AUTOESTIMA VALENCIANA I. L'HIMNE VALENCIÀ\nResulta extremadament curiós analitzar com passa el temps sobre els textos. Un exemple ben actual –Maig de 2018- són els textos de Margaret Atwod. Després de “The Handmaid’s tale” ara s’ha produït el redescobriment amb “Allias Grace”. Una autora que va passar sense pena ni glòria pel seu temps és redescoberta amb les noves claus socials de la societat feminista. Una època marca de manera definitiva la visió d’un text. A El Greco ningú no li comprava pintures perquè no interpretava bé l’estil fotogràfic. Va ser molt de temps després que algú el va considerar un geni.\nL’himne valencià és de 1909. La música és del mestre Serrano i la lletra de Maximilà Thous. Faré abstracció de les dues versions que es van barallar tot i que a mi m’haguera agradat arrancar amb eixos dos versos de “Tots sota els plecs de la nostra senyera.. tots a una veu, germans vingau”. I faré abstracció perquè qualsevol valencianisme possible ha de partir de la necessitat de cosir ferides i cicatritzar-les amb naturalitat. De manera que -potser- oferir glòries a Espanya tinga un sentit compartit.\nSegur que si durant la transició valenciana li hagueren preguntat als autors hagueren assistit estupefactes al debat. Clar que l’himne té un sentit folclòric i idíl•lic. Clar que sembla retratar un Levante feliz. Al nostre voltant hi ha dos tipus d’himnes. Els cants de lluita com ara el català (bon cop de falç), el portuguès, el francès i l’italià. Després també estàn les exaltacions patriòtiques que marquen l’orgull dels seus integrants.\nPer a un poble que viu el so com una identitat primària i el posa a cada acte de la seua vida un himne era imprescindible. Pensem per un moment que pot unir a tots els valencians per intentar fer un himne. La primera cosa seria que siga música de banda. Fer una lletra que puga unir a tot un conjunt social no és cosa fàcil. Per això probablement l’himne oficial no té lletra. Però si buscarem unes paraules que pogueren unir un conjunt social se semblarien molt a l’himne valencià. Segurament si filem prim li podem fer molts retrets però la veritat és que pocs himnes com el valencià poden interpretar-se en el present sense passar vergonya.\nL’himne valencià no és un cant de lluita és evident. Al 1909 no ho podien saber però després de la segona guerra mundial el valor més important d’una societat avançada són els “càntics d’amor i els himnes de pau”. Himnes violents, reactius, rancorosos com són el català, el francès no haurien de ser motiu d’orgull en la seua interpretació. Tampoc es tracta de que els valencians anem donant lliçons però tampoc hem de mirar amb inferioritat. Tenim un himne molt digne. Fet en clau pròpia. Parlant de nosaltres mateixa. De la nostra manera de mirar la vida i el futur. Mentrestant els catalans tenen un himne d’odi que mira sempre cap a ponent. Això marca una manera de ser conflictiva permanent.\nL’himne valencià mirat des d’una època de lluita per la democràcia i contra el feixisme de la dictadura és evidentment light. Era un temps de combat i de resistència, de lluita i compromís. S’entén que tota banalització o folclorització podia ser sospitosa de col•laboracionisme o falta de fermesa. Això és fàcil d’entendre. Ara bé, el temps passa i amb les variables actuals l’himne valencià és un element bàsic per entendre el futur més que no el passat. I resulta entranyable mirar al mestre Serrano i a Thous com els precursors d’una mirada pacificista, ambientalista i amb vocació de modernitat tot partint de la tradició, la nostàlgia i un cert chovinisme inevitable en qualsevol himne d’una comunitat de persones.\nOFRENAR NOVES GLÒRIES A ESPANYA: No tinc por a començar pel principi. No cal defugir els axiomes. L’himne comença ofrenant noves glòries a Espanya. Es va escriure al 1909 i com a va dir Pablo Neruda la poesia no és de qui l’escriu sinó de qui la necessita. Sóc conscient que el verb ofrenar té un punt de servilisme inevitable. Preferiria un altre verb. Això sí, el sentit de la frase és el d’intentar ser capdavanters i no servils. Si hom observa la realitat històrica catalans i bascos són els que més glòries li han ofrenat a Espanya (esportives especialment però també econòmiques o culturals). De fet, enguany amb tot el procés independentista en el cim la pel•lícula que anirà als Ôscar és una pel•lícula catalana que representa al cinema espanyol. Per tant, vergonyes poques. Els valencians vivim inserits a Espanya des de fa segles. Hem sigut tractats tan mal o tan bé com els altres pobles d’acord amb els moments històrics. Tanmateix estem inserits dins del projecte Espanya i si els altres poden ofrenar noves glòries a Espanya nosaltres també ho podem fer.\nOfrenar noves glòries a Espanya també és demostrar que som avantguarda creativa. La creativitat és un signe d’identitat com parlarem més endavant. Som mediterrània i tenim suficients valors i potencialitats per crear glòries i oferir-les als projectes dins dels quals ens trobem inserits. Siga Europa o Espanya. Per a ofrenar glòries cal produir-les. I ara precisament en esta època on anem malament d’autoestima per haver sigut el laboratori de la corrupció política si voleu que vos diga la veritat qualsevol glòria és benvinguda.\nTOTS A UNA VEU. GERMANS VINGAU. El marc cognitiu no pot ser més impecable. La metàfora és perfecta. Cantar a cor com a la imatge de la germanor. La germanor és una metàfora familiar d’igualtat i respecte sense superioritats (paternitat/maternitat/filiació). Tots els valencians són germans. Iguals i respectuosos.