en l'oficina del SIAC de l'Ajuntament en horari de 8.30 a 14.30 h.\nFinalment, el primer edil ha recordat que "l'ampliació del calendari se suma a l'augment de seus on s'ofereixen els cursos, i a la millora de l'oferta d'activitats en la qual hem estat treballant des que arribem al govern amb l'objectiu de promoure l'aprenentatge de noves habilitats entre els veïns i veïnes de Paterna".


Que paguin els rics, sí, però... - El blog de Joan Rovira\nHome Diari de Terrassa / Bloc de notes Que paguin els rics, sí, però...\nQue paguin els rics, sí, però...\nBy JR&OC 8:09\n...de quins rics estem parlant, exactament? Perquè això ja comença a semblar un mix entre Robin Hood i el Zorro i ens hauríem d'aclarir, que més enllà de la campanya electoral hi ha coses molt serioses en joc. De moment, estem parlant només dels que cobren en nòmina xifres de més de 300.000 euros. Dels que s'ho munten la mar de bé aprofitant l'enginyeria financera legal que els ofereix el sistema fiscal espanyol, ni se'n parla. Dels que evadeixen impostos o juguen a amagar-los a paradisos fiscals o amb els dos o tres mil mètodes més o menys legals que hi ha, ni una paraula. Dels que (sovint gent més modesta, sí, però insolidària) treballen i viuen en negre, res tampoc, ara no toca, que hi ha crisi i prou fan amb sobreviure: total, només representen una quarta part de l'economia espanyola, una anècdota...\nMarejarem la perdiu uns quants mesos i al final tot quedarà igual. Misteris insondables: per què quan les coses anaven bé no es va fer una autèntica i justa reforma fiscal? Resposta: per no espantar els diners, que ja se sap que són molt sensibles. Per què no es farà ara, o no en profunditat? Pel mateix. Però tampoc no és cert que no s'hagi fet cap reforma fiscal: els "rics" que cobraven més de 300.000 euros han vist com els baixaven els impostos, des del 1993, un 37%. Els que cobraven més de 50.000 anuals, un 2,3%. Els de més de 30.000 han tingut rebaixes d'un 8%. Tot aproximat, clar, que les xifres són sempre delicades. La tendència, però, és el que compta: els suposats "rics", és a dir, els que tenen la desgràcia de rebre un sou elevat sense possibilitat d'escaquejar-se, han tingut una rebaixa d'impostos molt superior a la resta de la societat. Tot dins de l'ortodòxia neocon, faltaria més, que és la millor garantia d'acabar (constitucionalment, si molt convé) absolutament arruïnats com a societat... amb nombroses i glorioses excepcions i amb diferències socials i econòmiques cada vegada majors.\nAquest és el panorama que tenim en un moment de pèrdua d'ingressos públics a causa de la crisi i d'èxit absolut dels que han aconseguit culpabilitzar el benestar i l'estat en general, i les autonomies en particular. Un panorama que seguirem empitjorant els propers mesos a base d'ofegar l'activitat econòmica, de retallar a tort i a dret amb la Constitució a la mà, fins que aconseguim ser uns virtuosos del cercle viciós. Però fins i tot aleshores, els impostos els seguiran pagant els mateixos. El país no dóna per a més...\n(Diari de Terrassa, 01.09.2011)


Girona veta la presència d'Estat i Casa Reial als actes municipals i tampoc assistirà als que organitzin ells o la FPdGi | Llagostera Ràdio\nL'Alcaldessa de Girona Marta Madrenas. / Foto: Ajuntament de Girona\nGirona veta la presència d'Estat i Casa Reial als actes municipals i tampoc assistirà als que organitzin ells o la FPdGi\nL'alcaldessa Marta Madrenas, ha anunciat que no es participarà en cap acte en què assisteixin representants de la Casa Reial espanyola ni de la delegació del Govern de l'Estat a Catalunya o de la subdelegació del Govern de l'Estat a Girona.\nTampoc s'assistirà a actes on hi hagi la Guàrdia Civil o la Policia Nacional.\nD'aquesta manera, el l'Ajuntament de Girona, anul·la les relacions protocol·làries amb aquestes institucions i evitarà coincidir amb els seus membres en actes públics com a conseqüència de les actuacions i les càrregues policials efectuades per la Guàrdia Civil i la Policia Nacional a diversos punts de la ciutat durant la jornada de l'1 d'octubre. A més, tampoc s'assistirà a cap acte organitzat per entitats vinculades a aquestes institucions, com ara la Fundació Princesa de Girona.\n"Aquest és un acte de dignitat institucional davant de l'onada de violència jurídica, física i moral del govern espanyol cap a la nostra ciutadania", ha explicat l'alcaldessa, Marta Madrenas, que ha signat avui els dos oficis amb aquestes instruccions.\nD'altra banda, L'Ajuntament de Girona ha activat avui una bústia de correu electrònic per rebre vídeos i imatges relacionades amb els incidents produïts a la ciutat el dia 1 d'octubre amb motiu de la celebració del referèndum d'autodeterminació.\nL'alcaldessa va fer públic dilluns un comunicat que comptava amb el suport dels grups municipals de CiU, ERC-MES-AM i CUP- Crida per Girona en el qual s'explicava que des de l'Ajuntament s'havia acordat iniciar una recollida de dades entre la ciutadania amb l'objectiu de posar una querella criminal contra la Policia Nacional i la Guàrdia Civil per les actuacions amb violència que es van produir a la ciutat el dia 1 d'octubre.\nEs demana a la ciutadania que, quan enviïn els vídeos, hi facin constar l'hora i el lloc de l'enregistrament i, si és possible, una breu descripció dels fets que van presenciar.\nMés en aquesta categoria: « El Consell Comarcal del Pla de l'Estany afirma complir la majoria de les recomanacions de la Sindicatura de Comptes\tTemporada Alta manté l'aposta per l’autoria catalana i presenta 26 propostes de dramaturgs del país »


La política espectacle - Diari de Girona\ndaniel capó 12.10.2018 | 06:00\nla política espectacle obre un abisme entre la ciutadania i els seus problemes reals. També entre els espasmes socials induïts pel bombardeig de la propaganda i les dificultats quotidianes de la gent. Pensem en les ideologies que construeixen miratges, els quals poques vegades responen a la realitat. Parlant del credo nacionalista, per exemple, Yuval Noah Harari es planteja: «Pot patir de veritat una nació? Té ulls, mans, sentits, afectes i passions? Si la punxen, sagnarà? És clar que no». I postil·la: «Quan els polítics comencen a parlar en termes místics, compte! Podrien intentar disfressar i justificar el sofriment real embolicant-lo amb paraules altisonants i incomprensibles».\nSigui el lector especialment prudent a propòsit dels quatre vocables següents: sacrifici, eternitat, puresa, redempció. Per descomptat, podríem afegir-ne uns quants més que formen part del lèxic familiar de la política contemporània; sense anar més lluny, la contínua apel·lació a la maldat pròpia de la casta o la demonització d´un poble fals enfront d´un altre veritable. Les construccions mentals desfiguren així la fecunda complexitat de la realitat; més encara quan l´ús constant d´uns símbols determinats persegueix finalitats tan poc nobles com l´enfrontament i la divisió social, o la deslegitimació de les institucions democràtiques. D´una manera paradoxal, la política espectacle –trivial, cridanera, sempre emmurriada, de trets esperpèntics– suscita les emocions de la ciutadania a costa d´empobrir la qualitat del debat públic. Es tracta de caricaturitzar contínuament l´adversari, mofar-se d´ell, ridiculitzar-lo fins al punt de negar la seva humanitat, pujar el to amb l´arrogància del xulo de barri, buscar les palmes dels propis i les rialles sarcàstiques dels «purs». En la política espectacle la democràcia ja no representa l´ideal d´un consens inclusiu, sinó que es transforma en un camp de batalla on només s´admeten dos verbs: guanyar o perdre, sense matisos. Dit d´una altra manera: la política espectacle es percep a si mateixa en un permanent estat de guerra. La democràcia deixa de ser llavors un instrument de pau per convertir-se en una narrativa de l´esclafament. I les conseqüències resulten evidents.\nLa política espanyola ha dit adeu als valors de la Transició per recrear-se en els meandres de la pitjor ficció. Els populistes utilitzen foc artiller per destruir la línia Maginot del parlamentarisme. Les acusacions dels suposats vicis d´origen se succeeixen amb la insistència d´un mantra. El reguitzell d´incriminacions ens mostra una hidra inassequible a les evidències que es dedica a enverinar el bon funcionament de les institucions. Els problemes no es resolen, sinó que s´arraconen, encoberts pel judici immediat dels indignats. No és ja qüestió de relat –el consens liberal i socialdemòcrata també exigeix ??una narrativa–, sinó d´un misticisme impostat que erigeix ??contínuament imatges a les quals adorar o avorrir. La política espectacle és la democràcia dels ninots de fira. Les seves conseqüències són i seran també evidents.\nMentre Europa continua buscant el seu lloc en un món que s´accelera sense pietat, la temptació del cesarisme treu el cap ja al cor d´Occident: Trump i Salvini, Le Pen i Geert Wilders. Podem jugar a ridiculitzar les seves idees, però el pas de la guerra deixa ruïna i caos, no prosperitat; deixa fractura i no concòrdia. El perill de l´home fort ve acompanyat per l´afebliment de les institucions. Encara que llunyà, albirar un futur asiàtic –un capitalisme sense autèntica llibertat, com a la Xina– no és una cosa impossible. Els malsons es construeixen amb les pors de l´inconscient. I la política espectacle es dedica precisament a això: a alimentar la por, la frivolitat, la rancúnia i la ràbia.


