Presentació llibre "El libro negro del Ejército español" - Pere Ortega - Sant Cugat del Vallès - Delas\nDivendres dia 20 d’abril a les 19.30h tindrà lloc la Nit Temàtica mensual de la Universitat Internacional de la Pau a Cal Temerari de Sant Cugat del Vallès amb la participació de Pere Ortega, investigador i president del Centre Delàs d’Estudis per la Pau, que presentarà l’acte que acull la presentació del llibre “El libro negro del Ejército español” de la mà de Luis Gonzalo Segura, autor de l’obra i extinent de les forces armades espanyoles.\nGonzalo va ser expulsat de l’exèrcit al juny de 2015 per denunciar públicament la corrupció, els abusos, els assetjaments i els privilegis anacrònics que practica l’estructura militar de l’Estat espanyol.\nDia i hora: divendres 20 d’abril de 2018 a les 19:30 hores\n“El libro negro del Ejército Español” és l’al·legat públic d’un extinent de l’Exèrcit de Terra de la seva experiència dins l’exèrcit espanyol, amb l’objectiu de demostrar tot allò que porta anys denunciant i que la majoria de la societat ha decidit ignorar: les nostres forces armades segueixen sent les de Franco, però estandarditzades a nivells OTAN. A través de diferents exemples, es visibilitzen els patrons que demostren de forma inequívoca l’existència de la corrupció sistèmica, dels abusos i assetjaments, dels privilegis anacrònics, dels òrgans de control còmplices i d’una cúpula militar negligent.\nEl llibre deixa al descobert la inoperant classe política, els mitjans de comunicació i periodistes censurats, i el lucre de les empreses i les entitats bancàries. L’existència avui d’aquestes forces armades demostra inequívocament que el relat dels últims quaranta anys no és ni ha pogut ser el que se sosté oficialment.


El CREAF i l’OCCC publiquen el ForESCale, l’estudi sobre la rellevància de l'escala en l'anàlisi dels serveis ecosistèmics dels boscos de Catalunya. Canvi climàtic. Generalitat de Catalunya\nInici > El CREAF i l’OCCC publiquen el ...\nEl CREAF i l’OCCC publiquen el ForESCale, l’estudi sobre la rellevància de l'escala en l'anàlisi dels serveis ecosistèmics dels boscos de Catalunya\nEls objectius del ForESCale són analitzar els efectes de l’escala en el patró espacial dels serveis ecosistemics dels boscos de Catalunya, les relacions que hi ha entre ells (sinèrgies i compromisos) i la distribució de les zones de màxima provisió de serveis (hotspots)\nL’any 2016 es va presentar l’informe ForESmap el qual avalua i cartografia alguns dels serveis ecosistèmics dels boscos de Catalunya a escala municipal. S’escolliren 15 indicadors biofísics per avaluar 10 serveis ecosistèmics dels boscos catalans que incloïen les categories de serveis de provisió, serveis de regulació, serveis culturals i la biodiversitat, de manera que els diferents tipus de serveis dels boscos hi quedaven representats. A més a més, es van estudiar quines eren les relacions (sinèrgies i compromisos) que els serveis tenien entre ells a nivell espacial, i quines relacions podien existir amb factors socioeconòmics i climàtics.\nMalgrat que els resultats del ForESmap no van detectar cap relació negativa entre els grups de serveis ecosistemics, podria ocórrer que aquests compromisos es produïssin a escala temporal i/o a d’altres escales de treball. D’aquesta possibilitat en va sorgir l’interès per estudiar, per una banda, si la relació entre ells és diferent segons l’escala de treball que es faci servir, i per l’altra, quins patrons segueixen els serveis ecosistemics al llarg del temps. El principal objectiu d’aquest segon treball, el ForEsCale, es centra en la primera de les opcions: analitzar quines implicacions té treballar a diferents escales en l’avaluació dels serveis ecosistemics i les seves relacions.\nEls tres nivells d’anàlisi utilitzats ( local, municipal, comarcal) en aquest treball han generat diferents patrons espacials per a cadascun dels indicadors de serveis ecosistemics. S’observa més similitud entre l’escala local ( a nivell de parcel·la) i la municipal que entre la local i la comarcal, així com també entre la municipal i la comarcal. Aquest resultat és molt lògic tenint en compte que els indicadors biofísics que s’han fet servir són molt dependents de l’escala de treball. En conjunt, l’escala municipal és adequada perquè descriu força bé el patró observat a l’escala local.\nD’altra banda, en la major part dels casos, les zones de màxima provisió a escala municipal i comarcal recullen bona part del patró detectat a escala local, excepte per aquells serveis que tenen patrons disseminats com ara els boscos de ribera i les observacions d’aus. L’escala municipal inclou un major percentatge dels hotspots detectats a escala local que l’escala comarcal.\nPel que fa a la influència de l’escala a la relació entre serveis –sinèrgies i compromisos- i variables de biodiversitat i coberta forestal, els resultats obtinguts assenyalen que l’escala de treball té influència sobre les relacions espacials entre els indicadors dels serveis ecosistemics. En concret, el ForEsCale posa de manifest que treballar a escales geogràfiques grans pot fer que passin desapercebudes relacions importants entre serveis a escala local.\nFinalment es conclou que els resultats del ForESCale responen a la selecció de serveis ecosistemics dels boscos i dels indicadors concrets que s’hi han estudiat. De manera que no exclouen que per altres serveis que no han estat avaluats a l’estudi i/o per serveis d’altres ambients (com per exemple els dels cursos fluvials o agrícoles, etc.) les relacions segons l’escala poden ser molt diferents. Així doncs l’escala més adient pot ser una o una altra segons quin servei s’avaluï i quins siguin els objectius concrets que es persegueixin.\nForESCale: Estudi sobre la rellevància del nivell espacial d’anàlisi dels serveis ecosistèmics dels boscos de Catalunya [PDF, 3,23 MB ]


L'Organització de Països Exportadors de Petroli ha anunciat que augmentarà aquest mes d'agost un milió de barrils diaris més la producció de cru. D'aquesta manera s'arribarà als 30 milions de barrils segons ha comunicat el president de torn del càrtel, el ministre indonesi de Petroli, Purnomo Yusigiantoro. Es tracta d'evitar que el petroli cotitzi a preus com el d'avui. Ha arribat al màxim històric de 40 dolars amb 99 centaus pel barril de Brent, el de referencia a Europa. Això ha arrossegat les borses europees, que han viscut una jornada de pèrdues generalitzades\n04/08/2004 - 00.00 Actualitzat 04/08/2004 - 22.23\nL'OPEP ha dit en un comunicat que aquest creixement de la capacitat de producció fins als 30 milions de barrils diaris és una mesura per estabilitzar el mercat. D'aquesta manera l'OPEP arriba al límit de la seva producció confirmant el moment complicat que es passa arreu del món on a tots els mercats els preus dels barrils de Brent estan arribant dia rere dia al seu màxim històric. Els països membres del grup exporten el 40% del petroli del món però tenen en els seus territoris un 80% de les futures reserves de cru.\nEl preu del cru de l'OPEP bat també el rècord històric en superar els 39 dòlars per barril\nEl preu del petroli supera els 44 $ mentre l'OPEP està al límit de la capacitat de producció\nRècord històric del preu del petroli, que ha tancat a 43,80 dòlars per barril al mercat asiàtic\nEl preu del cru bat un nou rècord històric a Nova York per la crisi de la petroliera Iukos\nL'OPEP augmentarà la seva capacitat de producció en un milió de barrils diaris a final d'any


AGON Esports – I Triatlo de l’Hosipitalet\n25 26 i 27 de Desembre 2016\nI Triatlo de l’Hosipitalet\nNeix com a un projecte d’àmbit esportiu que té com a objectiu aprofundir en la creació i gestió de qualsevol esdeveniment del sector. Format per un equip experimentat tant en la pràctica com en l’organització i gestió.\nUna empresa jove i moderna amb la voluntat estricte de dotar de professionalitat al sector. Aportant valor afegit a la creació i gestió d’events esportius entenent-ho com a un procés integral i innovador. Una gestió que comença amb tots els aspectes previs a tractar i acaba amb l’últim punt a valorar un cop finalitzat l’esdeveniment, sense deixar d’atendre cap component d’aquests.\n[Agon] significa, en grec antic una competició, prova, concurs. El terme s’escriu amb les lletres gregues d’[Alfa] i [Omega]. Aquestes dues són la primera i l’última de l’alfabet grec. D’on s’extreu la idea “de principi a la fi”,que promou el nostre projecte.


El Cadí La Seu incorpora l'aler-pivot Courtney Williams — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / El Cadí La Seu incorpora l'aler-pivot Courtney Williams\nEl Cadí La Seu incorpora l'aler-pivot Courtney Williams\nLa jugadora nord-americana podria debutar aquest dissabte contra el Quesos El Pastor. El Sedis Hidrology juga diumenge a Igualada\nEl Cadí La Seu ha comunicat aquest dijous a la nit la incorporació de la jugadora nord-americana Courtney Williams. L'aler-pivot arriba a la Seu amb l'objectiu de reforçar el joc interior en les posicions de 4 i de 3.\nWilliams, de 22 anys i amb una alçada d'1,85, s'ha format a la universitat de Texas A&M, una de les més reconegudes de la NCAA ja que disputa de manera habitual les fases finals. També ha estat internacional amb la selecció U20 dels EUA i aquest estiu ha estat als Training Camps del sotscampió de la WNBA, Minessota Lynx. Destaca per la seva complexió atlètica i el talent ofensiu.\nCourtney Williams podria debutar aquest dissabte mateix, en el partit que enfrontarà el Cadí La Seu amb el Quesos El Pastor-Zamarat. El matx es jugarà a 3/4 de 8 del vespre, amb la retransmissió en directe de RàdioSeu. Després de vèncer a Gran Canària, el conjunt de Joan Carles Pié espera confirmar la recuperació i tornar a la part tranquil·la de la Lliga Femenina. Ara el Cadí ocupa la 8a posició, amb un balanç de 3-4, una victòria més que el conjunt castellà, que és 11è.\nDe la seva part, el Sedis Hidrology va aquest diumenge a la pista de l'Igualada Alain Afflelou, tercer classificat de Primera Masculina catalana. Els igualadins tenen un balanç de 5-2, mentre que l'equip que entrena David Vallvé té 5 derrotes però s'ha recuperat gràcies als triomfs de les dues darreres jornades i ara ocupa el dotzè lloc.


El Moianès té el tant per cent més alt de Catalunya d'alumnes que estudien fora - Regió7\nEl Moianès té el tant per cent més alt de Catalunya d'alumnes que estudien fora\nUn de cada quatre estudiants moianesos no universitaris van a una altra demarcació | El Solsonès té el percentatge més alt de no residents\nEl Moianès és la comarca de Catalunya on els alumnes que cursen ensenyaments no universitaris es veuen més obligats a desplaçar-se per fer els seus estudis. Per contra, de les comarques de casa nostra, el Bages és la que presenta una situació més estable, amb els percentatges més alts d'estudiants que poden seguir la seva formació al seu municipi o, com a mínim, a la pròpia comarca.\nSegons dades fetes públiques per l'Institut d'Estadística de Catalunya (Idescat) corresponents al curs 2019-2020 i que agrupa tot els estudiants de primària i secundària (inclosos batxillerats, mòduls i cicles formatius), el Moianès és la demarcació de tot Catalunya amb el percentatge més elevat d'alumnes que hi resideixen però que estudien fora de la comarca. Són un de cada quatre: 550 d'un total de 2.235. Seguidament hi ha el Priorat, on aquest percentatge ja baixa fins al 15%.\nAlhora, el Moianès és la cinquena comarca amb una proporció més baixa d'alumnes que estudien al municipi on viuen (el 66,22%). En aquest cas, hi ha una altra demarcació de casa nostra que es troba just per sota, la Cerdanya (65,47%). A l'extrem oposat hi ha el Bages. En aquest territori, el 96,87% d'estudiants no universitaris que hi viuen no es mouen de la comarca per seguir els seus estudis, xifra que se situa 21 punts per sobre del Moianès (on és del 75,39%). Només hi ha tres comarques més estables en mobilitat per estudis. Per aquest ordre, el Segrià (el 98,82% d'alumnes que hi viuen també hi estudien), el Gironès (97,92%) i el Barcelonès (97,71%).\nPel que fa a les dades generals, dels 808.110 alumnes d'ensenyaments obligatoris del curs 2019-2020, el 12,2% es desplacen a un altre municipi de Catalunya per estudiar i el 87,8% estudien al municipi on resideixen. El percentatge d'alumnes que es desplacen a un altre municipi per estudiar és del 9,4% en el cas de l'educació primària i del 16,1% a l'ESO.\nDels 219.335 alumnes d'ensenyaments postobligatoris, el 43,5% es desplacen a un altre municipi de Catalunya per estudiar. El percentatge d'alumnes que es desplacen per estudiar a un altre municipi és més elevat en cicles formatius de grau superior (61,0%) i de grau mitjà (53,5%) que al batxillerat (25,2%). Les comarques amb un percentatge major d'alumnes d'ensenyaments postobligatoris que estudien en un municipi distint del que resideixen són la Terra Alta (90,0%), la Conca de Barberà (84,5%), les Garrigues (84,4%) i el Moianès (81,9%). L'Àmbit Metropolità, amb un 14,5% d'alumnes d'ensenyaments no universitaris que estudien en un municipi diferent del de residència, és l'únic que se situa per sota de la mitjana catalana (17,1%).