\nJA EN EL TALLER I EN EL CAMP REMOREGEN. L’himne valencià menciona els dos sectors productius de l’època: el camp i el taller. Sector primari i sector secundari. No crec que li fora exigible a l’autor interpretar les possibilitats del sector serveis o parlar de start ups. L’himne parla de l’economia que coneix.\nCANTICS D’AMOR I HIMNES DE PAU. Amor i pau són segurament les dos ensenyances més importants de les guerres del segle XX. Tindre pau és probablement el primer factor d’èxit per a un territori. Així es va construir l’Estat de Benestar, a partir de la reconstrucció de la pau. Sense la mirada pacificista no hi ha construcció. L’himne valencià és un himne pacificista i pacífic. Davant dels himnes violents del voltant (francès, català, portuguès o italià) l’himne valencià opta per la pau com a proposta de poble. De fet la única referència violenta que fa és “la veu armada” i qualsevol anàlisi semiòtica convindrà que la metàfora parla del poder de la paraula i la música.\nLA VEGA I LES RIBERES. L’himne valencià parla de comarques com a espai de vertebració territorial valencià. No crec que li fora exigible enumerar-les totes però és cert que no hi ha cap menció provincial sinó comarcal. Una lletra és una lletra però és significatiu que parle d’una comarca tan llunyana com La Vega.\nVEU DE L’AIGUA, TAPIS DE MURTA, PALMERES, JARDINS. Evidentment es tracta d’un camp semàntic de bellesa folklòrica però no podem oblidar que forma part del camp cognitiu de la relació amb la terra. Gran part de la sostenibilitat actual està basada amb la nostra relació amb l’aigua (que a l’himne valencià té veu) i la terra. Per tant, l’himne valencià posa en valor i en primera línia les qüestions territorials i de respecte a l’entorn i la terra.\nLA GUITARRA MORA I LA SULTANA. No sé si trobarem un altre himne que siga més respectuós amb el seu passat que el valencià. Si els himnes combatius basats en l’alteritat són himnes de lluita i confrontació, l’himne valencià creix sobre els seus antecedents i predecessors. Almenys els ret un homenatge.\nREMOREGEN, ALBADA, ARRACADES, FLAMEGE, SOL NOVELL. L’himne valencià fa un ampli desplegament de paraules valencianes en desús perquè intenta aprofundir en la seua pròpia llengua i mostrar-la amb orgull. La presència paraules tan autòctones és una mostra més de la nostra riquesa cultural i l’himne intenta destacar esta peculiaritat.\nLA PÀTRIA I LA REGIÓ. La versió de l’autoodi més estesa para molta atenció a les glòries a Espanya i la Regió però sembla bandejar l’aparició de la pàtria que probablement siga l’expressió més incontrovertible respecte a la identitat. La pàtria és indiscutible perquè és un fet subjectiu. La identitat construïda sobre la pàtria pot ser una nació o una regió segons el moment històric i la situació però sempre és un pàtria.\nEN PEU ALCEM-SE. Dins de la lletra de l’himne apareix una espècie de coreografia que emplaça els assistents/cantants a mantindre una actitud activa i no simplement contemplatòria. De la mateixa manera incita a continuar amb un altre tó més afirmatiu i poderós.\nFLAMENGE A L’AIRE NOSTRA SENYERA. Cap al final l’himne valencià construix una metàfora visual inevitable que obliga a tindre un llenguatge corporal evocador. De fet, les teories neurolingüístiques afirmen que evocar pensaments positius i visualitzar-los així com procurar una actitud corporal de reafirmació pot ajudar molt a generar estats d’ànim positius. I això també ho encerta l’himne valencià.\nÉs indiscutible que el to general és de chovinisme (glòries, victòries, riquesa) i també que l’himne és víctima del seu moment històric. Però en comparació amb els seus elements referencials (altres himnes pròxims) l’himne valencià no té perquè passar vergonya sinó al contrari estar ben orgullós d’encertar en moltes coses. Podem mirar el got mig coent o mig orgullós però la veritat és que les dos parts sempre seran veritat.\nfuster himne Política Valencià valencianisme Valencianisme i punt


De Costa Rica i amb l’estelada\nEsteu veient:Inici»Cultura»De Costa Rica i amb l’estelada\nLa Mascarada Los Chapetones i la Mascarada Santana visiten Sant Celoni en un intercanvi cultural\nDues colles geganteres de San José de Costa Rica, la Mascarada Los Chapetones i la Mascarada Zapata han entès el procés nacional en el qual està immers Catalunya i han\nlluït estelada en la cercavila que avui diumenge 19 de maig s’ha fet pels carrers de Sant Celoni. Un dels gegants portava la senyera estelada agafada amb la mà, juntament amb la de Costa Rica, i els músics del grup la portaven dibuixada a l’esquena del seu uniforme.\nLa visita de les Mascarades de costa-riquenyes s’emmarca dintre d’un intercanvi cultural, gràcies a l’amistat i l’agermanament que aquestes colles tenen amb el Gegants de La Llacuna i que ha facilitat la visita a altres municipis catalans com Masquefa, Callella, Badalona i Barcelona a més de Sant Celoni i La Llacuna.\nA Sant Celoni van arribar-hi divendres a la tarda i s’hi estaran fins demà dilluns. El mateix divendres ja van participar de la Capgrossasa polpular i ahir al migdia van tenir una recepció oficial a l’ajuntament de Sant Celoni i una mostra del Ball de Gitanes. A la tarda se’ls va fer una visita cultural guiada pel patrimoni celoní. Avui diumenge, juntament amb els gegants de Sant Celoni, els gegants bombers de La Llacuca i els gegants de les escoles Josep Pallerola, Cor de Maria, La Salle i Avet Roig de Sant Celoni han fet la cercavila pels carrers.