ARTÉS PER LA INDEPENDÈNCIA: TOT EL QUE CAL SABER SOBRE LA LLEI DE CONSULTES\nLegalment es distingeix entre els referèndums i les consultes no referendàries. En línies generals, els referèndums són una classe de consultes dirigides al conjunt de persones que formen el cens electoral, utilitzant els recursos administratius i les garanties pròpies de les eleccions. Les consultes són un altre mecanisme per conèixer l’opinió de la població, però adreçades a un col·lectiu diferent del que integra el cens electoral i sense utilitzar els recursos de l’administració electoral.\nAquesta és una llei general de consultes no referendàries. Les consultes poden ser d’àmbit nacional, si es refereixen a tota Catalunya, o d’àmbit local, ja sigui municipal o supramunicipal. També poden ser de caràcter general, obertes a tota la població legitimada per participar en una consulta, o bé de tipus sectorial, és a dir, adreçades només a un col·lectiu concret per raó de l’objecte específic de la consulta. A més, la llei regula altres mitjans de participació pública: enquestes, audiències públiques i fòrums de participació.\nInsisteixen que es tracta d'un referèndum encobert, que només pot autoritzar l'Estat. També sostenen que la Generalitat només pot preguntar sobre qüestions de la seva competència material directa, oblidant que l'àmbit competencial inclou també les facultats de la Generalitat per actuar i presentar iniciatives polítiques en els òrgans comuns de l'Estat. A la pràctica, però, el seu únic interès és evitar tot el que pugui posar en qüestió la unitat territorial d’Espanya i temen que el resultat de la consulta pugui ser favorable a la independència. En un context realment democràtic, preguntar l’opinió de la població sobre qualsevol qüestió política no pot ser mai il·legal, mentre que impedir-ho suposa limitar la democràcia. L’únic que seria contrari a la constitució espanyola, i per tant il·legal, seria proclamar la independència.


Graduada en Disseny Gràfic per la Llotja i diplomada en Empresarials per la Universitat de Barcelona. Comença la seva trajectòria a Tandem DDB, continua a l'estudi de Salvatore Adduci i posteriorment a Morillas&Asociados.\nL'any 1997 funda EVA estudi on continua treballant en identitat corporativa i packaging. Participa activament en cicles i conferències del sector del packaging. Des de l'any 1997 combina la professió amb la docència.


Landhaus Auen Neustift im Stubaital Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nSchaller 16, Milders, Neustift im Stubaital, Àustria, 6167 - Veure al mapa\nMés informació sobre Landhaus Auen\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Neustift im Stubaital, no busqui més enllà de Landhaus Auen. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLandhaus Auen també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Neustift im Stubaital. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos aparcament de cotxes, Zones públiques amb Wi-Fi, habitació familiar.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara plat de dutxa, estris de cuina, aparell de televisió, renta vaixelles, balcó/terrassa per satisfer els clients més exigents. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen jardí, esquí, parc infantil estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Landhaus Auen.


Entitat – les Guilles\nSobre la nostra Entitat\nEls integrants de les Guilles\nHi ha plaers als boscos sense senders, hi ha èxtasi a la riba solitària, no hi ha societat, on es fica el seu defecte, per les profunditats del mar i la música en el seu rugit. No estimo menys a l’home però si més a la natura.\nUn gran equip format per moltes persones\nSom una entitat de Voluntariat sense ànim de lucre creada l’ any 2004 i legalment inscrita al registre de la Direcció General de Dret i d’ Entitats Jurídiques de la Generalitat de Catalunya, amb el nº 29269 i amb NIF G-63597538.\nLlistat membres Junta 2022\nLink als Estatuts de l’entitat\nLink als Reglaments de la Secció Esportiva\nLink als Reglaments de les caminades\nSom equip de foc de la Flama del Canigó a Òmnium Cultural per els municipis de Figaró-Montmany i Tagamanent.\nCaminades, marxes, excursionisme, alpinisme, BTT i el foment i practica de tota activitat esportiva sense finalitat de lucre.\nCooperem i col·laborem\nAmb les institucions, publiques i privades i amb altres associacions amb fins similars.\nSalvaguardem, promocionem i difonem\nEl patrimoni natural, el benestar social de les persones, en especial de la gent gran i el patrimoni monumental i artístic català.\nEstem oberts a\nTot el que estigui relacionat amb el municipi de Tagamanent.\nDe les festes tradicionals locals o comarcals de la cultura catalana.\nLes nostres idees i totes les activitats que realitzem amb tothom.


Goigs i devocions populars: Goigs de la Mare de Déu de Brugués. Begues, (Gavà, Baix Llobregat, Barcelona)\nGoigs de la Mare de Déu de Brugués. Begues, (Gavà, Baix Llobregat, Barcelona)\nMare de Déu de Brugués\nPuig de tothom advocada\ntots vos han de reclamar:\nVerge de Brugués venerada,\nsiauho sempre en lo Sitjár.\nEn forsa de algunas senyas\nquel' cel li manifestá,\nun bon pastor de Gavá\nla buscá dalt de estas penyas:\nen una cova empinada\nper ditxa la va trobar.\nPer vostra Imatge sagrada\nsou consol de terra y mar:\nVerge en Brugués venerada,\nMorenor de pagesia,\nVerge dels ulls riallers,\nsol solet de cada dia,\nMare de Déu de Brugués.\nUn bon pastor de Gavà\nus trobà dins d'una cova.\nQuan la llum es feia nova\nli neixïeu a la mà.\nbrugueroles i esbarzers,\nUs corona reverent\nel Bisbe Enric de Cardona.\nSón perles de la corona\nGavà, Begues, Sant Climent\ni Castelldefels, on nia\nl'àgil estol dels velers,\nEsglésia de la Mare de Déu de Brugués.\nMare de Déu de Brugués al Camí dels Degotalls de Montserrat.\nEtiquetes de comentaris: Begues, Brugués (de Brugués), Gavà\nJosep Campmany dimarts, 17 de setembre, 2013\nHistòria del culte a la Mare de Déu de Bruguers:\nJosep Maria Viñolas Esteva dimecres, 18 de setembre, 2013\nMoltes gràcies per l'aportació. Estudi molt complet i interessant. Enhorabona per la publicació.


Divendres passat vam anar a Monistrol de Montserrat a fer un concert. A diferència dels altres concerts, vam baixar amb cremallera. Quan vam arribar a Monistrol vam visitar el Museu del Cremallera i les maquetes que havien construït els Amics del Cremallera.\nEls Amics del Cremallera són una associació que va fer que el cremallera tornés a funcionar després de ser tancat. També es preocupen per ell i tal com diu el nom són com uns amics. Ens van explicar les tres coses més importants del cremallera: l’accident que va passar el dia de Sant Jaume de 1953, el gosset guardabarreres únic al món i la seva història i el mateix cremallera en si.\nLa visita ens va agradar molt i fins i tot ens van donar a cadascun de nosaltres una rèplica de l’antic bitllet del cremallera.\nAcabada la visita vam berenar i seguidament vam anar cap a l'espai Joan Carles Amat, on vam fer la prova de so. La sala era molt moderna. Després de la prova de so vam sopar a una sala paral·lela a la del concert on també ens vam canviar. Com que l’espai era una pista i no estava adaptat per sabates de carrer, ens van posar unes estores.\nAcabat el sopar, doncs, vam fer el concert de festa major d’hivern de Monistrol i va agradar molt. Va ser molt emotiu per a la gent que hi havia, la gent va aplaudir molt i nosaltres vam estar molt contents de poder cantar allà.\nOriol i Pau V\nAquest cop el viatge va ser més curt de l'habitual, ben aprop de Montserrat. També és important fer arribar els vostres cants als pobles que teniu aprop. Malauradament no us vaig poder acompanyar aquesta vegada. Moltes gràcies als cronistes Oriol i Pau.