L’Arboç i Valls marquen l’agenda de 9 | RevistaCastells.cat\nL’Arboç i Valls marquen l’agenda de 9\n8 Juny, 2018\tActualitat\nLes colles vallenques agafen els màxim protagonisme del cap de setmana a quinze dies de Sant Joan. La Colla Vella vol fer tripleta a l’Arboç i la Colla Joves estrenar el castell de 9 a casa. La Jove de Tarragona, que també actua a Valls, voldria presentar el castell de 9. Els Castellers de Sants també mantenen l’opció de presentar el castell de 9 a Les Corts.\nLa Colla Vella segueix marcant el ritme de la temporada i dissabte a l’Arboç vol sumar una nova tripleta. Després del cop d’efecte de diumenge passat a la Selva del Camp, amb el 5de9f rosat, l’aposta seria per reeditar els dos bàsics de 9 i donar més rodatge al 4de8 amb el pilar o afinar millor la part alta del 5de8. Tot pensant en Sant Joan i els castells que hi entraran (5de9f i 4de9fp). El 9de8 i el 3de8 amb el pilar els tenen també assajats i podrien entrar en joc abans del 24. El pilar de 7 amb folre també ha de tenir continuïtat de cara al de8 emmanillat. Els Bordegassos de Vilanova no descarten el 3de8 i buscar la primera clàssica de 8 groga de l’any. Estan treballant el 3de8, però sinó insistiran amb un 5de7 lleuger. La Jove de Sitges vol assaltar la gamma mitjana de 7 i els Minyons de l’Arboç es mantindran en els sis pisos a l’espera de tenir a punt el 3de7.\nA Valls, la Colla Joves vol estrenar el castell de 9, però potser no serà l’única novetat. Els vermells tenen a punt el 5de8 i amb el 3de9 amb folre poden conformar una diada del Pati històrica pels amfitrions. El 3de8 amb el pilar i l’espadat amb folre completarien una diada de gran nivell a dues setmanes de la Festa Major. La Jove de Tarragona també vol estrenar el castell de 9 i a banda del 5de8, ja presentat, tindran opcions de 3de9 amb folre, 4de9 amb folre o 4de8 amb l’agulla. La diada és a cinc bandes i les altres tres colles aniran amb castells de 8. Els Moixiganguers d’Igualada aposten per una nova tripleta de 8, mentre que els Castellers de Barcelona no descarten estrenar el 2de8 amb folre. Els Nens del Vendrell, que ja tenen nou projecte per la colla fins al final de la temporada amb Guillem Vinyes i Jordi Cunillera com a caps de colla i Maria Cunillera com a presidenta, hi aniran amb la clàssica de 8 .\nDissabte hi ha dues actuacions més destacades. A Barcelona, a les Corts, els Castellers de Sants volen tornar-hi amb el 5de8, que van presentar diumenge al Vendrell, i no descarten l’estrenar del 3de9 amb folre. Els Castellers de Terrassa també seran a les Corts, faran doblet diumenge a Esplugues, i tenen la intenció de reeditar el 2de7 i esperen poder provar el 3de8 –el primer castell de 8 de l’any–. Els Xiquets de Tarragona hi volen portar el 4de8 i reeditar el 2de7 que van estrenar a la Selva. A Súria, els Minyons de Terrassa portaran un programa còmode amb el 3de8 com a millor castell –és el sostre de la plaça–. Els Tirallongues tenen doble compromís, dissabte a Súria i diumenge a Salt, i les intencions passen per reeditar el 4de8 i el 2de7 durant el cap de setmana.\nEl diumenge, els Castellers de Sabadell, en els seu aniversari, volen reeditar el 2de8 amb folre i estrenar el 7de8. Els Castellers de Sant Cugat volen portar-hi el 5de8 . La colla de Sant Pere i Sant Pau i anirà amb algunes baixes i amb ganes de poder revalidar castells ja estrenats. El dia abans, els saballuts i gausacs, faran doblet amb castells de 8. Els de Sant Cugat, dissabte, podrien estrenar el 2de7 al Fort Pienc.\nA Salt, diumenge, s’hi trobaran les colles de l’Eix. Els Marrecs apunten a tripleta de 8, tot i que tenen a punt el 5de8. Segueixen treballant per poder dur el castell de 9 en aquest primer tram de temporada. Els Sagals hi portaran el 3de8 i els Castellers de Lleida hi voldrien estrenar el 4de8. Els Tirallongues completen el cartell en un cap de setmana de doblet. Els Castellers de la Vila de Gràcia, al Baix Guinardò, es plategen els dos bàsics de 8 i mantenen opcions d’estrenar el 2de8f. Finalment els Xics de Granollers visiten Caldes amb ganes de reeditar el carro gros.\nAgenda del cap de setmana:\nTrobada de la Gent gran de la Noguera a Vallfogona de Balaguer\n13h. Poliesportiu de Vallfogona\nDiada Commemorativa dels 10 anys dels Salats de Súria\n17h. Plaça de la Serradora\nDiada dels Minyons de l’Arboç\n18h. Carrer Major\nDiada del Pati a Valls\n18h. Plaça del Pati\nDiada a Les Corts (Barcelona)\n18h. Plaça de Comas\nFesta Major del Fort Pienc a Barcelona\n18h. Plaça del Fort Pienc\nActuació de la Festa i Tradició a Sabadell\n18h. Plaça Sant Roc\nAniversari del bateig dels Castellers de Tortosa\n18h. Plaça de l’Ajuntament\nTrobada de Colles Castelleres de la Baronia d’Eramprunyà a Begues\n18.30h. Mur de Begues\nFesta del Barri de Baix de La Bisbal del Penedès\n19.30h. Carrer de la Llibertat\nFesta Major del barri de Sant Gervasi a Barcelona\n11.30h. Plaça de la Bonanova\nFesta Major del barri de l’Erm a Manlleu\n11.30h. Plaça del Mercat Municipal\nMatinal de Cultura Popular a Santpedor\n11.30h. Plaça Gabriel Prat fins a la Plaça Gran\nFesta Major del Baix Guinardó a Barcelona\n12h. Plaça Alfons X\nAniversari dels Castellers de Sabadell\n12h. Plaça del Mercat\nTrobada de colles de l’Eix a Salt\nTrobada de colles del Vallès Oriental a Caldes de Montbui\n12h. Plaça de la República\nFestes del barri de Can Vidalet a Esplugues de Llobregat\n12h Rambla Verge de la Mercè\nFesta Catalana a Vilafant\n12h. Centre Cívic Les Mèlies\nEsperxats de l’Estany\nMinyons de Santa Cristina d’Aro\nAniversari dels Laietans de Gramenet a Santa Coloma de Gramenet\n12h. Plaça de Pau Casals\nFesta Major del barri de la Font Pudenta i la Muntanyeta de Montcada i Reixac\n12.30h. Passeig Font Pudenta\nActuació a Olesa de Montserrat\n17h. Plaça Fèlix Figueras i Aragay\nDiada de les Cultures a Ses Estacions a Palma\nFoto: Assaig de 3de9f dels Nens del Vendrell, que la setmana vinent estrenaran Tècnica i Directiva\n900 per sobre del 3de9f\nEls Capgrossos, a punt del 100\nL’embolic reiterat de la diada de la Mercè\nLa supercatedral més (in)esperada\nEls sostres marquen tendència


Netanyahu té a tocar un cinquè mandat a Israel - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nNetanyahu té a tocar un cinquè mandat a Israel\nTot i empatar amb l'esquerra de Gantz, el primer ministre israelià podrà formar govern amb el suport dels partits petits de dretes\nep 10.04.2019 | 12:37\nBenjamin Netanyahu celebra la victòria | Reuters\nBenjamin Netanyahu celebra la victòria\nEl primer ministre israelià, Benjamin Netanyahu, té gairebé assegurat un cinquè mandat com a cap del Govern per l'avantatge de deu escons que té el bloc de dreta davant del de centreesquerra que encapçala el general retirat Benny Gantz després d'haver empatat amb 35 escons el Likud i el Partit Blau i Blanc, segons els resultats de les eleccions legislatives d'aquest dimarts, amb el 95 per cent del vot escrutat.\nSegons informa el diari 'Haaretz', a més dels 35 escons del Likud i del Partit Blau i Blanc, el partit ultraortodox Shas i el Judaisme Unit de la Torà (UTJ), tenen cadascun vuit escons, mentre que l'aliança Hadash-Taal i el Partit Laborista israelià es queden amb sis.\nEl partit ultradretà Yisrael Beiteinu, liderat per l'exministre Avigdor Lieberman, se situa amb cinc escons, els mateixos que la Unió Dretà, mentre que amb quatre diputats es col·loquen Balad-UAL, Kulanu i Meretz. Fora de la Knesset es queden els partits Nova Dreta, Gesher i Zehut per no haver aconseguit superar el llindar de vot per tenir representació parlamentària.\nLa majoria dels partits de dreta ja han avançat que donaran suport a Netanyahu com a candidat a primer ministre en el pròxim govern després de les eleccions legislatives d'aquest dimarts, en què la participació ha arribat a un nou mínim en la comunitat àrab israeliana.\nEl líder del partit ultradretà Yisrael Beiteinu, Avigdor Lieberman, ha deixat clar aquest dimecres que no donarà suport a Benny Gantz com a candidat a primer ministre en el futur govern. En declaracions al diari 'Yediot Ahranoth', Lieberman ha subratllat que "no existeix" un escenari en el qual el general retirat que lidera la llista del Partit Blau i Blanc pugui convertir-se en el pròxim primer ministor israelià. Lieberman ha afirmat que la seva formació o se suma a un govern liderat per Netanyahu o es quedarà a l'oposició.\nBenny Gantz, que ha aconseguit 35 escons amb la seva formació, la mateixa xifra que obté el Likud de Netanyahu, ha comunicat als seus companys de partit aquest dimecres al matí que la situació és "descoratjadora" però ha confiat que encara es pugui aconseguir un canvi de govern.


L'Equip de Govern de l'Ajuntament des Migjorn es suma a la campanya del llaç a favor de la llengua catalana i en contra de l'Avantprojecte de llei de modificació de la Llei 3/2007.\nLes Illes Balears posseeixen una llengua pròpia que és l'element articulador de la cultura, els costums i les tradicions del nostre poble.\nÉs el nostre dret i el nostre deure, vetllar per la supervivència de la llengua com a hereus d'una cultura mil·lenària que ens enorgulleix. Com a representants del poble des Migjorn Gran de les Illes Balears, ens sentim en l'obligació de vetllar pels nostres costums, pel manteniment del respecte i l'estimació cap a la nostra terra i cap als drets bàsics del nostre poble. Per aquest motiu, defensam la llengua catalana, amb la intenció de ser fidels al passat i de pensar en el futur que volem sense prejudicis lingüístics, conscients de la importància que té potenciar les llengües del món com un dels principals valors intel·lectuals de la humanitat.\nConsideram necessari potenciar la llengua en un moments en els quals, causa del món globalitzat en el qual vivim, n'augmenta progressivament la substitució. Per això, la llengua s'ha de potenciar dins el seu territori natural, ha de ser la nostra carta de presentació davant tots els ciutadans, els visitants i els nouvinguts perquè representa l'essència del nostre poble, el vehicle d'una cultura universal i un component imprescindible de la nostra identitat. La llengua catalana ha de ser entesa com a element cohesionador en qualitat de llengua pròpia de les Illes Balears perquè forma part de la riquesa cultural de la nostra terra.\nLa Llei de Normalització Lingüística es va aprovar per unanimitat l'any 1986, amb la intenció de donar a la llengua catalana la seva eficàcia com a llengua de cultura, per compensar les persecucions que ha patit al llarg de la nostra història. La llengua catalana es troba, encara avui, en una situació precària en un gran nombre d'àmbits d'ús social i, per això, la Llei de Normalització Lingüística resulta encara necessària com a instrument per aconseguir la potenciació de l'ús natural de la llengua, per a la integració de les persones nouvingudes i per a la convivència de la ciutadania, per això consideram convenient segueixi en vigor. A més a més, pel fet de tractar-se d’un dels principis bàsics de cohesió social, consideram que la seva aprovació s’ha de dur a terme per consens amb la intenció que pugui perdurar més enllà d’una legislatura, com un tema d’interès general de la nostra societat. De la mateixa manera, en l'aplicació de la Llei, és necessari que qualsevol persona que accedeixi a l'Administració pública necessiti conèixer la llengua catalana perquè els ciutadans puguin fer ús del seu dret a usar-la.\nNomés en casos excepcionals per manca de professionals especialitzat en la matèria se n'ha de poder prescindir, per ocupar llocs de feina temporal (contracte laboral o funcionari interí) quan es refereixi al personal sanitari i a l’escala del cos facultatiu superior: escala d’enginyeria, escala d’investigació, desplegament i innovació, escala de tecnologies de la informació i telecomunicacions i escala científica. Sempre i quan es justifiqui la seva necessitat mitjançant un informe justificatiu.\nEn definitiva aquest Equip de Govern no entén que a l'Administració Pública la llengua sigui un mèrit i no un requisit, de la mateixa manera que no entén altres mesures com que quan a una aula hi hagi un 25% d'alumnes que demandin classes en castellà aquesta petició es concedeixi...mentre noltros ens demanam d'on traurà el Govern els diners per a la traducció i l'edició de tots els nous llibres de text que a dia d'avui estan en català?\nEn defensa de la nostra llengua queden penjats a la façana del consistori municipal dos llaços a favor del català.