El Síndic de Greuges de la Seu d'Urgell finalitza mandat i es mostra disposat a renovar-lo - FÒRUM.ad\nEl Síndic de Greuges de la Seu d’Urgell finalitza mandat i es mostra disposat a renovar-lo\nEl 11/02/13 16:23\nEl Síndic Municipal de Greuges de la Seu d’Urgell, Àngel Rúbio, ha avançat aquest matí en roda de premsa l’informe-memòria de l’activitat realitzada durant l’any 2012, i que aquest vespre presentarà davant del plenari municipal del Consistori urgellenc.\nEn aquesta ocasió, Àngel Rúbio també farà un resum de la seva gestió d’aquests cinc anys com a Síndic Municipal de Greuges-Defensor del Ciutadà i que avui mateix finalitza. Al respecte, Rúbio ha manifestat que es posa a disposició de l’Ajuntament urgellenc per tornar ser síndic durant un segon mandat, ja que el reglament que regeix aquesta figura dóna aquesta possibilitat. Precisament, el ple d’avui també ha de nomenar la persona que ha d’ostentar la Sindicatura Municipal de Greuges de la Seu d’Urgell pel període de 2013-2017. “Un cop més reitero el meu agraïment al consistori i a la ciutadania, que durant aquest cinc anys, han dipositat la seva confiança en la meva persona i en la institució que represento”, ha afirmat Rúbio.\nConsultes i queixes durant el 2012\nLa Sindicatura Municipal de Greuges de la Seu d’Urgell ha rebut durant l’any 2012 un total de 144 consultes, sent les més destacades les que fan referència a defecacions de gossos a la via pública, amb un total de 31, i sobre la zona blava, amb 12. Respecte a les caques de gos, només una se n’ha presentat una per escrit, mentre que sobre la zona blava, tan sols se n’han formalitzar dues.\nEls ciutadans també han fet unes 25 consultes respecte a temes que l’Ajuntament no en té cap responsabilitat.\nRespecte a les queixes, el síndic de greuges n’han rebut un total de 16 durant l’any passat. D’aquestes setze, 6 fan referència al manteniment i la mobilitat de la via pública, i 4 sobre medi ambient i soroll.\nDefecacions de gossos a la via pública\nCom a repte de cara l’any 2013, Àngel Rúbio, ha explicat que proposarà al consistori que es porti a terme una campanya per intentar solucionar aquest problema. Segons es desprèn del mateix informe-memòria del síndic el control i la vigilància de determinats indrets de la ciutat i l’aplicació de sancions suficientment contundents, són factors imprescindibles per fer complir la normativa als que es comporten de forma incívica.\nSobre les queixes i consultes sobre les multes a la zona blava, durant l’any 2012 hi ha hagut un descens, probablement, per avorriment de la ciutadania, segons el síndic. La resposta, tant per escrit com personalment, als ciutadans que tenien problemes, era que estava a punt de finalitzar la concessió a l’empresa que portava la zona blava i que l’ajuntament tenia en compte determinats problemes perquè no tornessin a succeir.\nUn altre fet que ha destacat el síndic municipal de greuges de la Seu d’Urgell i que ha canviat respecte els anys anteriors és que al llarg d’aquest 2012 ja han aparegut casos relacionats amb la crisi. “Hi ha situacions preocupants però em consta que l’Ajuntament hi està treballant a fons per ajudar a famílies amb greus dificultats econòmiques”, ha afegit Àngel Rúbio.\nEn el seu balanç de gestió d’aquest primer mandat com a síndic municipal de greuges, Rúbio hi afirma que he procurat sempre respondre les queixes i reclamacions plantejant solucions, recomanacions o suggeriments amb l’única finalitat de resoldre el tema exposat. Reconec que, a vegades, o no he sabut argumentar suficientment les recomanacions o no he utilitzat raonaments convincents per a obtenir la conformitat de l’alcaldia i la resta de responsables de l’equip de govern.\nAl llarg d’aquests cinc anys, el Síndic Municipal de Greuges de la Seu ha rebut un total de 77 queixes i 478 consultes sobre diverses temàtiques.\nNotícia Anterior: El Cos de Policia ha detingut a 29 persones en la darrera setmana\nSegüent Notícia: Vives diu que Benet XVI ha arribat a la decisió de renunciar ‘amb plena llibertat’