El secessionisme afronta dividit el 21-D sense renunciar a la independència | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nEl PDeCAT i ERC preparen una campanya amb Junqueras a la presó i Puigdemont a Brussel·les\nBarcelona 18 NOV 2017 - 20:38\tCET\nLa CUP va presentar aquest dissabte els caps de llista del 21-D. Al centre, Carles Riera. Cristobal Castro\nAconseguir més del 50% de vots i escons i fer una exhibició de força. Aquestes són les metes que els partits independentistes, junts però no a la mateixa llista, tenen com a objectiu amb vista al 21-D. ERC, el PDeCAT i la CUP no van aconseguir pactar una llista unitària, però asseguren que compartiran punts al programa, com “la recuperació de les institucions després de l'aplicació de l'article 155 de la Constitució”. La batalla de fons, no obstant això, és la lluita per l'hegemonia del secessionisme.\n“Aquest és el referèndum que Rajoy no es va atrevir a pactar”, va assegurar amb vehemència dijous passat la número dos d'ERC, Marta Rovira. Una vehemència amb la qual els partits intenten sortir del pas. L'avançament electoral els va enxampar en un mal moment. Ja l'expresident Carles Puigdemont ho va intentar, però no estaven preparats. Cada formació vivia el seu propi drama domèstic, agreujat per les discrepàncies entre els membres de Junts pel Sí (ERC i PDeCAT) i els seus socis de la CUP al Parlament. La unitat va portar endavant el referèndum il·legal de l'1 d'octubre va saltar per l'aire amb la declaració d'independència del 27 d'octubre, que no va tenir un altre efecte que la intervenció de l'autonomia i l'obertura d'un procés judicial contra el Govern, la Taula i la presidenta del Parlament per un delicte de rebel·lió, sedició i malversació.\nEl procés de cada partit per confeccionar les seves candidatures es va veure distorsionat per una successió ràpida d'esdeveniments. Un còctel de difícil digestió: la mala gestió de la declaració de la independència; l'aplicació del 155; la fugida del Govern cessat a Bèlgica, la indiferència de la UE i l'empresonament de vuit exconsellers. A més, els bons resultats que les enquestes auguren a ERC han provocat que els republicans no hagin volgut saber res de tornar a compartir llista amb l'antiga Convergència.\nLa idea d'una candidatura única va ser llançada després de la convocatòria electoral pel PDeCAT i ERC. Davant l'“atac a Catalunya”, que els independentistes veuen en l'aplicació de l'article 155 de la Constitució, les bases de tots dos partits demanaven unitat. La formació de Puigdemont no va posar condicions. Els republicans, sí. Una d'elles impossible de complir: a la llista hi havia d'haver tot l'espectre polític sobiranista, des de la CUP fins a una part dels comuns, el partit d'Ada Colau. Els anticapitalistes descartaven compartir llista amb l'antiga Convergència, encara esquitxada pels casos de corrupció i les retallades socials. Ningú va cedir i, després dels retrets amargs i el repartiment de culpes, es va imposar una suposada raó demoscòpica: separats hi havia més opcions d'aconseguir les fites.\nEsquerra vol ara capitalitzar el seu treball dels últims sis anys. Oriol Junqueras, segons les enquestes, ho tenia tot al seu favor per ser president, però la seva situació legal, empresonat preventivament acusat de delictes de sedició, malversació i rebel·lió, li han obligat a designar successora. Marta Rovira, el seu número dos, ha recollit el guant i en l'independentisme molts ja la veuen presidenta si hi hagués majoria dels partits secessionistes.\nEl PDeCAT ha patit més. No va tenir un cap de cartell clar fins que Puigdemont, ja fugit a Brussel·les, es va oferir per liderar la llista. No obstant això, l'expresident ha imposat una candidatura formada eminentment per independents. L'expresident buscava la transversalitat política davant un PDeCAT que lluita per la supervivència de les seves sigles. Finalment hi ha hagut pacte i la candidatura inclou algunes de les cares visibles del partit, encara que poques. Les sigles també es dilueixen. Convergència es presentarà com Junts per Catalunya el 21-D.\nLa CUP, en la seva pròpia dimensió, confecciona una llista completament renovada, excepte dos diputats, i malgrat considerar les eleccions il·legítimes i il·legals. Ahir la formació anticapitalista va assegurar que acudeix a aquestes eleccions per “consolidar la república catalana” encara que entre l'independentisme el neguit pel fracàs del procés és més que notòria.\nTant ERC com el PDeCAT han posat en els primers llocs de les seves llistes els exconsellers que estan en presó preventiva i que estan a l'espera que la justícia belga decideixi si els extradita. Puigdemont fins i tot ha aconseguit convèncer Jordi Sànchez, expresident de l'ANC i també empresonat, perquè l'acompanyi. Només la CUP té al seu cap de llista, Carles Riera, fora de presó i lliure de processos judicials. Així estan les coses, els partits es preparen per a una campanya amb un fort component telemàtic.\n“Fer la república”\nRovira i Puigdemont ja s'han vist a Brussel·les. Ell va intentar convèncer-la in extremis de la necessitat d'una llista única, però ella no s'aparta del guió que, epistolarment, fixa Junqueras des de la presó d'Estremera. Els equips treballen en quina seria aquesta unitat programàtica, que pivota sobre tres punts. “Recuperar” l'autogovern a Catalunya, treballar per aconseguir una amnistia dels que consideren “presos polítics” i, finalment, el més espinós: en Esquerra ho criden “fer la república”. El PDeCAT, sosté la seva coordinadora general Marta Pascal, parla de “crear una majoria que faci que aquest país tingui un Estat”. Totes dues formacions intenten tancar què volen dir aquests conceptes, però fugint de les vies unilaterals i, sobretot, dels terminis o calendaris impossibles de complir. Per aquest motiu en els últims dies alguns líders de l'independentisme hagin començat a fer certa autocrítica, en admetre que no hi havia ni preparació ni majoria suficient per proclamar la República. Ara tots admeten que van fallar les formes, però la qüestió de fons, la independència, es manté en els seus projectes polítics.\nLa CUP defiende que concurre a las elecciones “para materializar la República”


Notícies: algunes fulles de tallagespa usen que no sabeu\nSabem que hi ha moltes formes de fulles de tallagespa, de manera que ens resulta molt difícil triar. Com triar les fulles de tallagespa? Com ajustar la fulla de la segadora? I com utilitzar i mantenir les fulles de tallagespa? Us presentarà el següent editor.\nCom s’ajusta la fulla d’una tallagespa?\nEn ajustar el fitxer cargol de fulla del tallagespa, cal apretar el cargol, girar-lo 1 / 4-3 / 4 voltes, cargolar la rosca, manipular la rentadora, si la rentadora es pot moure de manera flexible, apretar la rosca i tornar a comprovar el coixinet Si la fulla es pot moure , si el cargol està massa ajustat, la fulla no es mourà. Després d’instal·lar-ho tot, proveu la unitat, la fulla funciona durant un minut, toqueu el cargol amb la mà, és calenta o massa calenta, la fulla de la desbrossadora indica que el cargol està massa ajustat.\nFeu una bona feina en el manteniment de les fulles de tallagespa\nLa maquinària tradicional de desherba d’horts ja no es pot adaptar a la forma de plantació d’hort existent i a la nova desbrossadora desbrossadora de fulles pot satisfer plenament les necessitats actuals d’operació de desherbat de l’hort. L’ús de desbrossadores per a operacions de desherba pot millorar molt l’eficiència del treball. Les fulles de la desbrossadora es poden mantenir a terra per evitar l’erosió del sòl, embellir el medi ambient, retenir l’aigua i informar de la humitat i augmentar la matèria orgànica del sòl.\nCom utilitzar les fulles de la desbrossadora amb seguretat\nA. Utilitzeu benzina i oli de motor qualificats i assegureu-vos la relació de barreja de la fulla de la desbrossadora (25: 1 o 50: 1).\nB. Reviseu i substituïu regularment (25 hores) el filtre d'aire i la bugia.\nC. Després de treballar amb un dipòsit d'oli, heu de reposar durant 10 minuts i netejar la junta solta de la màquina després de cada treball per garantir la dissipació de la calor.\nD. En emmagatzemar-lo, heu de netejar el cos, deixar anar el combustible barrejat, la fulla de la desbrossadora crema el combustible al vaporitzador, treure la bugia, afegir 1-2 ml d’oli al cilindre, estirar l’arrencador 2-3 vegades, instal·leu la bugia.\nLa longitud del pany de niló de la fulla de la desbrossadora s’ha de controlar (= 15 cm). Quan s’utilitza la fulla de la fulla desbrossadora, s’ha d’assegurar l’equilibri de la fulla i no s’ha d’utilitzar la fulla amb vibracions.\n(1) Corda: per a l'herba tendra fàcil de tallar.\n(2) Fulla quadrada, principalment per a complicacions dures i trencadisses com els canyissos.\n(3) Fulles de rombe: per a vinyes, arbusts petits i durs.\nInstal·lació de corda de sega de tallagespa\nDesmunteu el cap de tall i, a continuació, traieu el nucli giratori que hi ha a l'interior i torceu la corda de sega. La longitud de la corda de segar no ha de ser massa llarga, els 10-15 cm són adequats, no és fàcil de colpejar, no és fàcil de controlar i fàcil de trencar. En instal·lar-lo, fes un nus a l’eix o al cap de segar i treu la corda per la direcció oposada, en cas contrari la corda sortirà durant el procés de sega; la longitud de la corda de segar als dos extrems hauria de ser la mateixa, en cas contrari, la possibilitat de segar s’escurçarà a causa d’un desequilibri. La corda de tallar el tallagespa només és adequada per tallar herba jove, massa gruixuda, fins i tot herba vella que s’ha lignificat, s’ha de tallar amb una fulla. A continuació s'explica com enrotllar eltallagespa corda de segar.\n(1) Traieu el cap de sega, hi ha un lloc per a la corda de sega a l'interior.\n(2) Doblegueu la corda de segar per la meitat, embusteu-la al lloc on la corda de sega està enrotllada i enrotlleu-la a dins.\n(3) Quan l'entrellat estigui gairebé acabat, passeu la corda de sega per les ranures dels dos costats.\nL'elecció de fulla de tallagespaés molt important. Per a diverses ocasions i la selecció de fulles de tallagespa corresponent, heu de triar la fulla de tallagespa adequada. A més, recordo a tothom que heu de triar les fulles dels fabricants de mides. Hangzhou Zhengchida Precision Machinery Co, Ltd és líderfabricant de fulles de maquinària de jardí a la Xina Benvingut a comprar.


Juny 2019 - Info FHES | Fundació Hospital de l’Esperit Sant\n#94 Juny 2019\nLuis Fuentes s'acomiada del Patronat en acabar la legislatura\nEl Sr. Luis Javier Fuentes, fins fa unes setmanes Regidor ponent de Drets Socials de l'Ajuntament de Santa Coloma de Gramenet i patró de la Fundació Hospital de l'Esperit Sant, ha finalitzat la seva participació en el Patronat després de més de tres anys com a vocal. Des del febrer de 2016 Fuentes ha estat un dels dos membres d'aquest òrgan designats pel consistori colomenc.\nEl Dr. Iker Iriberri obté menció cum laude en la primera tesi doctoral d’un resident de l'Hospital\nEl que va ser resident de COT de la 2a promoció de metges interns residents de la FHES entre els anys 2005 i 2010, el Dr. Iker Iriberri Etxabeguren, va defensar el passat 21 de juny la seva tesi doctoral "Alineación del componente tibial de la prótesis unicompartimental de rodilla en el plano axial: influye en el resultado clínico?". Aquest treball suposa un reconeixement acadèmic de l'activitat traumatològica de l'Esperit Sant, un dels hospitals pioners a l'Estat espanyol ara fa 30 anys en la implantació de pròtesis unicompartimentals de genoll.\n30 donacions de sang i plasma en un matí a l’Hospital\nUn total de 30 persones entre usuaris, familiars i professionals, van realitzar una donació de sang o plasma en la campanya de recollida que va tenir lloc a l'Hospital el matí de dimecres 12 de juny. D'aquestes, 1 persona era el primer cop que donava. Unes altres 3 persones es van interessar en la donació, però finalment no van complir els requisits necessaris. D'aquestes donacions se'n podran beneficiar més de 80 pacients.\nLa FHES va acollir la campanya de donació en el marc del Dia Institucional de les Transfusions Segures, organitzada en el marc del projecte "La Seguretat és cosa de Tots", amb l'objectiu de promoure aquesta pràctica de seguretat dels pacients entre els professionals i minimitzar així possibles esdeveniments adversos, com ara transmissió d'infeccions, reaccions immuno-al·lèrgiques o incompatibilitats entre donant i receptor.\nLa FHES edita un vídeo sobre recomanacions per a una transfusió segura\nL'audiovisual repassa cadascun dels punts de la llista de verificació activa a seguir per tal de realitzar el procediment de forma segura i s'emmarca en la línia de treball de la Comissió de Transfusió de Components Sanguinis encaminada a formar els professionals en aquesta tècnica, de cara a la seva futura capacitació.