38 productes ja són Girona Excel·lent - Diari de Girona\n38 productes ja són Girona Excel·lent\nLa voluntat és reforçar la identitat dels aliments propis dels 221 municipis de les comarques gironines\ngirona | acn / ddg 04.11.2016 | 09:26\nEls representants de les 25 empreses que van rebre el segell, ahir Diputació de Girona\nLa Diputació de Girona va lliurar ahir els segells Girona Excel·lent 2016-2017, que inclouen 38 productes de 25 empreses diferents. Aquestes empreses lluiran el segell que distingeix la qualitat agroalimentària gironina durant dos anys. L'objectiu d'aquests segells és buscar l'excel·lència dels productes locals i donar-los suport i posar en relleu la gran qualitat de la tradició i de la innovació del sector agroalimentari gironí.\nLa condició per aspirar a aquest reconeixement és acreditar que les empreses i artesans estan establerts de forma permanent a la demarcació i que tot el procés d'elaboració es faci a comarques gironines.\nSegons el president de la Diputació de Girona, Pere Vila. Pel juliol, el jurat de la segona edició va fer vuit tastos a cegues d'un total de 159 mostres presentades, un per cada família de productes que inclou el segell: anxoves, arròs, begudes locals, conserves de fruita i almívars, foie gras, olis, vins i lactis. Tots els tastos es van realitzar amb vuit jurats específics, formats per cinc professionals de la gastronomia cada un.\nEn la majoria de categories, el jurat va tenir la potestat de triar productes singulars, en els casos en què va considerar la idoneïtat de la selecció. Els productes singulars són els que destaquen per les seves característiques excel·lents, diferenciades i úniques, i no es poden presentar a cap de les categories establertes al sector corresponent.\nDe tots els productes seleccionats, quatre tindran el segell permanentment: la poma Royal Gala, de la Indicació Geogràfica Protegida Poma de Girona; les varietats de fesols de gra petit i setsetmanera de la Denominació d'Origen Protegida Fesols de Santa Pau; la galeta Orgànic Teules, de Trias Galetes - Biscuits SA, de Santa Coloma de Farners, i els ametllats (galeta d'ametlla), de Galetes Camprodon SA, de Camprodon.Entre els productes reconeguts amb el segell, hi ha la ratafia Russet, la cervesa Marina-Costa Brava o l'arrós Molí de Pals (el semillarg i el rodó perlat), per citar alguns exemples.\nEn aquesta segona edició hi ha hagut set subcategories que han quedat desertes. Es tracta de l'arròs integral, formatges tendres, recuit de drap, mató, formatges frescos, gelees i vi escumós.\nEntre els objectius d'aquests segells que atorga la Diputació de Girona hi ha la voluntat d'enfortir el teixit empresarial de productes alimentaris locals i de qualitat de les comarques gironines, i també d'ajudar els productors locals i facilitar al consumidor la tria de productes de proximitat, contribuint a generar confiança mútua.\nÉs a dir, el que es pretén és fomentar entre tots el que es coneix com a economia local.\nEl president de la Cambra de Comerç de Girona, Domènec Espadalé va defensar que el sector alimentari gironí és la locomotora econòmica. Espadalé es va comprometre a seguir donant suport als productors i empresaris en base a col·laborar en la seva formació en l'àmbit internacional.\nEl Girona Excel·lent és un projecte nascut a la Cambra de Comerç de Girona que s'emmarca en la idea de la Diputació de Girona de donar suport a projectes que contribueixin a millorar les condicions econòmiques i la competitivitat de les petites empreses o agrupacions de productors dels 221 municipis de les comarques gironines.\nL'objectiu final és donar suport a projectes que contribueixen a millorar les condicions econòmiques i la competitivitat de petites empreses o agrupacions de productors dels municipis de les comarques gironines. I, fer-ho a partir de la base dels productes agroalimentaris. Un dels grans objectius és establir un espai de relació estable, fomentar activitats i promocions dels sectors adherits al segell, elaborar un mapa específic del sector agroalimentari del territori gironí. A partir de la identificació, la idea és donar un suport continuat a les empreses, perquè puguin millorar la qualitat, la col·laboració entre elles, la distribució i la difusió dels productes.


The Pierces - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nThe Pierces és un grup de rock psicodèlic fundat a Nova York, Estats Units. El grup està format per les germanes Pierce: Allison Margaret Pierce (nascuda el 23 de juliol de 1975) i Catherine Eleanor Pierce (nascuda l'11 de setembre de 1977).\n2000 , Birmingham, Alabama, Estats Units\nAllison Pierce (veu i guitarra acústica)\nCatherine Pierce (veu i percussió)\nSony, Lizard King Records\nRock psicodèlic, folk rock, rock alternatiu i indie folk\nRock psicodèlic, pop psicodèlic, folk psicodèlic, folk rock, folk pop, pop rock\nJoni Mitchell, Simon & Garfunkel i Emmylou Harris\nLes germanes Pierce van néixer amb dos anys de diferència a Birmingham (Alabama). De petites, viatjaven molt i van rebre educació a casa per part dels seus pares pertanyents al moviment hippie. El seu pare havia estat guitarrista de diversos grups mentre que sa mare era pintora. Amdues, exposades a la música i l'art des de petites, van créixer escoltant a Joni Mitchell, Simon & Garfunkel i Emmylou Harris artistes que més tard les influenciarien al llarg de la seva carrera. Des de petites, els seus pares les van animar a explorar el seu costat creatiu, que mostrarien en festes, casaments i esglésies. Allison va començar a ballar amb 3 anys i posteriorment les dues es van convertir en bones ballarines.\nL'any 2000, el grup va ser descobert per un agent de Sony, i The Pierces va publicar el seu primer álbum "The Pierces", amb ells. Tot i mantenir una línea pop rock a les seves cançons, el grup acostuma a incluir elements procedents de la psicodèlia o el folk.\nYou & I (2011), el seu quart àlbum d'estudi, va arribar a ocupar la cuarta posició de la llista de vendes britànica. Això va ajudar a popularitzar el grup a Europa.\nEl 5 de desembre de 2007, The Pierces van aparèixer a la sèrie de televisió de CW, Gossip Girl, tocant les seves cançons "Secret" i "Three Wishes".\nEl 21 d'agost de 2008, "Secret" va aparèixer promocionalment en la capçalera d'opertura del show Dexter. El maig de 2009, el Dutch channel Net 5 va fer servir "Secret" per a promocionar els seus programes de fantasia Charmed i Ghost Whisperer. Actualment i des del seu inici el 2010, "Secret" és la cançó d'inici de la sèrie Pretty Little Liars basada en una saga de novel·les de nom homònim de l'autora nord-americana Sara Shepard. L'ús de la cançó per a la seqüència d'inici va ser suggerit per l'artista i protagonista de la sèrie Ashley Benson. "Secret" també va ser tocada durant els crèdits finals de la pel·lícula ExTerminators.\n"I Put Your Records On" (llançat el 5 de març de 2012 a Youtube)\n↑ Catherine Pierce, The Pierces a songwritersonprocess.com, 19 d'abril de 2012]\n↑ [enllaç sense format] http://www.allmusic.com/artist/the-pierces-mn0000483745/biography\n↑ The Pierces: karaoke, loneliness and shamanic ayahuasca rituals, The Guardian, 4 de setembre de 2014\n↑ [enllaç sense format] http://www.elepe.com/the-pierces/\n↑ «Promo». Arxivat de l'original el 2009-06-29. [Consulta: 4 desembre 2013].\n↑ Intro de "Pretty Little Liars" a Youtube\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: The Pierces\nLloc oficial de The Pierces. (en anglès)\nPerfil oficial de MySpace.\nArticles sobre The Pierces a The Guardian\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=The_Pierces&oldid=27444810»\nDarrera modificació: 12 juny 2021 a les 00:05


La secta (o la descastellanització ultrancera) (i 2)\nParàbola de la llengua pura. Els seguidors del Salvador. O, dit en termes psiquiàtrics, 'personalitats amb trets antisocials, baixa autoestima i recerca de guiatge fort'\nNo podem continuar de fer valença a la castellanització. Cal estar ben atents davant el pregon empobriment que cuida esvair la llengua ja per sempre\n‘Hem de resistir, però.’\n‘Restituim la llengua.’\n‘Gràcies a certs perfils de Twitter (als quals hi estic agraït) que miren de fer notar les interferències, he copsat la magnitud del problema. Jo pateixo aquestes interferències tots els dies. Inveeixen el nostre cervell i a tots els àmbits de la llengua. També l’ortogràfic.’\n‘Jo sóc una pixapins. I sí, el meu català és molt castellanitzat. Però si fos la responsable de triar un nom per un programa, m’informaria molt bé per no castellanitzar el català. No és excusa ser un pixapins.’\n‘Ja ho crec. Està passant és un castellanisme, en bon català hauria de ser “Ara passa”.’\n‘I què espereu de TV3, la seva? Ja l’han tornat a pifiar’\n‘Però me n’alegro molt de que ho fessin.’\n‘Jo penso que seria bo començar per tenir uns medis que no emborderissin la llengua’\n‘Una expressió probablement forastera que hauríem de foragitar és “Bon profit./Que aprofiti.” Fa pocs anys vaig llegir en un llibre, no pas de llengua, sinó d’un psicòleg, que cal dir “Que vagi de gust.” A més a més, una patriota coneguda nord-catalana em va dir que ells diuen “Mengeu de gana.” Em va dir que li semblava incorrecte. Li vaig respondre que era ben diferent tant del castellà com del francès (llengua d’oïl), i que, per tant, és ben nostrat.’\n[corregint una piulada que diu ‘Aquests dies estem sentint…’] —‘”Estar + gerundi” diria que no és pas molt genuí en català.’\n—‘Jo diria “gaire” enlloc de “molt”.’\n— ‘Jo diria que hi teniu raó’. [es descuida de corregir-li ‘enlloc’ per ‘en lloc’]\n—‘És formidable que ens poguem corregir entre nosaltres i constatable que el català que tenim l’hem de treballar de valent. Gràcies una altra vegada’. [es descuida de corregir-li ‘hi’, que no hi va]\n—‘A vós per ser-hi’ [es descuida de corregir-li ‘poguem’ per ‘puguem’]\n‘Doncs no en sabria pas dir-te [sobre l’ús d’una expressió], però almenys el trobo com una manera de no dir pas “fer unes risses”, si hi han expressions pròpies més adequades, doncs seria bé tenir-ne coneixença’\n‘Moltíssimes mercès per respondre’m un dubte existencial que tinc des de fa molts anys. Malgrat haver viatjat al País Valencià, no havia pensat a demanar-l’hi [sense antecedent]. Amb aquesta llista n’he tingut una bona avinentesa’\n‘En unes hores l’hauré acabat’\n‘Haig de dir que gairebé tot el que aniré ensenyant-vos ho he après gràcies a un grup de Facebook on ens dediquem a identificar tota la interferència del castellà i cercar solucions i també gràcies a recerques meves personals.’\n‘El verb LAMENTAR no té cap problema. Atès que ja es troba documentat en Ramon Llull. Per contra el verb QUEDAR resta ben palès que l’etimologia és d’ORIGIN hispànic.’\n‘El pacifisme no consisteix en amagar-se perquè els violents s’empoderin dels espais per on ha de correr la llibertat.’\n‘No he dit que estiguis d’acord.’\n‘El mot “mossos” és catanyol!’\n‘Us sabria molt de grat meditar sobre això?’\nPotser no sigui de més fer avinent que sols balbuçen. Són uns espanyolistes sense paliatius\nParaula del Senyor [amb enllaç a sengles llistes de bons i mals catalans segons si el seu discurs públic és favorable o oposat a la restitució de la llengua]\n‘Els “pingüistes” professionals ens volen tots aclapats, fent-los reverències i gràcies.’\n‘Ho he fet com una mena per a desacreditar-lo a tort i a dret. Hom ha pensat, que fóra interessant que entre tots nosaltres del grup li fem costat i suport a [inicials] davant aquesta agressió intel·lectual’\nUs ho agraïm, Senyor\n[Per a la confecció d’aquest segon article s’han fet servir quaranta-cinc errades gramaticals, entre faltes d’ortografia, manques de concordança, duplicacions pronominals, calcs sintàctics i usos inapropiats. I unes quantes expressions inadequades al registre, si no inventades. Totes extretes dels perfils de Twitter (la quasi totalitat pseudònims) de membres de la pàgina de FB ‘Aprenguem la nostra pròpia llengua‘, que ara mateix passa dels 2.800 adscrits. El grup el dirigeixen Ernest Sorribes i Arnaut Daniel, àlies de M.S.N. (ex-estudiant universitari de trenta-un anys, amb dues carreres inacabades i sense cap publicació ni científica ni divulgativa), també conegut a Twitter per @Madaix1 i @Pruixovol.]