Arqueologia Social al Prepirineu Oriental al JIA 2012 | Arqueologia Social al Prepirineu Oriental\n← V Jornades de Joves Investigadors en Arqueologia (JIA2012)\nDescobrim l’evolució a Vallfogona de les feines del camp des de la prehistòria fins els nostres dies →\nArqueologia Social al Prepirineu Oriental al JIA 2012\nPosted on 20 Mai 2012\tby arqueologiasocial\nEls dies 9,10 i 11 de maig de 2012 van tenir lloc a Santiago de Compostela, tal i com es va anunciar en l’anterior entrada, les Jornades de Joves Investigadors en Arqueologia (JIA2012). Des del projecte d’Arqueologia Social al Prepirineu Oriental vam aprofitar aquest marc per exposar els objectius marcats en aquest projecte, iniciat fa pocs mesos. Així doncs, aprofitant la primera de les sessions del congrés, anomenada “Arqueologia del Paisatge: una disciplina que harmonitza passat, present i futur. Respostes per als paisatges històrics en el segle XXI” vam contraposar la idea de paisatge des d’una perspectiva materialista de la història, establint un marc coherent amb el desenvolupament dels objectius marcats des del projecte.\nLa presentació va versar sobre diferents punts, dels quals podem destacar una primera introducció, en la qual vam donar a conèixer el marc espacial sobre el qual treballem (Ripollès, Osona i la Garrotxa) i els termes municipals inclosos (Vallfogona del Ripollès, Vidrà i Riudaura, respectivament). De la mateixa manera, vam fer esmena als objectius de mínims plantejats: conèixer la dinàmica d’ocupació, gestió i explotació antròpica de l’àrea d’estudi, emfatitzant el coneixement del conjunt de pràctiques socials desenvolupades per les formacions socials i econòmiques del passat; desenvolupar, a nivell metodològic, un programa de prospeccions –superficials sistemàtiques i dirigides a punts d’interès-, incorporar dades paleoambientals i elaborar un mapa amb SIG (Sistemes d’Informació Geogràfica) en el qual inventariar de forma sistemàtica el conjunt de vestigis materials susceptibles de contenir informació social i històrica.\nEl punt següent va destacar degut a l’eix principal sobre el qual es va centrar, donant a conèixer el marc teòric defensat, emfatitzant el materialisme històric, el qual busca conèixer les condicions històriques en les que esdevé la vida social. El marc teòric va servir per a exposar la necessària aproximació a les condicions materials objectives en les quals es produeixen les accions dels subjectes socials, a partir dels vestigis materials que les societats generaren. També vam presentar la vessant metodològica que definim com a necessària a l’hora d’analitzar el registre arqueològic: l’ús de mètodes propis de l’enginyeria inversa, establint mecanismes per a, coneguts els efectes materials del conjunt d’accions socials, conèixer les causes que propiciaren tal registre. Des del projecte creiem necessària la confecció d’un marc teòric coherent i concís que permeti aprehendre d’una manera objectiva el registre material sota estudi, i oferir unes respostes explicatives objectives i allunyades de posicionaments subjectius.\nEl punt següent va emfatitzar la necessària posada en escena d’un nou marc relacional de l’arqueologia, el qual permeti un trencament amb l’hermetisme acadèmic imperant avui en dia. Així doncs, vam emfatitzar la participació activa de la societat en el propi procés d’obtenció de coneixement, establint mecanismes que permetin la integració d’una arqueologia allunyada de les fonts privades i privatives amb el coneixement històric. Vam emfatitzar una arqueologia allunyada del simple entreteniment; una arqueologia que permeti una aproximació crítica al coneixement de la realitat en la seva dimensió històrica. Per últim, vam exposar les diferents activitats dutes a terme a Vallfogona del Ripollès (xerrades, prospecció i xerrada amb tallers didàctics a l’escola CEIP Vallfogona-ZER Comte Arnau de Vallfogona del Ripollès).\nLa segona part de la sessió va ser un debat entre les diferents persones i/o projectes que vam exposar i el públic, integrant diferents eixos temàtics: la participació civil en arqueologia; la integració de diferents disciplines en la pràctica arqueològica; les polítiques derivades de la gestió pública i una confrontació entre arqueologia social, privatització i gestió de l’arqueologia. En el debat, vam continuar defensant el nostre model d’arqueologia social i l’estudi de l’espai des d’un perspectiva materialista.\nAquesta entrada s'ha publicat en Uncategorized i etiquetada amb jia2012, materialisme històric. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