L'ONU exigeix a Espanya aturar la devolució de 10 menors, 5 dels quals ja estan expulsats\nCinc menors han sol·licitat l'habeas corpus (Efe Reduan)\nUn jutjat ha paralitzat l'expulsió de 9 menors més al Marroc perquè considera que el procediment no s'ajusta a la legislació\nElisenda Rovira Olivé/Ferran Moreno Garcia 16/08/2021 - 19.54 Actualitzat 24/08/2021 - 10.07\nLes Nacions Unides demanen al govern espanyol que suspengui la devolució de deu dels menors marroquins que van entrar a Ceuta a finals de maig mentre analitza el cas. Paral·lelament, un jutjat de Ceuta ha ordenat aturar durant tres dies l'expulsió de 9 menors que encara no s'han executat.\nDels 10 a què fa referència l'ONU, 5 ja han estat expulsats, de manera que la mesura afectaria els altres 5, segons Save The Children, una de les entitats que va sol·licitar-ho, juntament amb Andalucía Acoge i Gentium:\n#Ceuta: el Comité de Derechos del Niño contesta a nuestra petición inicial, presentada conjuntamente con @Gentium y @andaluciaacoge, y pide al Gobierno español que paralice la devolución de 10 menores. Aunque 5 de ellos ya fueron expulsados, paraliza la de los otros 5. pic.twitter.com/aPOKhUX3Lc\n Save the Children Es (@SaveChildrenEs) August 16, 2021\nLa missiva, de l'Oficina de l'Alt Comissionat per als Drets Humans, també demana que se'ls porti a un centre de menors mentre s'estudia el cas.\nHo analitzarà el Comitè de Drets del Nen, que s'encarrega de supervisar l'aplicació de la Convenció sobre els Drets dels Infants per part dels estats membres de l'ONU.\nLes Nacions Unides han enviat la sol·licitud al govern espanyol, a qui donen un termini de dos mesos per respondre-hi aportant informació i, si s'escau, demanar que es reconsideri la petició.\nGrup de menors a la platja d'El Tarajal de Ceuta (EFE)\nUn jutjat paralitza 9 expulsions\nLa vulneració de la Convenció sobre els Drets dels Infants preocupa també un jutjat de Ceuta que ha paralitzat la devolució al Marroc de 9 dels menors.\nEl jutjat diu que les repatriacions executades pel Ministeri de l'Interior no respecten les garanties previstes a la legislació espanyola i al dret internacional.\nAixí, la resolució recorda que l'ordenament jurídic espanyol exigeix expressament, per a la repatriació de menors no acompanyats, que es faci un expedient administratiu on hi constin dades familiars i de l'entorn en el país d'origen, cosa que no s'ha fet.\nLa legislació també preveu que es comuniqui el procediment al menor, a la Fiscalia i a l'entitat que en tingui la guarda o tutela legal, que tindrien 10 dies per fer-hi al·legacions. Aquesta comunicació tampoc s'ha fet.\nLa paralització de les repatriacions l'havien demanada dues entitats, la Coordinadora de Barrios i la Fundación Raíces, per a 12 dels joves, però tres d'aquests ja havien estat retornats al Marroc quan el jutjat ho ha resolt.\nEl ministeri fiscal i la delegació del govern tenen un màxim de tres dies per pronunciar-s'hi i, llavors, el jutjat podria reconsiderar la decisió.\nContinuen les deportacions\nEn canvi, una jutgessa va rebutjar una petició anterior per paralitzar l'expulsió de vuit menors. Ho va fer perquè, quan va resoldre el cas, Interior ja els havia retornat al Marroc. La Xarxa Espanyola d'Immigració i Ajuda al Refugiat ho han recorregut a l'Audiència Nacional.\nUna altra entitat a Ceuta informa de noves expulsions de menors aquest mateix dilluns al matí. A cinc menors dels quinze que havien de ser repatriats els han portats al jutjat perquè han sol·licitat l'habeas corpus.\nAquest divendres, dissabte i diumenge, Interior ha retornat cada dia 15 menors, dels aproximadament 800 que van entrar a Ceuta fa tres mesos.\nDenuncien "vulneracions de dret"\nEl ministre Marlaska ha afirmat que són "retorns assistits" i ha dit a la Cadena SER que els joves volien tornar al Marroc:\n"Els menors volien tornar al seu país. Es garanteix l'interès superior del menor, que es garanteixi la seva integritat moral en els termes més importants i no desarrelar-se de l'entorn quan és factible i quan no tenen arrelament a Espanya. Tots van entrar al maig. No tenen cap tipus d'arrelament a Espanya."\nLes expulsions suposen, segons les entitats socials i els experts jurídics, una vulneració flagrant dels seus drets i van en contra de la legislació nacional i internacional, tal com han explicat en aquest reportatge a TV3:\nLa Fiscalia ha sol·licitat al Ministeri de l'Interior que aclareixi per què no s'ha comptat amb el seu informe, com marca la Llei d'Estrangeria.\nEl jutge supervisor del CIE de Gran Canària, Arcadio Díaz Tejera, alerta:\n"És una infracció de la llei. Els tractats internacionals s'han de respectar. Perquè quin és el sentit de l'informe previ del ministeri fiscal? Una trava burocràtica més per omplir papers? No. És qui vetlla per l'interès general. [Veig] molta preocupació per tractar en general els menors en massa."\nLes organitzacions sobre el terreny ho consideren "expulsions col·lectives".\nPer la seva banda, Save The Children denuncia que amb aquest procediment es vulneren les garanties previstes a la llei d'estrangeria i al reglament que la desenvolupa.\n"Als nens no se'ls ha notificat res amb anterioritat, no se'ls ha donat tràmit d'audiència ni se'ls ha escoltat durant el procés, no hi ha hagut informe del ministeri fiscal", ha afirmat Carmela del Moral, responsable de polítiques d'infància de l'entitat.\nEntitats i experts alerten de les vulneracions de normatives en les devolucions de menors des de Ceuta