Obre a Barcelona el temple dels amants de 'cheesecacke' i paradís del dolç\nDos germans tenen més de 100 variacions de l'icònic pastís americà en el seu nou obrador artesanal\nper Redacció dimecres, 22 de gener 2020 - 12:52h\nUna publicación compartida de CHiS&KEiK (@chisandkeik) el 3 Ene, 2020 a las 4:12 PST\nAsún Uño i el seu germà, Xavier, volen ser uns referents en el seu nou obrador artesanal Chis&Keik que tenen a Sarrià. En aquest nou establiment de Barcelona, elaboren més de 100 tipus diferents de cheescakes, tant dolços com salats.\nHan creat unes elaboracions ben curioses i originals, i per això han buscat inspiració en llocs com Mallorca, que amb la sobrassada i les ensaïmades tenen un cheescake anomenat ‘Ses Tanques’. També s’han vist inspirats en alguns personatges icònics del món de la música com Elvis Presley, ja que un dels pastissos s’anomena ‘Elvis Forever’ i està fet amb els ingredients del seu sandvitx preferit. Tot i això, els que més triomfen són els cheesecakes de tota la vida, els clàssics.\nXavier és el germà que dedica el temps a idear les receptes d’aquests pastissos. És un reboster autodidacte amb formació en hostaleria que ha treballat pel restaurant amb una Estrella Michelin, Vía Veneto. En canvi, l’Asún va fer un gir a la seva carrera de Comunicació i Màrqueting per centrar-se en aquest projecte.\nLa idea d’obrir un obrador dedicat exclusivament pels cheescakes ve de fa molt temps. Aquests dos germans van passar estius de la seva infantesa als Estats Units i va ser durant aquelles temporades que van aconseguir tot el seu coneixement de la cultura i la passió per la seva pastisseria. És per aquest motiu que els pastissos que elaboren, a més de cuidar els detalls i la matèria primera, basen la seva recepta en l’autèntica, l’americana.\nAmb el negoci recentment inaugurat, només venen els pastissos amb una reserva prèvia, però amb el temps, tenen la intenció de poder arribar a tothom a domicili. També tenen pensat expandir el seu negoci a altres ciutats.\nTot i això, no és la primera vegada que treballen en aquest àmbit, es podria dir que ve de família, ja que el seu avi, Pere Uño, va ser propietari de l’històric ‘Bar de la Plaça’.\nEl producte fresc de Mercadona que triomfa per només 2 euros.\nLa popular marca de iogurts que farà un canvi en els seus productes aquest gener.\nBarcelona Economia Alimentació


Sindicats i direcció d'AENA es reuneixen per trobar solucions i desconvocar els dies de vaga\nLa direcció i el comitè d'empresa d'AENA es reuneixen avui a Madrid per acordar la manera de desconvocar els 7 dies de vaga previstos per als pròxims març i abril contra el pla d'explotació d'activitats de l'empresa. Segons els sindicats, aquest pla suposa la privatització de gran part dels serveis que fa la companyia als aeroports, un procés que afectaria el 70% de la plantilla. Els treballadors d'AENA ja han protagonitzat concentracions a diferents aeroports de l'Estat com a mesura de pressió.\n23/02/2004 - 00.00 Actualitzat 23/02/2004 - 11.13\nAvui tindrà lloc una trobada entre la direcció d'AENA i el comitè d'empresa, per intentar arribar a un acord de desconvocatòria dels set dies de vaga previstos per al març i l'abril. Els treballadors dels aeroports protesten pel pla d'explotació d'activitats presentat per l'entitat pública. Els sindicats temen que aquest pla desemboqui en la privatització de la majoria dels serveis que ofereix en aquest moment AENA i que, per tant, se'n pugui veure afectat un 70% de la plantilla. La direcció d'AENA, per la seva part, insisteix que no tenen intenció d'aplicar aquest pla. En aquest sentit, els sindicats en volen un compromís escrit. Els treballadors d'AENA ja s'han mobilitzat a diferents aeroports de l'Estat com a mesura de pressió.


Del 17 al 21 de Juny de 2017 s’ha portat a terme el 50é Pelegrinatge a Lourdes dels Bisbats de Vic i Solsona. El pelegrinatge començava amb el viatge cap a Lurdes des de l’estació d’autobusos d’Igualada al voltant d’una vuitantena de persones, amb l’equipament de dos autocars, un d’ells adaptats, i dues furgonetes. Retrobaments, i moltes cares noves que donaven un aire fresc a la peregrinació i amb ganes de conèixer que vol dir peregrinar a Lourdes.\nEl diumenge es va portar a terme la Missa internacional i la missa de cors Joves presidida pel nostre consiliari Mn. Joan Vila. En acabar es va fer la Foto de les gaire bé 900 persones que vam pelegrinar dels dos bisbats. En acabar la fotografia una cobla va tocar diferents peces musicals i tots els voluntaris i les persones que van poder, van ballar a la plaça d’enfront de la verge coronada.\nA la tarda, viacrucis de Pelegrins a Santa Bernadette, i seguidament, una descoberta de Lourdes i els llocs més emblemàtics, dirigida al personal de servei de primer any.\nCap a sopar i després processó de torxes, un dels moments esperats de cada pelegrinatge viscut amb molta fe i pregària, amb les torxes cap al cel i posant-nos la pell de gallina en sentir el Virolai.\nL’endemà, amb poques hores dormides, un altre dels moments esperats, missa a la gruta en català presidida pel bisbe de Vic Mons. Romà Casanova i Mn. Xavier Novell i pels preveres que ens acompanyaven. En acabat, un dels actes més sentits de tot el pelegrinatge, la Passada per la Gruta. I tot seguit, piscolabis per tothom davant l’Accueil. Moment per compartir entre tots, i moment per acabar trobant a persones que potser fa un any que no es veuen.\nCap a mig matí, Missa de joves a l’Església de Santa Bernadette amb cançons de guitarra, reflexions i grans moments. En acabar qui va voler, va poder anar a les piscines i a continuació, gran acte lúdic per part dels joves amb la representació i repàs dels 50 pelegrinatges, va ser un moment molt emotiu. I la cirereta de l’acte va anar a càrrec del Jaume P., que ens sorprenia un any més, amb el seu escrit dedicat als 50 pelegrinatges.\nEn acabat,el comiat a la Gruta des de l’altra banda del riu, posava punt i final a l’estada a Lurdes.\nL’endemà, retorn a casa amb l’arribada a les respectives destinacions i retrobament amb els familiars i amics.\nGràcies a tots per participar-hi!! Gràcies al personal de servei per la seva entrega! Gràcies al personal mèdic per la seva dedicació i cura dels malalts! I sobretot, gràcies als malalts per tantes coses positives que ens aporteu, lliçó de vida, i ganes de tornar a Lurdes un any més!!


“Un dia tornarem a Etiòpia” (Francesc Orteu)\n“Un dia tornarem a Etiòpia”\nMaria Lanau és actriu i mare de la Lola Manahelosh, de 5 anys. Viuen a Vilassar de Mar. Fa poc va actuar a ‘Un jeta, dos jefes’ i abans en muntatges com ‘Pel davant i pel darrera’ o ‘El mercader de Venècia’ al TNC. Ha treballat força amb T de Teatre, va intervenir a ‘[REC]’ i a ‘La Riera’ de TV3\nEs diu Lola per la meva mare, i Manahelosh perquè era el seu nom etíop. Vol dir la més gran. La vaig adoptar quan tenia tres mesos.\nHaver de passar un examen d’idoneïtat em va resultar terapèutic perquè em van fer pensar en la meva infantesa. Jo vaig perdre la mare i el pare quan tenia setze anys i el procés d’adopció em va remoure coses.\nQuins dubtes tenies?\nAbans d’iniciar el procés vaig preguntar a un amic que té dos fills, un d’adoptat i un de biològic, si realment te’ls estimes igual. I em va dir que sí, però jo no me l’acabava de creure. Ara ho tinc claríssim . Sobre el tema de l’adopció, hi ha una cosa que cal que la gent sàpiga.\nQuan et veuen amb una nena que no és filla biològica, algunes persones, especialment gent gran, se t’acosten i et fan preguntes sobre l’adopció. Òbviament la Lola sap que és adoptada i la paraula adopció no li fa cap cosa, però algunes preguntes poden ser poc delicades.\nQuan et pregunten quant t’ha costat. Jo entenc que es refereixen als diners que costa tot el tràmit, però segons com ho preguntis, i amb la nena davant, sembla que preguntis quant costa aquella nena. Sembla que jo l’hagi anat a comprar. I no és això. Més d’un cop he respost amb tota l’amabilitat del món que no era el moment de parlar del tema.\nQuè t’agrada fer amb la Lola?\nEns passem molta estona pintant, totes dues. És una nena molt alegre, molt oberta, molt divertida, li agrada molt fer pallassades i s’ho passa molt bé disfressant-se. I és molt generosa.\nÉs una qualitat extraordinària en un nen.\nEn general procuro que se senti segura de si mateixa. Això és molt important perquè passa que ella es veu diferent. A més, està en la fase de les princeses, del color fúcsia i de tot això. I passa que li agradaria molt tenir els cabells llargs, llisos i rossos com veu que tenen les princeses. I és que sempre volem el que no tenim. Jo li dic que quan sigui gran podrà tenir els cabells que vulgui i que com els té ara, arrissats i negres, són preciosos.\nMaria, si tu no tens pares, si ella és adoptada i sou una família monoparental, només us teniu l’una a l’altra.\nAra tinc parella i els seus pares fan d’avis a la Lola. Ella els anomena així. Estan encantats. Però és cert. Ara la Lola està preocupada pel tema de la mort i em pregunta sobre la meva mare.\nI què li dius?\nIntento sortir-me’n com puc perquè no tinc l’ajuda d’una religió que em faciliti les coses. Però és cert que sempre tindré la tristesa d’haver perdut els pares. I quan vaig tenir la Lola els vaig trobar molt a faltar. No necessitava que m’ajudessin, però sí algú a qui preguntar coses, amb qui compartir la felicitat. Va ser un moment baix. Encara hi penso, però cal saber viure amb això.\n¿Recordes frases de la teva mare?\nSempre em deia que respectés molt els altres. Que si els respectava em respectarien. També era molt afectuosa -era d’Andalusia-, m’abraçava molt i jo ara abraço contínuament la Lola. Saps què penso, a vegades?\nPenso com deuen ser els seus pares biològics. Devia ser molt dur separar-se’n. Quan vaig anar a buscar-la no em van dir res sobre ells. Llavors pensava que era una sort però ara m’agradaria saber-ne coses, per tenir coses a explicar quan em pregunta. Estic segura que la seva mare encara pensa molt en ella. Això em fa pena. M’encantaria poder viatjar amb ella. I quan m’ho demani, visitar el país on va néixer. Un dia tornarem a Etiòpia i el descobrirem juntes.