La fiscalia arxiva la denúncia d'Homs contra Rajoy i li fa un avís "preventiu"\nBarcelona. Dilluns, 13 de Febrer 2017. 17:08\nActualitzat: Dilluns, 13 de Febrer 2017. 17:11\nLa Fiscalia general de l’Estat ha decidit arxivar la denúncia de l'exconseller i diputat del PDeCAT Francesc Homs contra el president del Govern espanyol, Mariano Rajoy, i l’exministre de Sanitat Alfonso Alonso, per desobediència i prevaricació administrativa per incomplir sentències del TC. En l’escrit on es comunica l'arxivament, al qual ha tingut accés El Nacional, la Fiscalia argumenta àmpliament les raons per les quals desestima la denúncia i adverteix “a títol preventiu” que la “presumpta desobediència” que denuncia Homs “de cap manera pot assimilar-se, per obtenir conseqüències penals” amb les situacions derivades amb la convocatòria del 9-N.\nHoms va presentar el passat 30 de gener la denúncia contra Rajoy, l’exministre de Sanitat Alfonso Alonso i l’exsecretària d’Estat de Serveis Socials Susana Camarero per desobediència i prevaricació arran l’incompliment de sentències del TC sobre la invasió de competències de la Generalitat en relació a la concessió de subvencions a càrrec de 0,7% de l’IRPF.\nEn presentar la denúncia en roda de premsa, Homs va deixar clar que l’objectiu era instar la Fiscalia a actuar contra Rajoy “amb els mateixos arguments que utilitza per querellar-se contra polítics catalans”. La seva voluntat era que servís com a “prova del cotó” per comprovar si els judicis oberts pel 9-N i el procés obeeixen a una “persecució de les idees polítiques o d’acord amb fonament de dret”.\nArguments del delicte de desobediència\nFinalment, la Fiscalia ha comunicat l’arxivament de la denúncia, segons el text, “per no revestir els fets denunciats el caràcter de delicte”. L’ofici, signat pel tinent fiscal del Tribunal Suprem, Luis Navas Ramos, es va dictar el passat dia 6 de febrer, el mateix dia que començava el judici contra l’expresident Artur Mas per la consulta del 9-N, però la comunicació per correu ordinari no ha arribat fins avui.\nL’escrit, de deu pàgines, rebutja els dos delictes que es denuncien, limita el cas a una “vulneració de competències autonòmiques” i adverteix que el delicte de desobediència requereix la concurrència de diferents element: existència d'un "mandat exprés, concret i terminant de fer o no fer una específica conducta"; que l'ordre hagi estat "clarament notificat a l'obligat a complir-la"; i la resistència a complir -frau de desobeir-, que implica una "oposició ferma, persistent i rebel" a obeir.\nDesvincula del cas del 9-N\nAixí mateix, s'afegeix una darrera consideració “només a títol preventiu” i “davant altres interpretacions” que vulguin vincular aquest cas a les presumptes desobediències que han donat peu als judicis pel 9-N. “[La presumpta desobediència de l'Estat] de cap manera pot assimilar-se, per obtenir conseqüències penals amb les situacions derivades de la Llei Autonòmica 10/2014, de Consultes populars no refrendàries i el Decret autonòmic 129/2014 de Convocatòria d’una consulta”, adverteix. El fiscal no argumenta més les raons per les quals no es pot fer aquesta assimilació i es limita a recordar que tant aquella llei com el decret van ser recorreguts pel govern de l’Estat, la qual cosa va donar peu a les providències del TC “presumptament desobeïdes” que finalment han derivat en els procediments penals contra l'expresident Mas i membres del seu Govern.\nHoms denuncia doble vara\nEn un acte aquest vepre a l'Ateneu, Homs ha lamentat que en rebutjar la seva querella, tot i admetre els incompliments del Govern de Rajoy, la Fiscalia ha quedat “retratada” demostrant una doble vara de mesurar. “Això és dret penal d’autor o dret penal de l’enemic: jo tinc unes regles menys on no em convé, que aplico altres”, ha denunciat.\nJudici 9-N Homs, al fiscal durant una pausa del judici: "Li ha faltat coratge per preguntar" Gemma Liñán


Hisenda investiga els jugadors de la lliga espanyola pels pagaments als agents Hisenda investiga els jugadors de la lliga espanyola pels pagaments als agents – Món Esport\nHisenda investiga els jugadors de la lliga espanyola pels pagaments als agents\nL'Agència Tributària considera que el 5% dels sou dels futbolistes -honoraris dels representants- els haurien de pagar els mateixos jugadors i no els clubs\nLeo Messi es lamenta, en una acció del partit davant l'Alabès.\nRedacció Octubre 6, 2016 11:56 am\nHisenda segueix empaitant els professionals del futbol. La plantilla del Barça, igual que les del Reial Madrid, Atlètic de Madrid o altres clubs de la lliga espanyola, està essent investigada per l’Agència Tributària, segons ha avançat la Cadena SER al programa ‘Què t’hi jugues?’, per un presumpte frau en el pagament dels honoraris dels representants dels jugadors.\nEls agents dels futbolista s’enduen, en la majoria de casos, un 5% del sou del seu representat. Aquest sou -o comissió- el paga directament el club i l’extreu del salari signat amb el jugador en qüestió, una pràctica que Hisenda considera irregular. L’Agència Tributària creu que l’agent és un treballador del futbolista i, per tant, hauria de cobrar directament del professional al qual representa.