Fernando de Rosa: "Un govern tan antivalencià com el que ha efectuat Pedro Sánchez és el que hem d'evitar"\nFernando de Rosa: “Un govern tan antivalencià com el que ha efectuat Pedro Sánchez és el que hem d’evitar”\nVa ser Secretari Autonòmic de Justícia i també Conseller de 2003 a 2008. Ara, el magistrat Fernando de Rosa reapareix de nou en la política per a encapçalar la llista del PP al Senat per la circumscripció de València. Ens entrevistem amb ell, qui ens parla de com està vivint la seua primera campanya electoral, del panorama polític que es viu al país i dels problemes que té la Comunitat Valenciana.\nFoto: Javier Zapata\nVa ser Secretari Autonòmic de Justícia i també Conseller de 2003 a 2008, com recorda eixa etapa política?\nVa ser una etapa apassionant i d’assoliments, la recorde amb molt d’afecte. Treballava per la justícia, que en esta vida és la meua vocació. Des de l’any 1984, que va ser quan vaig aprovar l’oposició, he estat treballant en diferents àmbits relacionats amb la justícia.\nCom és el moment en el qual rep la trucada on li demanen que siga vosté qui lidere la llista del PP al Senat per la província de València?\nVa ser una trucada del secretari general Teodoro García Egea, de part del president nacional Pablo Casado, que em va sorprendre fora d’Espanya. Em van cridar i m’ho van oferir. Jo vaig reflexionar sobre el moment transcendental en el qual es troba Espanya i vaig acceptar. Crec que és el moment de fer un pas per a defensar aquells ideals que considere que són essencials, com la unitat d’Espanya, la defensa de la identitat valenciana, la defensa de la família… Va ser una oferta que em va il·lusionar. Vaig decidir deixar arrere la meua carrera per a apostar per allò que crec i que pense que hui dia pot estar en perill.\nhi ha dues possibilitats de govern, la que presenta Pedro Sánchez amb els seus aliats que són independentistes, separatistes i colpistes, i el model de Pablo Casado, que fa una oferta moderada als ciutadans basada en la Constitució\nA l’hora de prendre la decisió de tornar a la política, han pesat més les sigles del partit, les funcions que es poden realitzar des del Senat o que siga el projecte de Pablo Casado?\nJo crec en Pablo Casado, és una persona honesta, valenta i que diu les coses pel seu nom. El Partit Popular de Casado és un Partit Popular que té molt que oferir a Espanya i als valencians, per això fer el pas donant suport a Pablo Casado és fer el pas donant suport allò en el que jo crec profundament. Pense que hui dia hi ha dues possibilitats de govern, la que presenta Pedro Sánchez amb els seus aliats que ja hem vist que són independentistes, separatistes i colpistes, i el model de Pablo Casado, que fa una oferta moderada als ciutadans basada en la Constitució. Jo crec en este model, en el de la Constitució, i no en el model rupturista, colpista o terrorista que actualment està oferint els seus vots a Sánchez.\nCom està vivint la seua primera campanya electoral?\nÉs la primera vegada que participe de forma activa en el que és una campanya electoral. Estic vivint-ho d’una forma apassionada recorrent-me els pobles i les comarques de la província de València i mantenint contacte amb la gent. Pense que una campanya electoral és parlar amb la gent, mirar-los als ulls i dir-los “intentaré per tots els mitjans resoldre els problemes que teniu, confieu en el Partit Popular”. El PP és el partit que durant la història democràtica espanyola ha salvat de la crisi econòmica a Espanya, juntament amb l’esforç de tots els ciutadans, mentre que el PSOE ens ha portat a la crisi econòmica, a la de valors i a la de societat, la qual ara estem veient.\nEls ciutadans han de tindre clar que la justícia actua, que aquells que han realitzat un fet delictiu seran portats per les forces de seguretat als tribunals\nEn matèria de corrupció ha irromput recentment un nou cas relacionat amb l’última etapa de Govern del PP a la ciutat de València i un altre que afecta a altres partits com el cas Alqueria. Pensa que tot això pot afectar durant la campanya electoral i en el resultat?\nEls ciutadans han de tindre clar que la justícia actua, que aquells que han realitzat un fet delictiu seran portats per les forces de seguretat als tribunals i allí es determinarà si són culpables o no amb una sentència culpatòria o absolutòria. La corrupció es combat amb la justícia. El problema que s’ha vist amb el cas Alqueria, que afecta a Compromís i al PSOE, és que des del minut 0 en què han entrat en les institucions han realitzat actes de corrupció. Això s’ha descobert en la Diputació, però veurem a veure quan isquen de la Generalitat el que també han he efectuat en les diferents conselleries. El que no es pot admetre és eixa superioritat perquè només entrar han realitzat actes de corrupció i això els ciutadans han de saber-ho.\nSegons les enquestes, el PSOE serà la força més votada el 28A. Com acull això el PP? Confien en les enquestes?\nLes enquestes estan determinant una foto fixa, però evidentment en eixa foto falten molts, que són els indecisos o els que no volen dir el que votaran. Les acollim com el que són, enquestes, però cal dir que l’enquesta fake de Tezanos del CIS i les enquestes d’altres empreses privades, estan reflectint, a part d’eixa indecisió, l’existència de dues possibilitats, que governe Pedro Sánchez amb els comunistes de Podemos i amb els colpistes i terroristes de Bildu i Esquerra Republicana, que han oferit un milió de vots a Sánchez perquè no governe la dreta, o el govern de Pablo Casado. Cal apel·lar al vot reflexiu, la gent ha de saber quines són les conseqüències del seu vot, però no el 28 d’abril, sinó el 29. Si el dia de les eleccions algú vota amb enuig o de forma visceral, manifestant el seu rebuig a determinades qüestions, es trobarà amb que el 29 d’abril hi ha un govern que no vol.\nSi a Pablo Casado li donaren els números, li agradaria ser ministre?\nJo el que vull és que Pablo Casado forme govern i siga president. En este moment tots hem de remar per això, que és el millor per a Espanya, per a València i per als interessos de tots els ciutadans, no com estos mesos, on s’ha vist que hi ha hagut un govern centrat en donar i donar a Catalunya. Un govern tan antivalencià com el que ha efectuat Pedro Sánchez és el que hem d’evitar.\nVosté en altres ocasions s’ha definit com a “valencianista” i com un “enamorat de la Constitució”. Pensa que hi ha una línia roja a l’hora de pactar amb un partit com Vox que porta en el seu programa suprimir les autonomies?\nEl que pense és que el govern de Pablo Casado ha de tindre com a full de ruta la Constitució. Per tant, el futur govern ha de tindre un programa constitucional, en el qual totes les propostes i mesures que es pacten estiguen basades en la Constitució. Tot allò que quede fora d’ella, ha de quedar fora d’un govern moderat. Crec que és clar el que proposarà Pablo Casado, que és la Constitució. Contra més Constitució, més moderació i més benestar per a Espanya, com així s’ha acreditat durant aquests 40 anys.\nHem passat d’una etapa bipartidista a una etapa de dos models, per la qual cosa els ciutadans han de plantejar-se quin model de societat volen\nEl mapa polític espanyol ha canviat per complet amb l’aparició de nous partits. Creu que eixes formacions han vingut per a quedar-se o pensa que Espanya tornarà en un futur al bipartidisme de fa algunes legislatures?\nEls ciutadans amb els seus vots són els qui determinen què equilibre de forces ha d’haver-hi a Espanya. Per tant, sincerament, són els ciutadans, amb tota llibertat, els que han de decidir. Hem passat d’una etapa bipartidista a una etapa de dos models, per la qual cosa els ciutadans han de plantejar-se quin model de societat volen. Si prefereixen un model de societat en llibertat, un model de societat en el qual es tinga en compte que el fonamental, dins de la unitat d’Espanya, és també el respecte de les peculiaritats de cada comunitat però sense existir una preeminència. d’unes sobre unes altres, han de donar suport al Partit Popular. Els que pensen que es pot governar amb Bildu i Esquerra Republicana, amb Torra o amb Puigdemont, el seu partit és el PSOE.\nLa funcionalitat del Senat és un dels debats recurrents en la política espanyola, què penses sobre este tema?\nLa cambra del Senat és una cambra històrica a Espanya. L’únic moment en el qual no hi ha hagut Senat va ser en l’etapa de la República i ja vam veure el que va ocórrer. S’ha de potenciar el valor constitucional d’esta cambra en el sentit de cambra territorial, on no solament es defensen els interessos suprems d’Espanya, sinó també els interessos de les comunitats autònomes efectuant una defensa de la identitat i evitant una actuació de preeminència d’unes sobre unes altres. Al Senat cal combatre els fantasmagòrics Països Catalans o l’intent d’unió del País Basc i Navarra per a evitar que existisca una fermentació del nostre territori.\nAvançar les eleccions un mes per a obtindre un cert avantatge electoral ficant les eleccions autonòmiques dins d’una campanya general implica molt poc respecte als electors valencians\nCom valora l’avançament electoral de les eleccions autonòmiques?\nÉs una jugada en la qual el senyor Puig ha intentat obtindre un avantatge demostrant el poc respecte que té amb el que és la democràcia. Les eleccions són cada quatre anys i, si no existeix un problema fonamental, han de respectar-se. Avançar les eleccions un mes per a obtindre un cert avantatge electoral ficant les eleccions autonòmiques dins d’una campanya general implica molt poc respecte als electors valencians. Espere veure què ocorre amb posterioritat perquè l’actuació de Ximo Puig ha anat en contra dels seus socis.\nCom resumiria el Pacte del Botànic?\nEn primer lloc crec que no ha de denominar-se Pacte del Botànic perquè el propi govern tripartit vol amagar sota eixa denominació la seua pròpia realitat. És un govern format per un PSOE molt catalanitzat, un partit com Podemos, que és un partit comunista, i un partit que mira constantment a Catalunya i té tendències separatistes com és Compromís. Ha sigut un govern que ha volgut prioritzar les actuacions sectàries, com la reversió del sistema sanitari, l’atac a l’escola concertada i a la llibertat educativa dels pares… Deien que anaven a salvar a les persones, però no han fet cap hospital, cap col·legi, cap centre de majors, cap centre de menors i, a més, encara hi ha llargues llistes d’espera…No s’ha realitzat cap avanç respecte al que ocorria amb anterioritat. Han dut a terme una política sectària d’ideologia per a intentar vulnerar els drets dels valencians com a poble.\nQuins creus que són els majors problemes que té ara mateix la Comunitat Valenciana?\nHi ha un problema d’atur perquè el tripartit no ha sabut realitzar una política d’ocupació valenciana. També hi ha un problema de sanitat perquè les llistes d’espera s’estan acreixent cada vegada més i un problema de pujada d’impostos. A més, hi ha poca aposta pel que és el xicotet comerç i l’autònom.\nEl finançament de la nostra Comunitat és fruit de l’acord que va fer Zapatero i ni Pedro Sánchez ni Ximo Puig van dir absolutament res\nLa Comunitat Valenciana és una autonomia molt afectada per l’actual sistema de finançament. Amb Mariano Rajoy no es va dur a terme eixa reforma del model, pensa que Pablo Casado abordarà este tema tan urgent?\nCrec que cal tirar la vista arrere per a veure el que ha ocorregut amb l’infrafinançament valencià. El finançament de la nostra Comunitat és fruit de l’acord que va fer Zapatero i ni Pedro Sánchez ni Ximo Puig van dir absolutament res, per tant, eixa infrafinanciació va comptar amb el seu suport. Després va arribar a governar Mariano Rajoy davant una crisi econòmica intensíssima i no va poder esmenar el tema de l’infrafinançament, però quan estàvem eixint amb l’esforç de tots els espanyols d’eixa crisi, Rajoy es va comprometre a ese finançament. Després va vindre Pedro Sánchez, però no hem vist ni a Ximo Puig ni a Mónica Oltra sol·licitar un major finançament, ni posar-se samarretes reivindicatives, ni eixir al carrer com sí que van fer amb el PP. Per tant, crec que la postura del PSOE és una postura cínica en matèria de finançament. Serà Casado qui resolga d’una vegada per sempre esta problemàtica.\nQuines infraestructures considera més necessàries per a la Comunitat Valenciana?\nLa infraestructura hídrica és la més necessària per a la nostra Comunitat perquè representa el motor econòmic agrícola. A més, necessitem el Corredor Mediterrani i la connexió per AVE de les tres capitals de la nostra Comunitat i connectar-les també amb el nord i el sud. La Comunitat Valenciana no ha de ser sol un lloc de pas, sinó un lloc on els nostres productes puguen viatjar en eixa nova autopista ferroviària que ens connectarà amb el cor d’Europa.\nCompromís pretén desconnectar-se de la unitat d’Espanya utilitzant l’idioma\nIsabel Bonig va assegurar que el castellà està “en perill” en la Comunitat Valenciana. Està d’acord?\nPense que estem en una comunitat autònoma bilingüe amb zones valencianoparlants i altres zones castellanoparlants per motius històrics, per tant, cal respectar el dret dels pares al fet que trien l’idioma en el qual volen educar als seus fills. El que no pot ser és que s’estiga fomentant línies en les quals únicament es parle valencià perquè estem perdent l’oportunitat que els nostres fills siguen trilingües. El que no es pot és ideologitzar l’idioma i la cultura, no pot imposar-se el valencià en els territoris castellanoparlants. El castellà és l’idioma comú de tots els espanyols i un dels idiomes més parlats a tot el món i Compromís pretén desconnectar-se de la unitat d’Espanya utilitzant l’idioma.\nFa un temps va sonar la possibilitat que podia ser vosté el candidat del PP a l’Alcaldia de València o figurar en les llistes. Li hauria agradat participar en el projecte municipal?\nL’oferta que jo he rebut és la del Senat i jo estic centrat en això. Per a l’Ajuntament crec que tenim a una magnifica candidata, que és María José Catalá. Ella també ha conformat una excel·lent llista en la qual s’inclou el valencianisme, la innovació, l’experiència jurídica i l’experiència municipal. És una llista guanyadora.\nPuc posar el meu gra d’arena per a intentar que Espanya siga allò que volem que siga i no allò que volen aquells que volen trencar Espanya\nQuina pot ser la seua aportació personal al PP al Senat?\nModestament vull posar el meu gra d’arena en la defensa dels valors de la Constitució, la moderació, la unitat d’Espanya i la defensa de València. A més, puc aportar els meus coneixements jurídics. Crec que puc ajudar en este projecte representat per Pablo Casado a nivell nacional i per Isabel Bonig en la Comunitat. Puc posar el meu gra d’arena per a intentar que Espanya siga allò que volem que siga i no allò que volen aquells que volen trencar Espanya.