– Teatre/dansa – A VORE (🐌🐌🐌🐌🐌) – L’Auditori – Sala Tete Montoliu – 2018.01.25 i 26 (temp. 17/18 – espectacle nº 175)\nA VORE (temp. 17/18 – espectacle nº 175)\nPel fet de ser abonats, el Mercat de les Flors, l’octubre passat ens va convidar a veure una primícia de A VORE, un espectacle que barreja dansa tradicional i contemporània, en una posada en escena teatralitzada, que inclou al mateix temps una fusió de música tradicional “tortosina” amb un altre mes actual, entre rockera i electrònica. Aquell espectacle que llavors estava encara en procés de creació, ens va fascinar, i ho vàrem explicar en aquesta crònica.\nEstàvem a la guai de la venda d’entrades a l’Auditori i en quant vàrem estar disponibles, les vam comprar de seguida, i és que esperàvem amb molt il·lusió la seva estrena, que es va celebrar ahir divendres 26 de gener a la Sala Tete Montoliu de L’Auditori de Barcelona, dins del cicle “ESCENES, música en moviment“.\nPerò a més a més el dia anterior a la seva estrena vaig ser convocat a un passi de gràfics amb la representació de l’espectacle sencer, on vaig poder fer fotografies i realitzar vídeos d’algunes escenes de l’espectacle, que ara us puc oferir en aquesta crònica.\nHem tornat a gaudir de valent de l’espectacle, i ara encara més perquè l’hem pogut veure totalment finalitzat. S’han afegit algunes escenes a l’espectacle i s’ha acabat de polir i arrodonir algunes de les anteriors. Com ja ens imaginàvem, ens ha tornat a fascinar i hem estat literalment seduïts per aquesta fusió de tradició i modernitat, tant en la part musical, com en l’aspecte dramatúrgic i especialment pel contrast entre la dansa tradicional i la dansa contemporània.\nAquesta entrada s'ha publicat en Dansa, Música contemporània, Teatre, Teatre Musical i s'ha etiquetat amb A VORE, Astrio, Carme Balagué, l'Auditori, Pau Puig, Pere Gumbau, Ramon Balagué, Sònia Gómez el 28 de gener de 2018 per Miquel Gascon.\n– Dansa – A VORE (prèvia) (🐌🐌🐌🐌🐌) – Mercat de les Flors – Sala PB – 2017.10.14 – (temp. 17/18 – espectacle nº 65)\nA VORE (prèvia) – (temp. 17/18 – espectacle nº 65)\nFa més de cent anys una nova tendència en música i dansa s’estenia des de Viena per tota Europa fins a arribar a la ciutat de Tortosa. Los iaios se posaven les mans al cap veient com los valsets i los balls agarrats desbancaven ritmes i costums de sempre. Lo modern era allò i l’espècie invasora transformava una manera de fer i sentir.\nEl patrimoni cultural de les terres de l’Ebre, tant en la part musical i de les cançons que s’interpretaven pels pagesos quan treballaven al camp, com per la seva dansa tradicional, es poc coneguts fins i tot a la resta de Catalunya. Nosaltres per sort, hem escoltat algunes vegades al Delta de l’Ebre alguns “cantaors” que han actuat en festes tradicionals com la plantada de l’arròs, i en escoltar-los se’ns ha posat la pell de gallina; ahir al mercat ens va tornar a passar exactament el mateix.\n“A vore” és un projecte de recerca musical i dancística que treballa a partir del document i l’expressivitat tradicional, los ritmes, les danses, les paraules de les comarques del Baix Ebre-Montsià i Baix Maestrat, i les fa dialogar amb la música d’Astrio i la dansa performativa de Sònia Gómez.\nAquesta entrada s'ha publicat en Dansa, Música contemporània, Teatre i s'ha etiquetat amb A VORE, Astrio, Carme Balagué, Mercat de les Flors, Pau Puig, Ramon Balagué, Sònia Gómez el 15 d'octubre de 2017 per Miquel Gascon.


Neguen per novena vegada la llibertat condicional a l'assassí de John Lennon\nActualitzat 30/08/2016 10:06 CET\nNOVA YORK, 30 Ag. (Reuters/EP) -\nMark David Chapman, l'home que va assassinar a John Lennon a la ciutat de Nova York fa gairebé 36 anys, continuarà reclòs en una presó de màxima seguretat en el comtat de Erie, prop de Buffalo, després que la seva petició de llibertat condicional fos rebutjada per novena vegada des de l'any 2000.\nChapman, de 61 anys, no ha aconseguit convèncer, una vegada més, a la junta estatal que podria donar-li la llibertat condicional, pel que continuarà amb la seva reclusió.\nSeguidor obsessionat amb Lennon i The Beatles, Chapman ha estat declarat culpable per disparar contra el músic quan arribava amb la seva dona, Yoko Ono, a l'edifici d'apartaments on residia el desembre de 1980.\nChapman ha estat condemnat a una pena de 20 anys a cadena perpètua després de declarar-se culpable d'assassinat en segon grau. La seva sol·licitud de llibertat condicional s'ha produït cada dos anys des de 2000.\n"Malgrat que existeixen diversos factors favorables, trobem que tot això es contraresta amb el final premeditat i de recerca de fama del crim", ha indicat en un comunicat la Junta de Llibertat Condicional de Nova York al rebutjar la petició de Chapman.\n"A partir de la nostra entrevista i de la revisió dels seus registres, ens trobem que la seva llibertat seria incompatible amb el benestar de la societat i per tant menysprearia la serietat del crim", ha assegurat el panell.


Batxillerat Esportiu – Institut Campclar\nBatxillerat CFGM General Portada\n5 de maig de 2020 3 de maig de 2021 Institut Campclar\t14 Comments\tBATX, Batxillerat, BatxillertatEsportiu\nEn el cas de la preinscripció als Ensenyaments Esportius Modalitat Futbol s’ha d’entregar una sol·licitud presencial a l’Institut Cal·lípolis\nEn el cas de Batxillerat, no s’ha de presentar una sol·licitud de preinscripció. S’ha d’especificar la intenció de cursar la modalitat del Batxillerat Esportiu quan es presenta la sol·licitud a l’altre centre.\nAquest Batxillerat permet obtenir una doble titulació. D’una banda, el batxillerat (modalitat Ciències Socials) i d’una altra el CFGM de tècnic en futbol. Es tracta de tres cursos i un dels seus avantatges és que el batxillerat es desplega en més temps, fet que fa més fàcil la superació. A més a més, durant els dos primers cursos es combina amb el Cicle Formatiu, concretament amb el Nivell 1 i 2 de tècnic de futbol.\nCal haver superat l’ESO o equivalent i superar la prova específica d’accés a CFGM de Futbol.\nPer accedir al segon nivell de futbol cal haver aprovat el primer nivell de l’especialitat.\nAquests estudis estan organitzat conjuntament per dos centres, l’Institut Cal·lípolis i l’Institut Campclar. Concretament, els alumnes assistiran a les classes de Tècnic de Futbol dos dies a la setmana a l’Institut Cal·lípolis i realitzaran tres dies de batxillerat a l’Institut Campclar.\nEn el CFGM de Tècnic en Futbol, es realitzen dos nivells, un per curs acadèmic:\nBloc comú (120 hores) + Bloc complementari (15 hores).\nBloc específic impartit per professorat de la Federació Catalana de Futbol (170 hores).\nBloc de formació pràctica (150 hores).\nSi se supera el 1r nivell, s’obté el certificat de primer nivell de futbol.\nBloc comú (150 hores) + Bloc complementari (30 hores).\nBloc específic impartit per professorat de la Federació Catalana de Futbol (185 hores).\nBloc de formació pràctica (200 hores).\nPoder realitzar el Batxillerat en tres anys afavoreix l’èxit escolar.\nHi ha matèries que es poden convalidar i això descarrega la part del Batxillerat.\nTots dos centres estan ben comunicats i és molt senzill arribar-hi.\nSom centres de referència en innovació educativa i en projectes europeus, als quals també hi podràs participar.\nEt cada curs tindrà un tutor que orientarà el teu futur i t’acompanyarà.\nContinuar un itinerari acadèmic: accés a la universitat, a un CFGS o al CFGS de Futbol.\nAdquirir una capacitació professional per a:\n← Comencem el 3r trimestre!\nInformació 3a avaluació →\n4 de maig de 2017 Institut Campclar\n7 de maig de 2019 Institut Campclar\n14 thoughts on “Batxillerat Esportiu”\n12 de maig de 2020 at 16:23\nVoldríem rebre informació sobre el Batxillerat Esportiu.\n12 de maig de 2020 at 19:20\nde moment, pot consultar tota la informació sobre el Batxillerat Esportiu aquí a la nostra web i a la web de l’Institut Cal·lípolis. Més endavant ens posarem en contacte amb vostè per correu electrònic.\n13 de maig de 2020 at 17:12\nEstem interesats en rebre informació del Batxillerat Esportiu. I de la prova específica d’accés a CFGM de Futbol.\nEs el mateix periode de inscripció??\n13 de maig de 2020 at 22:17\nde moment, pot consultar tota la informació aquí a la nostra web i a la web de l’Institut Cal·lípolis. Sobre la prova d’accés té més informació clicant l’enllaç (sobre les paraules “prova d’accés” que apareixen en color blau) Aquestes proves estàn previstes per finals de juny tot i que encara no hi ha data. Més endavant ens posarem en contacte amb vostè per correu electrònic.\n14 de maig de 2020 at 18:54\nhola muy buenas me gustaría saber como poder inscribirme a este curso me parece muy interesante\n26 de maig de 2020 at 23:51\nPreinscripcions Batxillerat: del 27 de maig al 3 de juny.\n15 de maig de 2020 at 22:00\nNomes voldria saber quin horari tindra aquest curs . Jo especificament el de CFGM de futbol si será de tarda o matí nomes. Es perque jo treballo. Gracies\nEl Batxillerat, que es fa al nostre Institut, és horari de matí (de 8.30 a 15h) Per saber l’horari del Cicle Formatiu has de trucar a l’Institut Cal·lípolis.\n16 de maig de 2020 at 19:56\nBon dia, he estat mirant la info a la web, sembla ser que només es combina amb el BAT social, hi ha la possibilitat de fer-ho amb el científic-tecnològic? Gràcies.\n26 de maig de 2020 at 23:46\nDimecres 27 comencen les inscripcions telemàtiques. Per aclarir dubtes, si us plau truqui als telèfons que apareixen a l’article “Preinscripció Batxillerat” o escrigui un correu electrònic. Moltes gràcies.\nImma Jansà Alberich\n18 de maig de 2020 at 17:21\nBon dia,nosaltres em volgut fer inscripció per la prova i posa que la prova daccés estant les plaçes ehaurides,ens podriem posar en contacte amb vostè si us plau gràcies\n26 de maig de 2020 at 23:47\nA l’article “Preinscripció Batxillerat” hi trobarà els telèfons on podrem atendre-la. Gràcies.\nMaria Josep March\n21 de maig de 2020 at 18:41\nQuines són les dates de la preinscripció del batxillerat esportiu?


La Generalitat Valenciana publica el Pla d’Ajudes per resultats en campionats del Món i d’Europa\nLa Generalitat Valenciana a través de la Conselleria d’Educació, Cultura, Investigació i Esports ha convocat la sol.licitud de premis per la classificació i preparació en Jocs Olímpics i Paralímpics, i en Campionats del Món i d’Europa per a l’any 2017.\nEl termini per a presentar la sol.licitud es prolongarà fins el pròxim divendres 28 d’Abril, i podrà presentar-se tant presencialment com per Internet amb certificat digital. La pàgina web on apareixen les bases de la convocatòria i els documents a reomplir és la següent:\nMentre que per a realitzar el procediment per Internet hi ha que utilitzar el següent enllaç:\nEls premis a esportistes objecte d’aquesta convocatòria tenen com a finalitat recolzar els esportistes de la Comunitat Valenciana d’esport no professional com a ajuda en la seua classificació i preparació en campionats del Món i d’Europa.\nAlguns dels requisits per poder optar a l’ajuda són acreditar l’obtenció de resultats esportius des de l’1 de gener de 2015 fins a la data de finalització del termini de presentació de sol.licituds en campionats del Món o d’Europa, o estar en possessió de la corresponent llicència en vigor d’una federació esportiva de la Comunitat Valenciana.\n- Certificat original d’empadronament o fotocòpia degudament confrontada.\n- Historial esportiu certificat per la federació esportiva corresponent.\n- Declaració responsable de no percebre ajudes d’altra comunitat, de no percebre ajudes derivades de la seua activitat superiors a 60.000 euros i de no estar incurs en les prohibicions assenyalades en l’article 13 de la Llei 38/2003 (totes tres estan incloses en l’apartat D de la sol.licitud).\n- Autorització de consulta d’estar al corrent en les obligacions tributaries i davant de la Seguretat Social.