\nQue el sou de l’agent el pagui el club esportiu significa una menor tributació i, per tant, un menor pagament d’impostos. Precisament això és el que reclama Hisenda, el pagament dels impostos corresponents al sou dels representants des de l’any 2012.\nSegons l’emissora, l’Associació de Futbolistes Espanyols (AFE) i la Lliga de Futbol Professional (LFP) ja han mostrat la seva disconformitat amb la pressió fiscal a la qual estan sotmesos els jugadors professionals, però no preveuen un canvi legal per afavorir la retenció dels futbolistes. El Barça, per part seva, ja s’ha reunit amb els representants dels seus jugadors per advertir-los dels possibles canvis i de les conseqüències que podrien tenir les investigacions.\nDetinguts del grup que robava motos\nPosidonia de Sumarroca, Vinari d’Or 2018 al millor vi rosat\nNormativa d’etiquetatge de vi del Ministeri d’Agricultura


Sánchez anuncia un pla de xoc de trenta mesures per al repte demogràfic - À Punt\nSánchez anuncia un pla de xoc de trenta mesures per al repte demogràfic\nEl president del govern espanyol aposta per la igualtat entre territoris i per crear oportunitats on no n'hi ha.\n28 de febrer 2020 - 13:29\nEl president del govern d’Espanya, Pedro Sánchez, ha anunciat que l'executiu posarà en marxa un pla de xoc amb trenta mesures per a abordar el repte demogràfic. Aquest mateix divendres s’aprovarà la comissió delegada que es constitueix a Logronyo i que ell presidirà.\nSánchez ha fet aquest anunci a Logronyo, en la primera reunió de la comissió delegada per al repte demogràfic.\nEl cap de l'executiu espanyol ha recalcat que té el compromís de la “cohesió”, d'apostar per la igualtat entre territoris i de crear oportunitats “on no n'hi ha”. A més, ha ressaltat que l'estratègia del repte demogràfic ha de ser transversal i abordar aquest desafiament que afecta, sobretot, nou comunitats que fa diversos anys que perden població.\nSánchez ha firmat un acord de col·laboració entre governs amb la presidenta de La Rioja, Concha Andreu.


Holiday home Manestri IV Dramalj Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Holiday home Manestri IV\nConvenientment situat a Crikvenica, Holiday home Manestri IV és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHoliday home Manestri IV ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, s'admeten animals de companyia.\nL'ambient de Holiday home Manestri IV es reflexa en cada habitació. aire condicionat, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Holiday home Manestri IV no troba competidors en cap categoria.


El Suport Vital Bàsic és un conjunt de maniobres que permeten identificar si una persona està patint una parada cardiorespiratòria i aplicar amb ella una substitució temporal de les funcions respiratòries mitjançant les dites maniobres fins que la\nEls desfibril·ladors en nens són un element fonamental per atendre una parada cardíaca. Per molt estrany que pugui semblar, ells també s’exposen a aquests riscos al llarg de la seva infància. Les malalties cardíaques no tenen edat, per\nNo som conscients de la importància de tenir coneixements sobre primers auxilis enfront d’una situació d’emergència. Saber com hem que reaccionar en un moment inesperat pot ajudar a salvar vides. Situacions d’emergència poden donar-se en qualsevol moment, ja\nQue succeeix quan es produeix una parada cardíaca? Quan parlem d’una parada cardíaca fem referència a una pèrdua brusca del pols i el coneixement, això és causat per una fallida sobtada de la capacitat que té el cor\nQue és una RCP bàsica? La reanimació cardiopulmonar o RCP és un procediment de salvament que es realitza quan ens trobem una víctima en parada cardiorespiratòria. Anualment, més de 6 milions de persones sofreixen una aturada cardíaca sobtada\nLa importància d’un bon manteniment Realitzar un manteniment continu de l’estat dels desfibril·ladors permetrà el seu òptim funcionament en el moment en què vagi a ser utilitzat. És important tenir en compte que aquest tipus de maquinària no\nFormes d’adquirir un desfibril•lador\nExisteixen diferents formes d’adquirir un desfibril•lador; comprar o llogar els equips. Les dues opcions tenen els seus avantatges i desavantatges i dependrà de les necessitats de cada client la forma d’adquisició d’aquests. És important escollir una empresa que\nEls Desfibril·ladors per empreses