Davant l’anunci per part d’À Punt de finalitzar la transmissió de la missa en valencià, que cada diumenge es retransmet des de Torrent, demanem que es revise la mesura i es tinguen en compte les següents raons.\n1. És oportuna la retransmissió de la missa en valencià, en un moment en el qual un amplíssim sector de cristians i entitats s’està mobilitzant a favor de la llengua valenciana en la litúrgia. L’actual retransmissió ha aconseguit que la gent senzilla, que va patir el menyspreu de la llengua valenciana, haja descobert que té la seua dignitat i és possible que inclús Déu l’entenga. Si algú pot parlar amb Déu en valencià, no tindrà raó per a no fer-ho amb el President de la Generalitat o amb el gerent de l’empresa. Com diria el pensament crític, si els déus no canvien, res ha canviat. Si Déu parla en castellà, no li augurem cap futur a À Punt.\n2. És convenient la retransmissió, no sols per a dignificar la llengua valenciana sinó per a vertebrar comunitàriament el país. Un país no és només una demarcació territorial, sinó un patrimoni de símbols, de tradicions, de llegendes, de festes, de cants, de maneres d’estar i de sentir; és també una reserva d’energies espirituals i relacions de caràcter afectiu, sensorial i emotiu. En aquest sentit, À Punt podria aprofitar la retransmissió d’altres programes com La terra, les festes, la pilota valenciana per a retransmetre des de diferents parròquies la missa en valencià.\nEn la retransmissió de la missa no s’escolta res que s´opose als principis d´una societat democràtica i progressista. Ben al contrari, la defensa de la igualtat i la dignitat de totes les persones hi és una constant que contraresta tant discursos d´odi i de segregació com s´escolten per ahí.\n3.- És efectiu que a través de la missa en valencià un grup ampli de ciutadans hagen connectat amb À Punt, l’hagen conegut i s’hagen familiaritzat amb la Televisió pública valenciana, quan abans ho estaven fent en Tv8 Mediterrània. Alguns fins i tot ens apassionem amb la pilota valenciana que s´hi transmetia després. Tan sobrada està A Punt per a prescindir d’un nínxol de televidents?\nComunicat fet públic pel Grup del Dissabte el 11 de juny de 2021


El Catàleg d'Activitats per al Desenvolupament agrupa l'oferta de propostes per al la comunitat educativa — Ajuntament de Tarragona\nEsteu aquí: Inici › Cooperació › Notícies › Notícies 2019 › El Catàleg d'Activitats per al Desenvolupament agrupa l'oferta de propostes per al la comunitat educativa\nEl Catàleg d'Activitats per al Desenvolupament agrupa l'oferta de propostes per al la comunitat educativa\nLa guia recull 55 activitats, la majoria gratuïtes, promogudes per 12 entitats i institucions de Tarragona\nL’Ajuntament de Tarragona posa a disposició de la ciutadania de Tarragona el Catàleg d’Activitats Educació per al Desenvolupament i la Transformació Social, una eina dirigida als professionals de la comunitat educativa que volen treballar amb els infants i jovent aspectes relacionats amb la construcció de nous models de ciutadania basats en la construcció d’un món més equitatiu, sostenible i humà.\nEl Catàleg, que es pot descarregar al web del departament de Cooperació, neix d’una doble necessitat: d’una banda, la de sistematitzar les activitats d’educació per al desenvolupament que les entitats i ONG del Consell Municipal de Cooperació duen a terme a la ciutat. De l’altra, per oferir a la comunitat educativa i, especialment al professorat i a les educadores i educadors de la ciutat, una eina on trobar activitats i recursos que serveixin per treballar amb infants i jovent models basats en la construcció d’un món més equitatiu, sostenible i humà, que respecti els drets humans, la cultura de pau i es fonamenti en la justícia global.\nEl catàleg està integrat per cinquanta-cinc activitats, quasi totes gratuïtes, ofertes per més de dotze entitats i institucions de Tarragona.\nLes activitats s’agrupen en set categories temàtiques (interculturalitat, gènere i diversitat, drets humans i cultura de pau, refugi, migracions i dret d’asil, objectius del desenvolupament sostenible, relacions sud/nord, consum responsable, comerç just i banca ètica i formació per als professionals) i franges d’edat. Tenen diversos formats (contacontes, exposicions, tallers, xerrades...) perquè els professionals puguin escollir cada activitat en funció de les necessitats i temàtiques que vulguin treballar.\nCada activitat està descrita en una fitxa, amb totes les informacions necessàries sobre el seu desenvolupament i amb el contacte de les entitats que les ofereixen, per tal de poder-se posar directament en contacte amb elles.


Ràdio Balaguer - El proper dia 12 de maig tindrà lloc la 7a Marxa-Trail Les Peülles 54, la qual transcorre pels pobles de Les Avellanes, Vilanova de la Sal, Santa Linya i Tartareu\nEl proper dia 12 de maig tindrà lloc la 7a Marxa-Trail Les Peülles 54, la qual transcorre pels pobles de Les Avellanes, Vilanova de la Sal, Santa Linya i Tartareu\nEn aquesta edició, com en l’anterior, s'ofereix als participants dues opcions a escollir, una ruta de 54 km i una altra de 34 km. Ambdós circuits passen pels quatre pobles d’aquest municipi, combinant pista i corriol, i permetent als corredors gaudir d'unes vistes espectaculars. A més, totes dues modalitats estan incloses dins la Lliga de la Noguera de curses de muntanya.\nUna any més s'ofereix l'oportunitat de participar a la cursa de 12km, amb sortida des de la població de Les Avellanes i en direcció a Tartareu. Aquesta prova només puntuarà com a caminada dins la Lliga de la Noguera.\nTotes les sortides es faran des de la pista poliesportiva de les Avellanes, i a partir de 2/4 de 8 del matí per les distàncies llargues, i a les 9 per la de 12 km.\nLes inscripcions es poden fer al web peullesdelmontsec.com al preu de 27 euros per les modalitats llargues i 14 euros la de 12 km. El preu inclou esmorzar, dinar, avituallaments, samarreta tècnica i servei de fisioteràpia a l’arribada.


Orxata y llet preparada | Sirvent Tarragona\nOrxata y llet preparada\nConeguda per ser una de les begudes històriques del Mediterrani, l’orxata es caracteritza per ser sana i energètica alhora que natural.\nL’orxata de xufa —típica de València— és un altre dels productes tradicionals de Sirvent Tarragona. Portem més de 60 anys seleccionant les xufes de major qualitat per fer una de les millors orxates del mercat.\nComparteix una beguda refrescant i nutritiva, 100% natural. Coneguda per les seves propietats digestives i el seu alt contingut en minerals i vitamines, l’orxata pot ser objecte de gaudi de tothom, ja que es tracta d’una beguda sense colesterol. La nostra recepta compta amb la qualitat i el sabor que proporcionen les xufes d’Alboraia, especialment escollides per preparar l’orxata de Sirvent.\nGaudeix també de la nostra llet preparada, amb canyella i llimona elaborada amb la recepta tradicional i 100% artesana. Un refrigeri amb el qual podràs gaudir de l’estiu tant a les nostres terrasses i locals com passejant per Tarragona.


Cercadors de Déu - FÒRUM.ad\nOn: 27/05/18 7:30\nEns fa bé tornar a escoltar després de Pasqua, en la festa de la Santíssima Trinitat, que Jesús ens promet “Jo seré amb vosaltres cada dia fins a la fi del món” (Mt 28,20). Ell, per la força i la presència del seu Esperit Sant, ens anirà ensenyant, ens guiarà, ens defensarà i ens portarà fins al Pare. Ningú no hi pot arribar ni el pot conèixer si no és a través seu. És així com la recerca del sentit més profund de l’existència humana, no acaba en el buit o el sense-sentit. Jesús vetlla perquè arribem a Déu, i habita dins nostre per anar-nos-hi conduint. Donem-li gràcies en aquest diumenge en què lloem i glorifiquem la Santa i Indivisa Trinitat. Ells són U i volen que participen d’Ells eternament. És la gran i immerescuda vocació que hem rebut per pura gràcia: poder conèixer-lo, poder estimar-lo i un dia poder-lo fruir eternament. Aquesta és la gran vocació i el destí de tot home i dona, germans de Jesucrist.\nD’aquesta manera entenem millor el sentit del lema de la Jornada pro Orantibus, o Jornada pels qui preguen de manera exclusiva i totalitzant, és a dir els monjos i monges contemplatius, els ermitans, els qui de formes diverses es consagren a adorar i a pregar Déu en nom de tots, i per tal d’ajudar-nos a tots. Com els hem d’estimar i valorar! A la nostra Diòcesi tenim germanes a Balaguer i a Refet que viuen l’ideal de la vida contemplativa. Tots ells cerquen el rostre de Déu i miren de viure el salm 26,8-9: «De part vostra, el cor em diu: “Busqueu la meva presència”. Arribar davant vostre és el que vull, Senyor, no us amagueu.» En la festa de la Santíssima Trinitat, volem que Déu sigui adorat, estimat i servit, ja que Déu és l’Amor. En Ell hi ha unes relacions que són d’Amor, i tot el que fa, activament, ho fa per Amor. Ho expressa bellament Sta. Caterina de Siena (1347-1380), patrona d’Europa: “Trinitat eterna, sou com un mar profund en el qual com més cerco més trobo, i com més trobo més us busco”. Cercar Déu ha de ser un moviment d’amor que ha de durar tota la vida. Cercar, estimar i testimoniar. No és exclusiu dels contemplatius, però ens hi ajuden i estimulen tot el Poble de Déu. Estem cridats a ser “cercadors de Déu”.\nEl més originari de la vida consagrada “està en la recerca de la conformació cada cop més plena amb el Senyor” (VC 37). El consagrat, amb la seva vida i la seva missió, és signe profètic que dóna testimoni al món dels trets essencials de la persona plenament humana i divina de Crist. “La persona consagrada és testimoni de compromís joiós, alhora que laboriós, de la recerca assídua de la voluntat divina” (SAO 1). S’aparten del soroll del món per trobar millor la presència de Déu a tot arreu, i alhora els monestirs acostumen a ser lluminosos per a la humanitat, llocs de recer i de pau, per poder escoltar i fer cas de la veu de Déu. Els monestirs són oasis per a la humanitat.\nEn aquest Any Jubilar Teresià, se’ns proposa com a lema la invitació de Sta. Teresa de Jesús, “Només vull que el mireu a Ell” (“Solo quiero que le miréis a Él”). S’inspira en el seu poema: “Alma, buscarte has en Mí, y a Mí buscarme has en ti”, que acaba dient: “Fuera de ti no hay buscarme, porque para hallarme a Mí, bastará sólo llamarme, que a ti iré sin tardarme, y a Mí buscarme has en ti.” Bellíssims i profunds versos que ens ajuden a entendre que per a cercar el Senyor, no cal córrer enfora sinó que Ell ja habita dintre nostre mateix. Mirem-lo, doncs, a Ell!\nPrevious Post: Xàfecs tempestuosos a la tarda\nNext Post: PEUSA lliura 3.860 quilos de productes al projecte Aliments per la Soliditat