El Liceu s'ha emplenat de gegant\nEl Liceu s’ha emplenat de gegants\nEl passat 9 d’octubre la cantant Núria Feliu va celebrar un concert al Liceu de Barcelona en commemoració dels seus 50 anys sobre l’escenari. A aquest acte hi va convidar un gran nombre d’amics i s’hi han adherit un important nombre de personalitats de la cultura, i altres mons de la nostra societat, per donar suport a una persona que sempre s’ha distingit per la defensa dels valors del nostre país.\nApart del gran nombre de companys de la professió que varen ser presents a l’escenari, la Núria ha volgut reforçar la seva sensibilitat vers la nostra cultura tradicional incorporant a l’acte diferents elements de la mateixa.\nPel que fa als gegants hi foren presents 28 figures en una activitat organitzada per la Coordinadora de Ciutat Vella, la Coordinadora de Barcelona i el mateix Cercle.\nPer part del Cercle hi foren convidades les colles de Vallgorguina, Riudoms, Drac d’Or de l’Hospitalet de Llobregat, Torroella de Montgrí, Alforja i la Coordinadora de Colles de Geganters i Grups de Grallers de les Comarques Meridionals de Catalunya.\nEsperem que l’impacte visual que ha representat sigui una satisfacció per tot el món geganter.\nDescarregar el dossier de premsa en PDF\nTV3 - Telenotícies - Núria Feliu celebra 50 anys dalt l'escenari


Interior proposarà un enduriment del Codi Penal per donar eines als jutges perquè els multireincidents entrin a presó – l'actualitat.cat\nACN Barcelona .- El conseller d’Interior, Miquel Buch, ha anunciat que presentarà «una proposta d’enduriment del Codi Penal en els propers mesos» per donar més eines als jutges perquè els lladres, «sobretot els multireincidents», vagin a la presó. En una entrevista a la Cadena SER, Buch ha dit que hi ha la sensació que els delinqüents «entren per una porta i surten per l’altra», i cal «anar a la mare dels ous» per combatre aquesta situació «amb ingressos a presó». Per això transmetrà aquesta proposta al ministre de l’Interior perquè el Congrés comenci un debat per impulsar un canvi legislatiu. Només el 10% dels lladres que exerceixen robatoris violents a Barcelona entra en presó preventiva. El conseller també ha parlat del top manta, que considera que genera inseguretat perquè «si estic mirant la manta és més fàcil per un furtador». Ha explicat que el proper 5 de setembre ha convocat una reunió per impulsar el Pla Barcelona Ciutat Segura per abordar la seguretat «amb tots els agents».\nEl conseller d’Interior ha explicat que el pla integral Barcelona Ciutat Segura que es va anunciar a la Junta de seguretat del 19 de juliol està «en un bon moment». Després de rebre «una molt bona resposta» ha convocat a «tots els agents» el dijous 5 de setembre per «començar a distribuir com treballar». L’objectiu és que a més de seguir afrontant la seguretat des del punt de vista policial, incrementar la relació amb altres agents com transports públics o associacions de veïns, ha dit.\nTambé s’ha referit a les paraules del tinent d’alcalde de seguretat de l’Ajuntament de Barcelona, Abert Batlle, que va dir que es vivia una «crisi de seguretat» a la ciutat. «En cap cas Barcelona té una crisi de seguretat», ha indicat Miquel Buch, que ha dit que «si ens enfrontéssim a una crisi de seguretat seria perquè l’administració no sabria fer-hi front». Ha dit que les paraules de Batlle es van «malinterpretar» perquè «no volia dir-ho com es va interpretar».\nLes operacions policials que es duen a terme a Barcelona contra els narcopisos o els robatoris a municipis poden traslladar els delictes en altres indrets de l’Àrea Metropolitana, ha reconegut Buch. «Ja sabem que són vasos comunicants, que quan pressiones per un costat et surt per l’altre».


Un dia a l?escola, la Maria veu un passadís ple de retrats d?homes importants. Quan arriba a casa, li pregunta a la seva mare perquè no hi surt cap dona i aquesta obre una porta del temps: ?Obre si vols viatjar, aquí podràs buscar dones amb qui parlar?. La Maria creua la porta i coneix a dones destacades de la història, de totes les èpoque...\nUn dia a l?escola, la Maria veu un passadís ple de retrats d?homes importants. Quan arriba a casa, li pregunta a la seva mare perquè no hi surt cap dona i aquesta obre una porta del temps: ?Obre si vols viatjar, aquí podràs buscar dones amb qui parlar?. La Maria creua la porta i coneix a dones destacades de la història, de totes les èpoques i amb professions molt diferents.\nEl conte ?Les noves amigues de la Maria? presenta un recorregut per la història de la humanitat que inclou les dones, una realitat que no ha tingut el reconeixement ni la visibilitat que es mereixen. Amb aquest llibre, busquem que els més petits aprenguin que les dones han aconseguit mèrits igual d?importants que els homes.