són importants independentment de com sigui el model de negoci o l’activitat que es realitzi a l’empresa, és convenient poder garantir a tots els treballadors les mesures necessàries per a obtenir un espai de\nQue és una Cadena de Supervivència en primers auxilis? La Cadena de Supervivència es refereix a un conjunt de passos a seguir a l’hora de donar auxili a una víctima que està patint una situació d’emergència sanitària, com\nPerquè tenir un espai cardioprotegit En l’actualitat cada vegada són més les empreses que prioritzen la salut dels seus treballadors i creen espais cardioprotegits tant en àrees de treball com en zones comuns de l’empresa. Incloure aquesta dedició


Els nous dibuixos del Col·lectiu Bafarada que il·lustren el conte Nit de reis a Sabadell s’exposen al Casal Pere Quart\nEs podran visitar fins al 6 de gener\nAvui, divendres 1 de desembre, a les 7 de la tarda, s’inaugurarà al Casal Pere Quart l’exposició dels nous dibuixos del Col·lectiu Bafarada que il·lustren el conte Nit de reis a Sabadell, i que es podrà visitar fins al proper 6 de gener.\nNit de reis a Sabadell contextualitza l’arribada dels Reis d’Orient a la nostra ciutat, recuperant el Sabadell tèxtil i creant un relat que modernitza les tradicions més universals, a més de relacionar-les i posar-les en valor amb les arrels més sabadellenques.\nTotes les il·lustracions que hi apareixen són obra del Col·lectiu Bafarada, el qual agrupa una vintena de dibuixants sabadellencs. El seu objectiu és dinamitzar propostes culturals sabadellenques en l’àmbit de la seva professió. la il·lustració, com ara exposicions, xerrades o tallers.\nEl conte és obra de David Vila i, igual que l’any passat, es reparteix als alumnes del cicle infantil i inicial de les escoles de la ciutat, així com als tallers de fanalets de les biblioteques, de les activitats que es duen a terme al Passeig en el marc del Teixint el Nadal i als diferents Eixos Comercials de la ciutat.\nAmb el conte, també es reparteix a les escoles un fanalet, per donar color a la Cavalcada, amb la intenció de lligar passat i futur. El fanalet és de paper i l’han dissenyat alumnes de la Unitat de Producte i Usabilitat d'Espais de l’Escola Superior de Disseny (ESDi).\nSELECT distinct date_format(a.created,'%Y-%m-%d') as created ,date_format(a.publish_down,'%Y-%m-%d') as publish_down FROM #__content AS a INNER JOIN #__categories AS cc ON cc.id = a.catid WHERE a.state = 1 AND a.created >= '2019-01-01 00:00:00' AND a.created < '2019-02-01 00:00:00' AND ( a.publish_up = '0000-00-00 00:00:00' OR a.publish_up <= '2019-01-20 14:02:19' ) AND ( a.publish_down = '0000-00-00 00:00:00' OR a.publish_down >= '2019-01-20 14:02:19' ) AND a.language IN ('ca-ES','*') AND a.access IN (1,1,5,7) AND cc.published = 1 AND (cc.id=119 OR cc.id=222)


Programa Falles 2018 | Infoguiavalencia\nInici » Programa Falles 2018\n21.30 hores - Gala de la Cultura al Palau de les Arts\n18.00 hores - Gala de la Cultura Infantil al Palau de les Arts.\n21:30 hores - Solemne exaltació de la Fallera Major de València, Rocio Gil Uncio, i la seua Cort d'Honor al Palau de la Música. A l'acabar l'exaltació, espectacle pirotècnic amb efectes de llum i color.\n18:00 hores - Solemne exaltació de la Fallera Major Infantil de València, Daniela Gómez delos Angeles, i la seua Cort d'Honor al Palau de la Música. A l'acabar l'exaltació, espectacle pirotècnic amb efectes de llum i color.\nDe 10:00 a 14:00 hores i de 16:00 a 21 .00 hores Recepció dels ninots per a l'Exposició del Ninot en el Museu dels Ciències.\n19:00 hores - Inauguració de l'Exposició del Ninot. A l'acabar, espectacle pirotècnic amb efectes de llum i color.\n12:00 hores - Presentació del Llibre Faller i de les activitats complementàries a l´Exposició del Ninot.\n21.30 hores - XI Gala de la Pirotècnia.\n09:00 hores - Intercanvi de fotografies entre la Fallera Major Infantil de València i les falleres majors infantils de les comissions al Palau de l'Exposició.\n09:15 hores - Olivereta / Poblats al Sud / Quart de Poblet - Xirivella.\n10:30 hores - Benicalap- Campanar / Patraix / Mislata.\n11:45 hores - Pla del Real - Benimaclet / Jesús / Rascanya.\n13:00 hores - Quatre Carreres / la Creu Coberta / Algirós.\n15:45 hores - Intercanvi de fotografies entre la Fallera Major de València i les falleres majors de les comissions i imposició de Bunyols d´Or amb Fulles de Llorer i Brillants per la FMVal Palau de l'Exposició.\n09.00 hores - Intercanvi de fotografies entre la Fallera Major de València i les falleres majors de les comissions i imposició de Bunyols d´Or amb Fulles de Llorer i Brillants per la FMV al Palau de l'Exposició.