L’Ultra Clean Marathon, 7 maratons consecutives per netejar espais naturals\nEl pont de Gerri de la Sal, per on transcorrerà una de les etapes de l'UCM\nUn repte de 295 km corrent per zones d’alt valor paisatgístic i natural de Catalunya. Se celebrarà del 13 al 19 de maig i comptarà amb 2.000 participants.\nEl pont de Gerri de la Sal, per on transcorrerà una de les etapes de l’UCM | Triedros\nPer primera vegada, Catalunya acollirà l’Ultra Clean Marathon, un repte ambiental i esportiu consistent a disputar durant una marató cada dia durant una setmana alhora que es recullen residus abandonats. L’Ultra Clean Marathon està organitzada per la Xarxa de Custòdia del Territori, la Xarxa de Voluntariat Ambiental de Catalunya i la Generalitat de Catalunya mitjançant l’Agència de Residus de Catalunya i el Departament de Territori i Sostenibilitat. La primera Ultra Clean Marathon se celebrarà del 13 al 19 de maig en set etapes que sumen un total de 295 km. Aquest esdeveniment neix amb la finalitat d’augmentar la conscienciació i mobilització ciutadana, reduir residus en espais naturals i promoure mesures de conservació de la natura. Alhora, vol fer créixer el compromís de les persones esportistes en la cura del medi ambient i la promoció de curses i activats esportives solidàries i sostenibles. Per acabar l’UCM serveix de nexe entre la campanya Let’s Clean Up Europe (de l’11 al 13 de maig), amb activitats centrades en la neteja d’espais naturals, i la Setmana de la Natura (del 25 de maig al 5 de juny), que promou activitats de conservació i custòdia del territori.\nLa carrera es desenvoluparà durant 7 dies consecutius, amb etapes de 42 km cada una, i comptarà amb la implicació i col·laboració de dos esportistes compromesos amb el medi ambient com Albert Bosch i Nicole Ribera, que seran els ‘ambaixadors’ de la cursa i hi participaran com a corredors i dinamitzadors, promovent la mobilització ciutadana, d’empreses i entitats envers aquesta iniciativa. Ells dos correran els 295 km del repte i persones a títol individual o col·lectivament (escoles, entitats, empreses) també hi poden participarfent la distància que seleccionin i acompanyant a Bosch i Ribera. La inscripció es pot fer a través de la pàgina web i és gratuïta. L’únic requisit és que els participants han de signar el manifest de compromís amb la natura.\nDurant les diferents etapes es faran 25 accions de neteja promogudes per associacions, escoles, administracions i empreses, en trams de cada etapa, sumant uns 2.000 participants en total. Al final de cada etapa es pesaran els residus recollits i es donaran alguns premis: a l’equip o persona que hagi recollit més brossa (per pes o volum), a qui hagi recollit el residu més perillós per la natura i a qui hagi recollit el residu més curiós. Es calcula que el 70% dels residus que trobem al mar són d’origen terrestre. Per això, l’Ultra Clean Marathon començarà a la platja de Sant Feliu de Guíxols i acabarà a les de Barcelona. A l’arrencada, del Mediterrani en sortirà Miquel Sunyer, explorador aquàtic i nadador de llarga distància, que haurà recollit residus del fons marí i els entregarà, a mode de relleu, als corredors Albert Bosch i Nicole Ribera. A partir d’aquí començarà el gran repte que suposa l’Ultra Clean Marathon. La darrera etapa acabarà a Barcelona, a la platja del Somorrostro i a l’Espigó del Gas, on es farà una acció de recollida als espigons tant en superfície com subaquàtica.\nespais naturals marató neteja


No es vacuna per por i mor amb 45 anys per la variant Delta\nUna dona no va voler vacunar-se per por dels efectes secundaris de la vacuna i ha mort per contagiar-se de la variant Delta del coronavirus que li va pegar el seu fill\nper Pilar Méndez 20/07/2021 10:44h\nTricia Jones, de 45 anys, natural de Missouri, als Estats Units, no estava molt segura de vacunar-se. Tenia por davant les diferents notícies sobre els efectes secundaris, com a coàguls de sang o problemes cardíacs.\nVa decidir no vacunar-se després d'espantar-se pels riscos potencials de la vacuna i la seua mare no va poder convéncer-la que era més segur vacunar-se que no fer-ho, segons recull el Mirror, que cita a la cadena FOX4.\nI malgrat la recomanació mèdica, i fins i tot de la seua mare i resta de familiars, va preferir no rebre cap dosi de la vacuna.\nEl seu fill es va infectar, va portar el virus a casa, la seua mare i el seu pare es van contagiar, i després de dos setmanes amb respirador i problemes físics greus, va morir el 9 de juny.\n“Per favor, preneu-vos això de debò. No vols veure a un familiar al qual estimes passar per això”. Un missatge dels dos fills de la morta, del seu marit que també es va contagiar, i de la mare de la morta, que no va poder convéncer a la seua filla perquè es vacunara. "Mai hauria pensat que perdria a la meua filla als 45 anys", va lamentar.\nEl greu problema de la vacunació als Estats Units\nEl problema de la vacunació als Estats Units continua sent la tasca pendent de l'administració Biden. Amb incentius per a joves, majors, adolescents, perquè es vacunen al més prompte possible.\nL'avanç de la variant Delta està posant a les autoritats de nou en serioses dificultats. L'estat de Califòrnia, el més gran, ha tornat a demanar a la ciutadania que utilitze la màscara de nou en interiors també.\nSanitat registra 3.185 casos nous de coronavirus i 3.178 altes en la C.V.\nPuig no contempla reinstaurar l'obligació de portar màscara en espais públics


Camina per l’entorn de la teva llar - El Magazine de Corp\n20 Aug Camina per l’entorn de la teva llar\nPosted at 05:34h a Elecció Pis\tper\tCorp Media 0 Comments\nTots sabem que mantenir una vida activa i evitar el sedentarisme és vital per gaudir d’una salut envejable. Saps quantes passes es recomana caminar al dia? Es diu que n’hi ha suficient amb caminar 10.000 passes, encara que un estudi realitzat amb carters escocesos augmenta aquesta xifra fins a 15.000.\nEl 1965, el metge japonès Yoshiro Hatano, va establir la fita de 10.000 passes diàries. Afirmava que, caminant entre 7 i 8 kilòmetres al dia, es prevenen dolències cardiovasculars i es cremen el 20% de les calories que ingerim.\nAra, s’ha establert una nova xifra: 15.000 passes diàries. Com es va descobrir? William Tigbe, metge de la Universitat de Warwick, al Regne Unit, va estudiar als carters escocesos, que encara avui reparteixen les cartes a peu. El resultat va concloure en què aquells que caminaven més de tres hores al dia, equivalent a 15.000 passes i 11 km, tenien uns resultats analítics més saludables.\nAconseguir aquest repte és més fàcil del que creus. Si disposes de temps i t’agrada caminar, pots fer-ho tot seguir. Si no, et proposem que ho reparteixis durant el dia. Mitja hora abans d’anar a treballar, un passeig després de dinar, tornar a casa caminant, sortir a passejar amb la fresca del capvespre… En menys del que creus, ho hauràs aconseguit. A més, hi ha moltes apps mòbils que t’ajuden a arribar a la teva fita mitjançant jocs i reptes.\nA Corp, ens preocupem perquè els residents dels nostres habitatges d’obra nova visquin còmodament, amb facilitats i gaudint d’una bona salut. Per això, cuidem especialment l’entorn on situem les nostres promocions. Vols que et proposem algunes activitats?\nSurt a caminar per la platja de Nou Centre del Masnou. Un passeig per la vora del mar és molt relaxant i enforteix els nostres músculs. Si vols, pots caminar per dins de l’aigua fins que t’arribi a l’alçada dels genolls, per enfortir les cuixes i els malucs. A més, caminar descalç per la sorra és molt bo per a les plantes dels peus i combat l’ansietat.\nSi vius a Maragall 29 de Girona, et convidem a caminar pel Parc de la Devesa, el parc urbà més gran de Catalunya. Gaudeix d’una caminada entre la vegetació i descobreix el petit riu que el recorre. Aquest parc és tan espectacular, que fins i tot l’escriptor Narcís-Jordi Aragó li va dedicar una publicació: “La Devesa, paradís perdut”.\nEt proposem un passeig de somni pel Parc de Torreblanca, a prop de Els Miralls de Sant Just Desvern. Al cor del parc, descobriràs un jardí romàntic de finals del segle XIX amb grutes, illes, coves, llacs i salts d’aigua. L’espectacular vegetació i els seus racons màgics et captivaran i aconseguiràs completar els teus kilòmetres sense adonar-te’n.\nL’entorn d’Alella Terrace t’ofereix un ampli ventall d’opcions per caminar, córrer o anar amb bici. El Parc de la Serralada Litoral és un ampli espai on gaudir del clima mediterrani. Recorrent els seus camins, trobaràs dòlmens, restes ibèriques, ermites, castells, masies i camps de conreu.\nUna altra bona opció és gaudir del contrast entre la ciutat i la naturalesa a Rambla One de Sabadell. Camina pel passeig de vianants del centre de Sabadell, visita l’església de Sant Feliu, d’estil neogòtic, o retroba’t amb la natura al Parc de Catalunya, amb impressionants miradors, llacs i fins i tot cascades.\nPer últim, et recomanem una ruta des de la teva llar a Sant Boi Park de Sant Boi de Llobregat. Sortint del Parc de la Muntanyeta, al costat del teu habitatge, pots caminar fins l’Ermita de Sant Ramon, des d’on podràs gaudir d’unes boniques vistes. El recorregut total és d’uns 6 km i pots realitzar-lo en menys de 2 hores, anada i tornada.