La vil·la romana del Romeral, a Albesa (La Noguera). Evolució arquitectónica i funcional d'un establiment rural a la vall de la Noguera-Ribagorçana entre els segles I-IV dC\nLa vil·la romana del Romeral, a Albesa (la\nNoguera). Evolució arquitectònica i funcional\nd’un establiment rural a la vall de la\nNoguera Ribagorçana, entre els s.\nLa vil·la del Romeral, situada en la posició deter-minada per les coordenades UTM x302288; y4627756, es troba a 4 quilòmetres al nord-oest del nucli urbà d’Albesa, sobre la primera de les terrasses al·luvials de la riba esquerra del riu Noguera Ribagorçana, i a 13 quilòmetres de la confluència d’aquest curs fluvial amb el Segre. L’emplaçament de la vil·la en la cota de 252 m i la seva posició sobre el riu situat en la cota de 234 m —que representa una diferència de cota de 18 metres— li permet una àmplia visió de la riba dreta i la vall del riu al sud i sud-oest, en tant que cap al nord i el nord-est la successió de terrasses i l’absència d’accidents del relleu importants asseguren el domini visual de les primeres formacions orogràfiques que configuren el Prepirineu: la serra Llarga en primer terme i el Montsec d’Ares al fons.\nLa disposició de la primera d’aquestes formacions i dels dos cursos fluvials esmentats defineix una plana molt àmplia, de forma aproximadament triangular que, amb els vèrtexs a les poblacions de Balaguer, Alfarràs i Corbins, suaument va perdent altura des del nord-est.\nEn la decisió d’escollir aquesta posició preeminent per bastir la vil·la sembla haver influït l’interès de destacar l’aspecte monumental de l’edifici, reforçant l’efecte visual amb relació al paisatge circumdant. En situar-la a l’extrem de la terrassa fluvial, malgrat l’evident perill d’esfondrament, els constructors la destacaven sobre el perfil de la riba esquerra del riu per a tots aquells que viatgessin per la vall o per la riba dreta de la Noguera Ribagorçana (figura 1).\nL’emplaçament triat també permet un fàcil accés a la xarxa viària local. Molt a prop de la vil·la, a uns 5,5 quilòmetres en línia recta, es localitza una\nLavilla romaine du Romeral a fait l’objet de plusieurs interven-tions archéologiques: de façon discontinue entre 1961 et 1968, dans le seul but de protéger et de récuperer une partie des mosaïques; puis régulièremet, à partir de 1995, dans le cadre d’un programme de recherche globale. Les fouilles ont permis de documenter l’existence d’un grand site et d’en définir les phases d’occupation principales, du Ierau Vème siècle. La plus importante, datant du IVème\nsiècle, a comporté une réorganisation générale autour d’un péristyle, que a été menée à terme suivant les programmes architecturaux et décoratifs propres des grandes résidences aristocratiques de l’Antiquité Tardive.\nMots clés: villa, aristocratie, antiquité tardive. La villa romana Romeral ha sido objeto de diversas\ninterven-ciones arqueológicas: de forma discontinua, entre 1961-1968, con la intención de proteger y recuperar una parte de sus mosaicos; de forma regular, en el marco de un programa global de investigación, a partir de 1995. Las excavaciones han permitido identificar un gran establecimiento y definir sus principales fases de ocupación, entre los siglos I y V d.C. La fase más importante corresponde al siglo IV, cuando el edificio se reorganiza totalmente en torno a un peristilo, utilizando los programas arquitectónicos y decorativos propios de las grandes residencias de la aristocracia de la antigüedad tardía.\nPalabras clave: villa, hábitat rural, aristocracia, antigüedad tardía.\nFig. 1. Fotografia de la dècada dels anys seixanta. S’emmarca amb un cercle la posició de la vil·la. A primer terme, la Noguera Ribagorçana. Al fons, la serra Llarga i el Montsec d’Ares.\ntorre de planta quadrada, que es pot datar entre els segles II i IV, controlant la cruïlla de dues vies que es dirigien cap als dos passos practicables de la serra Llarga: Algerri i Castelló de Farfanya (ROVIRA, MARÍ 1998). La primera de les vies es pot seguir entre Menàrguens i Algerri, i tal vegada provingui de Bellvís, mentre que la segona via que connecta Albesa amb Castelló de Farfanya, podria tenir el seu origen a Lleida o en algun punt de la via d’Italia in Hispanias. Aquesta xarxa de camins devia estar integrada en un sistema de comunicacions d’abast regional que comunicava el Pirineu i el sud de la Gàl·lia amb la ciutat de Lleida, l’antiga Ilerda, que es troba tan sols a uns 16 quilòmetres en línia recta de la vil·la del Romeral.\nHistòria d’un descobriment\nLa vil·la romana del Romeral va ser descoberta de forma casual l’any 1961, en el decurs de la instal·lació d’una conducció de rec a la finca que fins aquell moment estava dedicada a conreus de secà. Aquests treballs van deixar al descobert alguns fragments de mosaic que van atreure l’atenció de l’Institut d’Estudis Ilerdencs, fins al punt que els anys 1965, 1966 i 1968, sota la direcció de Rodrigo Pita i Luis Díez-Coronel, aquesta institució va finançar sengles campanyes de prospecció i excavació que van permetre localitzar un conjunt de mosaics policroms i delimitar bona part d’un edifici de grans dimensions i amb una organit-zació interna molt complexa que responia als models\nmés sofisticats de l’arquitectura rural romana (PITA, DÍEZ-CORONEL 1963; DÍEZ-CORONEL 1970; DÍEZ-CORONEL, PITA 1969-1970, 1966 I 1970; PITA, DÍEZ-CORONEL 1964-1965). Alguns dels mosaics van ser retirats de la vil·la i traslladats al que llavors era el Museo Arqueológico de Barcelona per a la seva restauració.\nL’atenció, gairebé exclusiva, atorgada a la localit-zació i la recuperació dels mosaics explica el limitat coneixement de la vil·la, malgrat que aquesta ha estat repetidament citada en la bibliografia científica (GOR -GES 1979). En realitat, només es va intervenir en les galeries pavimentades amb mosaics que tancaven el pati central del peristil —que no va ser excavat— i algunes de les habitacions dels costats nord i oest. Nogensmenys, els treballs es van concentrar en els estrats corresponents a les darreres fases d’ocupació: aquelles que semblaven relacionades amb la creació del programa musiu i l’organització global de l’edifici com una residència senyorial i el posterior abandona-ment. Les fases més antigues només es van documen-tar mitjançant sondeigs molt limitats. Aquest fet ha dificultat els intents posteriors per establir l’evolució general de la vil·la, la naturalesa exacta de l’ocupació en cada moment i, més concretament, l’entitat i el significat de la fase representada per la construcció de l’edifici senyorial (s’ha parlat, sense gaire precisió, d’una primera vil·la, de caràcter modest, substituïda per una construcció tardana més luxosa). Tampoc no ha estat possible definir els elements materials associats amb aquest hàbitat, com la tecnologia agrícola o les infraestructures de servei per la vida domèstica.\nEls descobridors de la vil·la parlen d’una primera ocupació, identificada gràcies a la troballa d’alguns materials ceràmics sense context, que la situaria entre els segles I i III dC i que finalitzaria amb les supo-sades destruccions que acompanyaren les incursions bàrbares del 260 dC Cal recordar, però, que no hi ha cap referència textual o arqueològica que relacioni clarament aquests fets històrics amb l’àrea de Lleida.\nInterromputs l’any 1968 els treballs de retirada dels mosaics, no es va realitzar cap nova interven-ció a la vil·la fins l’any 1995, quan es va iniciar un programa sistemàtic d’excavacions arqueològiques, que ha permès ampliar el coneixement de la vil·la i documentar les fases d’un establiment que neix en la primera meitat del segle I dC i no es abandonat fins un moment no determinat del segle V dC (MARÍ, REVILLA 2003; MARÍ, REVILLA 2006).\nOrigen de la vil·la i primeres fases\nSota les estructures que configuren la planta de la vil·la del segle IV dC, s’han documentat evidències d’un establiment de dimensions importants, que havia estat bastit amb carreus de grans dimensions però del qual es desconeix les característiques i la funció. Dissortadament, les úniques evidències d’aquesta fase són les rases de fonamentació, que havien estat es-poliades dels carreus (figura 2), i un dipòsit amb les parets de morter de calç i paviment d’opus signinum. El dipòsit havia estat excavat en el conglomerat que\nforma la terrassa sobra la qual s’assenta el conjunt, i estava conservat en una alçada de poc més d’un metre (figura 3).\nLa data fundacional i la pervivència d’aquesta primera fase no es poden precisar encara, atès que l’únic element de datació són els materials recuperats dels nivells d’amortització del dipòsit esmentat. Entre aquests materials cal destacar una copa de parets fines tipus Mayet XXXVII 1a, de probable producció bètica, la cronologia de la qual es pot situar en època de Tiberi-Claudi (LÓPEZ MULLOR 1989, 175-180). La data de l’amortització, doncs, es pot situar en les dècades centrals del segle I dC. Cal insistir, però, que aquesta datació no es pot aplicar a tot el conjunt i que, de moment, tampoc no es poden individualitzar reformes concretes dins aquesta fase d’ocupació.\nLa segona fase d’ocupació es caracteritza per la construcció d’un edifici amb una funció residencial evident. Es tracta d’un edifici de grans dimensions que sembla estar organitzat a l’entorn d’un pati cen-tral que coincidiria a grans trets amb la planta de la posterior vil·la del segle IV dC, i que va ser objecte de diverses modificacions (figura 4).\nFins avui, s’han delimitat tres costats d’un edifici de planta quadrangular, encara que la major part d’estructures han estat documentades en l’angle SE. Al costat sud s’han pogut excavar algunes estances que semblen pertànyer al conjunt termal de la vil·la: una gran habitació amb paviment d’opus signinum\n(A307), que podria correspondre a la cella frigidaria\n(figura 5), al costat d’una piscina (piscina frigidaria)\nFig. 4. Planta de la vil·la amb la numeració dels àmbits principals. En color negre, les estructures de la darrera fase de la vil·la per sobre les que corresponen a les fases dels segles I a III dC.\nFig. 3. Cisterna amortitzada en la primera meitat del segle I. Tan sols es coneixen dues parets de la cisterna atès que la resta es troba sota les estructures de la darrera fase de la vil·la.\na la qual s’accedia a través de dues grades (A606) (figura 6). Cal destacar la presència de nombrosos fragments de lapis specularis caiguts damunt el sòl de la piscina, procedents, sens dubte, d’una o més grans obertures que il·luminarien el recinte. Aquest complex, que sembla en ús durant els segles II-III dC, va ser amortitzat en un sol moment, amb un potent estrat de materials de construcció relacionats amb\nuna reforma total de la vil·la. Els materials ceràmics recuperats (terra sigil·lada hispànica tardana Drag. 37) proporcionen una data aproximada per a aquesta amortització de mitjan-segona meitat del segle IV dC.\nLa rellevància d’aquesta evident pars urbana és confirmada per l’existència d’un programa orna-mental de gran qualitat. A part d’un fragment de fust de columna de marbre recuperat en els nivells\nFig. 5. Cella frigidaria de les termes de la fase II. Aquest àmbit va estar en ús fins el darrer moment de la vil·la; es desconeix, de moment, si la seva funció va estar vinculada a un nou conjunt termal encara no documentat.\nFig. 6. Piscina frigidaria de les termes de la segona fase de la vil·la. Aquest espai va ser amortitzat, en un sol moment, en la gran reforma del segle IV dC.\nd’amortització de la piscina, l’estiu de 2005 es van recuperar diversos fragments d’un labrum i una gran placa esculpida amb la reproducció del cap de Medu-sa que servia com a brollador d’una font (figura 7). Aquesta peça es va recuperar fora del seu context (dins d’un estrat datat igualment en el segle IV dC) i no se’n pot precisar la ubicació original, que podia haver estat el recinte de les termes o un pati interior. El bon estat de conservació de la peça i la fragilitat del material sobre el que es va esculpir, pedra areno-sa, no semblen abonar que hagués estat a l’exterior. La iconografia i la qualitat de la peça indiquen la seva relació amb un art decoratiu d’alt nivell propi de l’arquitectura privada.\nLa reconstrucció de la vil·la el segle\nArquitectura i programes decoratius d’una\nEn un moment del segle IV dC es duu a terme una reorganització gairebé total del lloc, pel que fa a l’organització espacial, models arquitectònics i de-coració. Aquest canvi suposà l’aprofitament selectiu d’estructures i espais de la fase anterior, però també l’abandonament d’altres.\nEl nou edifici és de planta quadrangular i s’organitza a l’entorn d’un peristil de forma lleugerament trape-zoïdal, tancat per quatre galeries porticades de 29 m\nFig 7. Moment de la trobada de la placa esculpida amb el cap de Medusa i de les restes d’un labrum escampades al seu voltant.\nde longitud màxima i 3’2 m d’amplada. D’aquesta planta únicament sobresurten els volums construïts que corresponen a habitacions especialment impor-tants: una exedra al costat nord i una sala octogonal al costat sud. El conjunt, per tant, es presenta com una construcció única i compacta i aïllada de l’exte-rior, que devia mostrar un cert aspecte de fortalesa. L’àrea total ocupada és d’uns 3.000 m2. El pati del\nperistil té una superfície de 400 m2. Cadascuna de\nles galeries articula i comunica directament una sèrie d’habitacions. A més, existien passadissos secundaris que portaven del persitil a altres dependències. Fins avui, només s’ha pogut establir amb seguretat la disposició de les habitacions situades en els costats nord, oest i part de l’est de la vil·la.\nAl costat nord destaca, ocupant una posició cen-tral, un àmbit de grans dimensions articulat en dos espais (A101/A102): un rectangular i un altre acabat amb un absis, inscrit dins d’una obra de planta quadrangular que sobresortia de la paret nord de l’edifici (figura 8).\nL’organització d’aquest àmbit i la seva decoració musiva, la més rica del conjunt conservat, fa pensar en un gran triclinium o en un oecus destinat a les recepcions del propietari. Aquest tipus de sales\ns’ins-piren en els models de l’arquitectura oficial romana i en els cerimonials corresponents, que destacaven la distància entre l’emperador i els seus súbdits. Traslladades ràpidament a les residències aristocrà-tiques, serveixen com a espais de relació social en els que conflueixen les esferes pública i privada i ens mostren la forta jerarquització que caracteritza la societat tardoromana. A Hispània són presents amb relativa freqüència a les grans vil·les d’època tardana. Els paral·lels a Catalunya són ben coneguts: Darró, a Vilanova i la Geltrú; Torre Llauder, a Mataró (LÓPEZ MULLOR et al. 1992; PREVOSTI 1981; PREVOSTI, CLARIA -NA 1993; CHAVARRÍA 2005; ARCE 2005). Totes aquestes construccions, bé com a obra nova o com a reforma d’un edifici anterior, se situen cronològicament dins el segle IV.\nA ambdós costats del triclinium/oecus hi ha sen-gles àmbits de funció diversa. A l’est, podem trobar dues estances a les quals s’accedia des del peristil a través d’un passadís d’un metre d’amplada cobert amb un paviment de terra batuda (A105 i A 106). L’habitació (A105) més propera a la gran sala va experimentar una evolució complexa al llarg del temps; els treballs d’excavació van permetre docu-mentar un senzill paviment, també de terra batuda, que havia substituït un anterior paviment de mosaic. La segona estança (A106) encara no ha estat exca-vada (figura 9). A l’oest, hi ha un àmbit (A103), tal vegada un cubiculum, al qual s’accedia directament des del peristil, i que estava dividit per un petit mur en dos espais menors. Aquí el paviment era d’opus signinum (figura 10).\nFig. 8. Vista aèria del triclinium/oecus, organitzat en dos àmbits. L’àmbit absidal i el mosaic que el decorava van ser arrasats fa pocs anys en rebaixar el camp on estava ubicat.\nFig. 9. Àmbit 105 situat a l’est del triclinium/oecus. A la dreta, el passadís que permet l’accés des del peristil. A primer terme, la galeria nord del peristil i la paret, sense porta, d’aquest espai.\nA l’extrem occidental d’aquest costat hi ha una sèrie de dependències de majors dimensions que podien haver servit com a cuina. Aquestes dependèn-cies tal vegada estarien relacionades amb una petita cisterna situada en l’angle entre els costats nord i oest de l’edifici, de cronologia encara no establerta (figura 11).\nEl costat oest de l’edifici presenta una major com-plexitat arquitectònica. S’ha identificat un gran espai, potser una sala utilitzada per la família resident com a lloc d’estatge, i un conjunt de petites habitacions, una de les quals sembla un cubiculum o dormitori (A203). Aquesta habitació es dividia en dos espais menors: el més allunyat de l’entrada, de forma rectangular i\nFig. 10. Àmbit 103 disposat a l’oest del triclinium/oecus. Dividit en dos espais per un petit mur, tal vegada exercís la funció de cubiculum.