Cap de setmana a Bau House I Bau_bafarades de poesia I Halloween karaoke I La Gata Zen I Black is Back | connecTerrassa\ndijous, 27 octubre, 2016 - 20:00 a diumenge, 30 octubre, 2016 - 14:00\nPreparats per un cap de setmana més al Bau House? Aquesta n’és la programació, tan variada com sempre i amb sorpreses per celebrar el Halloween i a Castanyada...\nDijous 27 a les 20.00 h: Bau_bafarades de poesia\nAmb el poeta Carles Rebassa, acompanyat a la guitarra del músic Jordi Montañez. I obrirà el recital el terrassenc Àngel Carbonell.\nDivendres 28 a les 21.00 h: Halloween Karaoke.\nA Bau House s’avancen a la celebració de la castanyada i ho celebren amb un Karaoke "terrorífic", unint tradicions de tot el món, terror, castanyes, disfresses, panellets, caramels... T’atreveixes? Estarà animat amb un karaoke que ben segur et farà acabar ballant.\nDissabte 29 a les 22.00 h: Concert de La Gata Zen.\nNo et perdis aquest grup de rock/funk en format ‘power trío’, amb David Gallart (Bateria), Adán Pelozo (Baix) i Patricio Coutinho (Guitarra i veu). El grup ens descobrirà el seu primer LP que titulen Afunkalipsis! ("la música amanseix les feres").\nDiumenge 30 a les 12.30 h: Vermut Musical amb Black i Back.\nBlack is Back és un jove trio acústic terrassenc de cançons d'Amy Winehouse. Format per Aurora Coca (Veu), Berta Massot (Teclat) i Pau Gurpegui (Percussió i Guitarra). Tot va sorgir de l'amistat irrevocable dels formadors, quan admirats per les excel·lents composicións d'Amy Winehouse van decidir que era bona idea versionar-les en format acústic, més acollidor i més càlid, per arribar al cor de tots els oients. No us els perdreu!


Compromís ha necessitat més vots per a aconseguir el seu escó\nCompromís ha necessitat més vots per a aconseguir el seu escó en el Congrés dels Diputats\nCompromís necessita més del triple de vots que el Partit Regionalista de Cantàbria per a tindre representació en el Congrés dels Diputats\nLa llei electoral espanyola amb circumscripcions provincials no tracta per igual a totes les formacions polítiques. I és que en aplicar el sistema D’Hont, el nombre de vots que necessita cada partit polític per a aconseguir el seu escó en el Congrés dels Diputats varia, de manera considerable, en cada província.\nD’aquesta manera, aquest sistema, que afavoreix als partits majoritaris i la concentració de vots a les províncies, mentre castiga la dispersió del vot en les circumscripcions, ha provocat que determinats partits polítics hagen aconseguit el seu escó en el Congrés dels Diputats amb menys suports que altres formacions polítiques.\nUn clar exemple ha sigut la diferència abismal de vots que ha necessitat el Partit Regionalista de Cantàbria (PRC) i Compromís per a aconseguir el mateix resultat: un escó. Així, mentre el PRC, liderat per Miguel Ángel Revilla, només ha necessitat 52.197 vots per a aconseguir l’escó, Compromís ha necessitat 172.751 vots, és a dir, el triple de paperetes que el PRC per a aconseguir un seient en el Congrés.\nLa llei electoral espanyola també ha perjudicat considerablement el partit animalista PACMA que, malgrat sumar 326.045 vots, no ha aconseguit entrar en el parlament. El motiu? Els vots de PACMA estan repartits per tot el territori espanyol, i no es concentren en una circumscripció especial, com sí que ho està el partit Navarra Suma que ha aconseguit dos escons amb tan sols 107.124 vots.\nD’aquesta manera, si hi haguera circumscripció única, en comptes de les 52 circumscripcions actuals, el resultat haguera sigut diferent. El PSOE s’hauria mantingut com la força més votada, però amb menys escons (105); Podemos s’haguera beneficiat passant dels 42 actuals als 51 escons; i altres formacions com Compromís hagueren aconseguit els dos escons, mentre que, per exemple, PACMA haguera aconseguit representació parlamentària amb 4 escons.


El Pas de la Casa treballa per un oci nocturn cívic\nEl comú d'Encamp reparteix fulletons informatius i demana als operadors turístics més control dels grups\n4 min. Pas de la Casa 22/12/2017 17:56\n651x366 El cònsol d'Encamp, Jordi Torres, mira els fulletons informatius sobre el civisme a l'oci nocturn a l'Oficina de Turisme del Pas de la Casa. / E. J. M. (ANA) El cònsol d'Encamp, Jordi Torres, mira els fulletons informatius sobre el civisme a l'oci nocturn a l'Oficina de Turisme del Pas de la Casa. / E. J. M. (ANA)\n651x366 Personal del comú d'Encamp reparteix els fulletons a l'hotel Font d'Argent del Pas de la Casa. / E. J. M. (ANA) Personal del comú d'Encamp reparteix els fulletons a l'hotel Font d'Argent del Pas de la Casa. / E. J. M. (ANA)\nSi surts de nit, no consumeixis alcohol al carrer; respecta l'entorn: no deixis residus a la via pública i utlitza les papereres; tingues un comportament cívic i respecta el descans dels veïns, i segueix la normativa indicada per l'allotjament i respecta la resta d'hostes. Si tens un local, respecta la normativa d'aïllament acústic; fomenta una conducta cívica entre els usuaris: a l'interior i a l'exterior del local; no serveixis alcohol a menors ni a persones que acumulin una ingesta important, i suavitza la música una hora abans del tancament del local. Són els consells que recull el fulletó informatiu pel comú d'Encamp i que s'ha repartit pels bars, discoteques i allotjaments turístics del Pas de la Casa per conscienciar tant els propietaris dels locals d'oci nocturn com els turistes que surten de festa perquè respectin el descans del veïnat i dels visitants que volen reposar.\nDe moment, s'han editat 8.000 fulletons en quatre idiomes: català, castellà, anglès i francès. La iniciativa ha sorgit en el marc de la Taula transversal de l'oci nocturn del Pas de la Casa, i és la primera mesura que s'implementa. El cònsol major encampadà, Jordi Torres, ha explicat aquest divendres que "una de les primeres accions de la Taula és conscienciar els gerents dels locals d'oci nocturn i els turistes perquè es comportin, ja que volem un turisme de qualitat, i que hi hagi respecte per la gent que descansa i el mobiliari urbà".\nA més d'aquesta primera idea, Torres ha afegit que des del Govern també s'està treballant en altres mesures. Una d'elles és la carta, firmada pels ministeris de Turisme i d'Interior i pel comú d’Encamp, que en breu rebran els operadors turístics, estacions d'esquí i hotels perquè posin més guies perquè controlin els grups, sobretot si són joves, perquè tinguin un comportament cívic. Una altra mesura, que depèn d'Interior, és la de prohibir la venda d'alcohol als bars i discoteques mitja hora abans de l'hora de tancament.\nMentre la prohibició de la venda d'alcohol a partir de certa hora depèn d'un decret del Govern, l'augment dels guies que controlen els grups depèn de la voluntat dels operadors turístics. El cònsol ha explicat que l'any passat va venir un enorme grup belga, d'entre 700 i mil turistes, que disposaven d'un guia cada quinze-vint persones, i que es van comportar molt bé, sense cap incidència. "Vam veure mesures que poden ser profitoses per a la resta de operadors turístics, per això ara els ho proposem i a veure si ens podem entendre entre tots. Andorra aposta pel turisme de qualitat, que se surti de nit, però amb respecte", ha conclòs Torres. En cas que els operadors turístics no responguin, el comú es plantejarà de posar agents cívics que donin la benvinguda als grups i els expliquin les normes de civisme.\nQuant a la vigilància, el cònsol ha aclarit que quan arriben grups grans que poden ser conflictius, sobretot per Setmana Santa, es reforça la presència, tant de patrulles d'agents de circulació com de policies. L'hivern que ve, quan la nova fornada d'agents de policia que s'estan formant ja estiguin plenament operatius, el cònsol espera que el reforç sigui permanent.\nLa campanya per un oci nocturn amb civisme agrada els responsables dels allotjaments turístics del Pas de la Casa. El director de l'hotel Font d'Argent, Joan Poza, ha admès que sovint hi ha soroll i aldarulls al carrer de nit, que impedeix el descans dels turistes que volen dormir per estar frescos per anar a esquiar l'endemà.\nTorres ha assegurat que durant el desembre no hi ha hagut cap incidiència, tot i l'elevada afluència de turisme. El cònsol ha puntualitzat que "l'any passat va créixer el turisme francès, aquest any creix el rus, i l’anglès continua a l’alça".\nGairebé 4.000 belgues en dues setmanes al Pas de la Casa\nEls comerciants del Pas apunten que les mesures per un oci cívic estan funcionant correctament\nL'hivern al Pas de la Casa acaba amb menys aldarulls\nSotheby's subhastarà un floc dels cabells de Beethoven\nLa trama andorrana de Zaplana per blanquejar diners\nTres joves detinguts amb una motxilla carregada amb 213 grams de marihuana\nDetingut un home per conduir amb el carnet retirat i sota els efectes de l'alcohol\n“Hi ha molta gent disposada a treballar per qualsevol preu a qualsevol lloc”\nUn mirador a 2.050 metres per celebrar els vint anys del Parc Natural de Sorteny\nBartumeu considera que Progressistes té encara espai polític\nJordi Fàbrega, nou alcalde de la Seu d'Urgell\nEl pànic de Colau\nLa incomoditat de Colau i de Barcelona\nQui dinamita els ponts\n16/06: Valls ha guanyat