\nmés petit, era destacat i separat de l’altre per dues columnes o pilastres adossades (figura 12). Ambdós espais eren decorats amb mosaics policroms; el més luxós pavimentava l’espai de menors dimensions, que sembla així el lloc més reservat (emplaçament del llit?). L’habitació es comunicava indirectament amb el peristil mitjançant un petit passadís de servei pa-vimentat amb una obra formada amb petites peces ceràmiques disposades en forma d’espina (A301). Aquesta disposició dels accessos reforçava el caràcter privat i la intimitat de l’habitació.\nEn un moment encara no determinat, però que sembla situar-se dins la fase d’ocupació representada pels mosaics, l’angle sud-oest de l’edifici va patir una destrucció parcial com a resultat d’un esfondrament de la terrassa natural en la que s’assenta el conjunt. Aquest esfondrament només va afectar algunes ha-bitacions, però en tractar-se d’un angle això devia perjudicar l’estabilitat estructural de tot el conjunt. La reacció dels ocupants va ser endegar un seguit de reformes que comportaren la creació d’habitaci-ons més petites i enretirades respecte al límit de la terrassa (figura 13).\nFins al moment, només s’han identificat algunes habitacions de planta quadrada i un àmbit rectangu-lar (A401) que s’obria al peristil amb una gran porta flanquejada per dues bases de columna, una desapa-reguda (figura 14). La disposició i l’ús dels elements ornamentals per a destacar la porta fan pensar que segurament es tracta d’un passadís que comunicava el peristil amb l’exterior o amb un altre sector im-portant de l’edifici. Precisament, és en aquest costat on els primer excavadors havien situat l’entrada de la vil·la, identificant com a tal una curiosa estructura de forma semicircular que aproximadament ocupava la meitat exacta de la galeria est del peristil (A404). Les darreres excavacions, però, han demostrat que es tracta d’una interpretació errònia realitzada a partir d’una excavació massa limitada. Ara per ara, doncs,\nFig. 12. Cubiculum (A202) pavimentat amb mosaic en el costat oest de la vil·la. Al fons, el mosaic que singularitzava\nla posició del llit està totalment perdut.\nFig. 13. Prop de l’angle SW de l’edifici, la caiguda d’una part de la terrassa va obligar a fer una nova distribució de l’espai. La barana moderna evidencia la inflexió del nou mur de tanca.\nl’única possible comunicació directa amb l’exterior és el passadís acabat d’esmentar.\nEl sector sud era un dels pitjor coneguts de tot l’edifici i el que podia haver estat més malmès pels treballs de conreu. Per aquest motiu, les actuacions iniciades el 1995 han dedicat un especial interès a aquest lloc. Fruit d’aquests treballs ha estat la docu-mentació del conjunt termal relacionat amb la segona fase d’ocupació, descrit més amunt. Quan a la fase d’ocupació del segle IV, fins al moment s’ha localitzat, i\nexcavat parcialment, una habitació de grans dimensi-ons (A302), a la qual s’accedeix per una porta de dos metres d’amplada. La importància d’aquesta habitació sembla evident per la seva situació oposada al doble espai que configura el triclinium/oecusdel costat nord, sobre un dels eixos que organitzen l’edifici, i pel fet que el llindar de la porta estava singularitzat amb un motiu ornamental en mosaic que reproduïa una palma (figura 15). Tant el tema del motiu com la seva acurada execució semblen indicar, doncs, l’accés a l’interior d’un espai de prestigi. A través d’un petit corredor de poc més d’1 m d’amplada pavimentat amb decoració musiva (A603) l’espai esmentat comunicava amb una altra habitació de planta octogonal, que sobresortia del conjunt de l’edifici (A602).\nAl costat d’aquesta habitació singular, gairebé en l’angle NW es va excavar un altre espai de 6 m de llarg i 3,10 m d’amplada pavimentat amb mosaic (A303), que permetia comunicar, a través d’una doble porta, el persitil amb el passadís pavimentat amb peces ceràmiques, esmentat abans, que comunicava amb el\ncubiculum (figura 16). La funció d’aquest espai no es pot precisar amb total seguretat ja que una gran part d’aquest costat de l’edifici ha estat destruïda per l’erosió i la instal·lació de la nova conducció de rec que va substituir la que va donar lloc al descobri-ment de la vil·la.\nEl pati del peristil, excavat parcialment en la darrera campanya, no ha aportat, de moment, dades rellevants\nFig. 14. Tram final de la galeria nord del peristil. Al fons, a l’esquerra, una de les bases de columna que flanquejaven la porta que donava accés al passadís per accedir a l’exterior de la vil·la.\nFig. 15. Motiu decoratiu en forma de palma disposat a l’entrada de l’àmbit 302 al costat sud de la vil·la.\nper conèixer aspectes relacionats amb la vida dels re-sidents, llevat d’una estructura, a manera de porxada situada davant del triclinium/oecus. A llocs com Villa Fortunatus i La Malena, a Saragossa, el pati disposa d’un estany decoratiu que evidencia que aquests espais eren utilitzats com a lloc de descans, d’oci, o per a activitats intel·lectuals, combinant vegetació, aigua i mobiliari. Ara per ara aquest no sembla el cas del Romeral, tot i que noves campanyes poden obligar a modificar aquesta apreciació.\nEl pati del persitil devia estar delimitat per un petit mur de poc més de 40 cm d’alçada, sobre el que recolzarien les columnes que sustentaven la teulada, sense aportar majors precisions sobre les característiques de les columnes o d’altres elements arquitectònics. També s’ha documentat la presència d’una estructura per a la recollida d’aigües de la teulada, en l’angle de les galeries nord i oest. Possi-blement, l’aigua recollida era conduïda a la cisterna del costat oest.\nL’obra constructiva que defineix aquesta fase de la vil·la és força modesta. Consisteix en una barreja de morter de calç i pedres i còdols de dimensions mitjanes, ordenats de forma que els murs mostren l’aparença d’un opus spicatum molt rústec. La pedra treballada només apareix en alguns angles de mur\ni portes i com a basament del que serien pilastres adossades i columnes. L’únic mur de límit extern conegut fins ara, el que tanca l’edifici pel costat nord, està recobert, externament, amb un parament de petits falsos carreus que en realitat són pedres de forma irregular i amb la cara vista treballada per donar l’aparença de bloc.\nAquesta pobresa dels materials constructius con-trasta amb un programa decoratiu de qualitat en el que destaca el conjunt de mosaics policroms ja esmentat, que cobria una bona part de la superfície de la vil·la (figura 17) (DÍEZ-CORONEL, PITA 1966, 1969-1970 I 1970; PITA, DÍEZ-CORONEL 1963 I 1964-1965; PITA 1969; BLÁZQUEZ et al. 1989; NAVARRO 1999; MARÍ, REVILLA 2006). S’ha documentat decoració musiva en tres de les galeries del peristil (B, C, E), en els dos passadissos del costat sud (H, I), en el cubiculum\ndel costat oest (A/F) i en les dues estances del tricli-nium/oecus (D, G). Recentment s’ha localitzat restes de mosaics a altres àmbits, destruïts ja en època romana o actualment.\nAltres elements completaven l’efecte visual i el missatge global que transmetia la decoració: evi-denciar les jerarquies socials mitjançant l’exhibició de la riquesa i el luxe. A les primeres publicacions, per exemple, s’esmenta la troballa de fragments de\nFig. 16. Àmbit 303. La trama assenyala la disposició del mosaic H, cobrint les estructures de les fases I i II de la vil·la. El doble accés (A i B) permetia la comunicació amb el passadís A301 i el cubiculum A202. L’accés C comunicava aquest espai\nFig. 17. Planta de la vil·la amb la ubicació dels mosaics documentats fins avui. Els mosaics A, D i H estan totalment perduts.\nplaques de marbre per a revestiment de paret, de fragments de pintura parietal (més de dos-cents apareguts dins de la cisterna situada a l’oest) amb motius geomètrics i vegetals (garlandes i fulles), així com restes d’estuc pintat que formaven part d’una garlanda que podia haver estat aplicada a un sostre o a una paret. Finalment, també es recuperaren dos capitells de marbre, un basament de columna i di-versos fragments de fust.\nLa cronologia d’aquesta fase d’ocupació, que sem-bla la més important del Romeral, se situaria entre mitjan segle IV dC i un moment indeterminat, segon quart-mitjan segle V dC, quan es produiria l’abando-nament. Els descobridors de la vil·la parlen d’una destrucció violenta relacionada amb les incursions dels sueus, a inicis del segle V dC, i la inseguretat generada pels bagaudes, grups camperols potser as-sociats a alguns bàrbars, a mitjan segle V dC. que afectaren especialment algunes ciutats de la vall de l’Ebre i que van obligar a la intervenció de tropes romanes amb campanyes sistemàtiques. Amb tot, es tracta d’episodis molt diferents i que no coincideixen clarament amb la cronologia que proporcionen les restes materials trobades a la vil·la.\nEls factors històrics, d’altra banda, han de ser situats en el seu context precís. Les escasses fonts escrites sobre la Hispània del segle V dC conegudes fins fa poques dècades, bàsicament per Orosi i Hi-daci, oferien una imatge catastròfica d’aquest període que es limitava a una successió d’invasions, fams i epidèmies, en un context de vida urbana i rural to-talment arruïnada (JUNYENT PÉREZ 1994; PÉREZ 1996 i una revisió del problema a ARCE 2005). La correspon-dència de Consenci amb Sant Agustí, concretament l’epístola 11, obliga a revisar aquesta imatge, ja que ben al contrari ens parla de la intensitat de la vida local a una petita societat urbana de l’interior de la\nTarraconensis, a més de quotidianes relacions amb altres ciutats, com el cas d’Osca, tot i la presència de bàrbars així com una relativa inseguretat a la zona de Lleida a començaments del segle V dC (AMENGUAL\n1992). Aquestes dades contrasten radicalment amb la Ilerda en ruïnes de la que parlaven alguns autors llatins.\nEls resultats de les darreres excavacions han aju-dat a precisar alguns dels problemes que presenta la datació de les diverses fases, però no han aportat\nsolucions definitives. Pel que fa a la fase d’hàbitat que acompanya la creació del programa de mosaics, la troballa d’algunes ceràmiques africanes (exclusiva-ment terra sigil·lada africana D dels tipus Hayes 58 i Hayes 61) en els estrats d’anivellació relacionats amb els mosaics suggereix una cronologia avançada de segle IV, potser la segona meitat de la centúria. Això coincideix amb la datació establerta a partir de la decoració musiva, fonamentada bàsicament en criteris estilístics, que proposen alguns investigadors (BLÁZQUEZ et al. 1989).\nEl que sí que han evidenciat les darreres exca-vacions és la reforma d’algunes de les habitacions decorades amb mosaics. Sabem, per exemple, que el mosaic que decorava una habitació situada a l’est de la sala de recepció va ser arrencat totalment i subs-tituït per un senzill paviment de terra. Una actuació similar es podria haver produït en la galeria est, on no s’ha documentat cap evidència de mosaic, potser perquè mai no n’hi va haver o perquè també va ser arrencat. Tots aquests canvis es devien realitzar en un moment indeterminat de la primera meitat del segle V dC.\nFinalment, les excavacions més recents tampoc no han confirmat la creença tradicional d’una destrucció violenta de l’edifici. Ben al contrari, sembla més pro-bable un abandó ordenat i segurament total realitzat en un únic moment. Abandonada la vil·la, l’edifici devia restar en peu durant un període de temps re-lativament ampli i serviria com a abric ocasional de pastors o camperols, tal i com evidencien les restes d’una foguera disposada directament sobre el mosaic F, i coberta posteriorment pel nivell de teules del sostre de l’habitació. També s’ha documentat l’esfondrament de la teulada de les galeries del peristil sense la més petita traça d’incendi. Aquesta freqüentació ocasional i els processos d’espoli que pateixen normalment els edificis a l’antiguitat tardana, per a la recuperació de materials arquitectònics, devien accelerar la lenta ruïna de l’edifici.\nDep. d’Història Antiga Facultat Geografia i Historia Universitat de Barcelona\nJ. Amengual, Els orígens del cristianisme a les Balears i el seu desenvolupament fins a l’època musulmana\nJ. Arce, Bárbaros y romanos en Hispania: 400-507 A.D., Madrid.\nBLÁZQUEZ et al. 1989\nJ. Mª. Blázquez, G. López Monteagudo, M. L. Neira Jiménez, M. P. San Nicolás Pedráz, Mosaicos romanos de Lérida y Albacete, Corpus de mosaicos de España, fascículo VIII (Madrid).\nA. Chavarría, “Villas in Hispania during the Fourth and Fifth Century”, K. BOWER, M. KULIKOWSKI (eds.),\nHispania in the Late Antiquity, Leiden-Boston, 519-555.\nL. Díez-Coronel, “Una bodega romana en Balaguer (Lérida)”,XI Congreso Nacional de Arqueología, Mérida, 1968 (Zaragoza), 774-783.\nDÍEZ-CORONEL, PITA 1966\nL Díez-Coronel. R. Pita, “Una villa con mosaicos en Albesa (Lérida)”, IX Congreso nacional de Arqueología,\nValladolid, 1965 (Zaragoza, 1966), 348-357.\nDÍEZ-CORONEL, PITA 1970\nL. Díez-Coronel, R. Pita, “El mosaico de la galería norte de la villa romana de “El Romeral”, XI Congreso Nacional de Arqueología, Mérida, 1968 (Zaragoza), 769-773.\nDÍEZ-CORONEL, PITA 1969-1970\nL. Díez-Coronel, R. Pita, “Informe sobre la segunda campaña de excavaciones de la Villa romana de ‘El romeral’ en Albesa, provincia de Lérida”, NAH, 13-14 (1969-1970) , 173-191.\nJ. G. Gorges, La villa hispano-romaine. Inventaire et problematique archeologiques, París.\nJUNYENT, PÉREZ 1994\nE. Junyent, A. Pérez, “El Bajo Imperio ilerdense: las excavaciones de la Paeria”, III Reunió d’Arqueologia Cristiana Hispànica, Maó, 1988 (Barcelona), 127-150.\nLÓPEZ MULLOR 1989\nA. López Mullor, Las cerámicas romanas de paredes finas en Cataluña, Barcelona.\nLÓPEZ MULLOR et al. 1992\nA. López, X. Fierro, A. Caixal, A. Castellano, La primera Vilanova. L’establiment ibèric i la vil·la romana d’Arró, Darró o Adarró de Vilanova i la Geltrú. Síntesi dels resultats de les darreres recerques arqueològiques i històriques (Institut d’Estudis Penedesencs).\nMARÍ, REVILLA 2003\nL. Marí, V. Revilla, “L’arquitectura i el programa ornamental de la vil·la romana del Romeral: estat de la qüestió i darreres excavacions (Albesa, la Noguera)”,\nActes de les jornades d’arqueologia i paleontologia 2000, comarques de Lleida, Lleida 30 novembre-1 i 2 desembre 2000, 363-387.\nMARÍ, REVILLA 2006\nL. Marí, V. Revilla, La vil·la romana del Romeral. Els Mosaics, Lleida.\nR. Navarro, “Vil·les amb mosaics entre els rius Segre i Cinca”, 142-144; “Villa Fortunatus”, 146-150. A P. De Palol, A. Pladevall (dirs.), Del romà al romànic, Història, art i cultura de la Tarraconense mediterrània entre els segles IV i X (Barcelona).\nA. Pérez, “La ciutat d’Ilerda, de la conquesta romana al Baix Imperi (s. II a.C.- V d.C.)”, Fonaments, 9, 145-201.\nR. Pita, “Mosaicos romanos tardíos en las comarcas del Segre y del Cinca”, BSAA, 34-35, 31-67.\nPITA, DÍEZ-CORONEL 1963\nR. Pita, L. Díez-Coronel, “La Villa romana y mosaicos de ‘El romeral’, en Albesa (Lérida)”, Ampurias, 25, 241-243.\nPITA, DÍEZ-CORONEL 1964-1965\nR. Pita, L. Díez-Coronel, “Informe sobre la primera campaña de excavaciones de la Villa romana de ‘El Romeral’, en Albesa (Lérida)”, NAH 8-9 (1964-1965) , 177-189.\nM. Prevosti, Cronologia i poblament a l’àrea rural d’Iluro (Mataró).\nPREVOSTI, CLARIANA 1993\nM. Prevosti, J.-F. Clariana, Torre Llauder, Mataró. Vil·la romana (Barcelona).\nROVIRA, MARÍ 1998\nJ. Rovira, L. Marí, “Un tram fossilitzat de la via romana Menàrguens-Albesa (La Noguera, Lleida) i consideracions sobre la xarxa viària zonal”, XIè Col. loqui Internacional d’Arqueologia, Puigcerdà, 1997\nDescargar ( - 15 página - 8.50MB)\nEls pobles ibers varen anar adoptant la llengua dels romans (el llatí), les lleis, les formes de govern, la religió i els costums. Aquest procés d’adaptació a la vida\nCom a novetat: "EL NEN O LA NENA SÓN ELS ÚNICS I ELS AUTÈNTICS PROTAGONISTES DEL...\n- Aquest servei el gestionarà directament l’AMPA i per tant el pagament dels “bons de 5 dies” d’aquest servei s’ha de realitzar mitjançant el compte d’aquesta entitat.. - Per\nEn aquells dies, l’associació internacional per al dret del xiquet al joc (IPA), com a òrgan consultiu de la UNICEF i la UNESCO, proclama una ‘Declaració sobre el dret del\nAutocomplaença, crítica i oblit en la gestió del patrimoni a la conca de la Nogu...\nEn alguns llocs, la recuperació d’aquests balls tradicionals situats entre la devoció i la festa, entre el fet religiós i el pagà, es van restablir amb uns nous canals de comunicació\nLes autoritats havien establert les mesures que calia prendre i a partir de la publicació del decret van ser els consells municipals, en aquest cas el de Reus, els responsables de\nObservant els conflictes en la institució educativa i establiment de bones praxi...\nCal destacar que recents revisions del conflicte, en relació a la salut i el benestar demostren com la mera existència de conflictes interpersonals sumat a la\nCom que aquestes hipòtesis de tendències en l’evolució cromosòmica no estan exemp- tes d’un bon grau d’especulació, no és gens estrany que per explicar l’evolució cariolò-\nL'organització i la jerarquia de poders a la Vall de Barravés entre els segles X...\nE asso per tal rahon com los homens de la pradita vall e honor fayen demanda a los demunt que los havian tallats que pagassen set dines e malla així com havian tallats per quiscun