\n09:15 hores -sector Quart de Poblet - Xirivella.\n15:45 hores - Intercanvi de fotografies entre la Fallera Major de València i les falleres majors de les comissions i imposició de Bunyols d´Or amb Fulles de Llorer i Brillants per la FMV al Palau de l'Exposició.\n16:00 hores -sector Pla de Reial - Benimaclet.\n17:00 hores -sector Benimàmet - Burjassot - Beniferri.\n19:00 hores -sector Benicalap - Campanar.\n18:00 hores - Gala Infantil, entrega de Premis Delegacións d'Infantils i Joventut, i Esports al Palau de l'Exposició.\n09.00 hores - Intercanvi de fotografies entre la Fallera Major Infantil de València i les falleres majors infantils de les comissions al Palau de l'Exposició.\n09:15 hores Camins al Grau / Canyamelar - Grau - Natzaret / Russafa A- Russafa B.\n10:30 hores- Saïdia / Malva-rosa - Cabanyal-Beteró / Pilar - Sant Francesc. 11.45 hores La Roqueta / la Seu - la Xerea - el Mercat / Pla de Remei - Gran Via.\n13.00 hores Benimàmet - Burjassot - Beniferri / Botànic - la Petxina / el Carme.\n15:45 hores - Intercanvi de fotografies entre la Fallera Major de València i les falleres majors de les comissions al Palau de l'Exposició i imposició de Bunyols d´Or amb Fulles de Llorer i Brillants per la FMV. al Palau de l'Exposició.\n16:00 hores -sector La Seu - La Xerea - El Mercat\n18:00 hores – sector Russafa A - Russafa B\n09.00 hores - Intercanvi de fotografies entre la Fallera Major de València i les falleres majors de les comissions i imposició de Bunyols d´Or amb Fulles de Llorer i Brillants per la FMVal Palau de l'Exposició.\n10:30 hores -sector Malva-rosa - Cabanyal - Beteró.\n11:30 hores -sector Canyamelar - Grau - Natzaret.\n21.00 hores - Gran Gala Fallera al pavelló 5 de la Fira de València.\n07:30 hores - Macrodespertà i "despertà" Infantil.\n07.40 hores - "despertà". En acabar, final amb un terratrèmol espectacular. A continuació, s'oferirà un esmorzar faller a tots els participants.\n14.00 hores - "mascletà" a la plaça de l'Ajuntament.\n20.00 hores - "Crida" a les Torres dels Serrans. En acabar, efectes de llum i color amb espectacle pirotècnic\n14.00 hores - "Mascletà" a la plaça de l'Ajuntament\n11:00 hores - ECOVIDRE, lluirament de palets a les falles que més s'hagen bolcat en esta iniciativa. Palau de la Exposició.\n18.00 hores - Cavalcada del Ninot per l'itinerari següent: Eixida de la Glorieta, pel carrer de la Pau, Sant Vicent, plaça de l'Ajuntament, Marqués de Sotelo i final al carrer de Xàtiva, tancant la Cavalcada l'entrada de les primeres peces de la falla minicipal.\n00.00 hores - "mascletà" de colors a la plaça de l'Ajuntament\n10.00 hores - Concurs del "Cant de l'Estoreta", organitzat per la Falla Plaça de l'Arbre i patrocinat per la Junta Central Fallera.\n12:00 hores - A l'esplanada de la Plaça de Bous, inauguració de la XIX edició de Fotur. La Gran orxatada i Taronjada Fallera 2018 ,.\n12:00 hores - A l'esplanada de la Plaça de Bous, XIX edició de Fotur. La Gran orxatada i Taronjada Fallera 2018 ,.\n12:00 hores - Eixida de la Ronda Fallera de Cotxes de "l'Antigor".\n00.00 hores - "Mascletà" nocturna la plaça de l'Ajuntament.\n14:00 hores - "Mascletà" la plaça de l'Ajuntament.\n18.00 hores –Cavalcada del Patrimoni organitzada per l´Excm. Ajuntament amb el següent itinerari:Llotja, Maria Cristina,plaça de l'Ajuntament i Marques de Sotelo.\n14:00 hores - "Mascletà" a la plaça de l'Ajuntament\n17:00 hores - Clausura de l'Exposició del Ninot Infantil.\n17:30 hores- Lectura del veredicte popular i proclamació del "Ninot Indultat" infantil del 2018.\n17:45 hores - Retirada dels ninots infantils per les comissions falleres.\n14.00 hores- "mascletà" a la plaça de l'Ajuntament\n17.45 hores - Retirada dels ninots per part de les comissions falleres.\n18:00 hores -Visita de les Falleres Majorsde València i les seues Corts d'Honor al parc de bombers de l'Avinguda de la Plata.\n00.0 hores - "L'albà" de les falles en tota la ciutat, amb espectacle pirotècnic a la Plaça de l'Ajuntament.\n16.30 hores -A la tribuna instal•lada davant l'Ajuntament, lliurament de premis obtinguts per les falles infantils en les diferents seccions, així com de presentacions infantils, Cavalcada del Ninot i llibrets de falla.\n00.00 hores - Castell de focs artificials al passeig de l'Albereda.\n09:00 hores - A la tribuna instal•lada davant l'Ajuntament, lliurament dels premis obtinguts per les falles en les diferents seccions, així com pels concursos de carrers adornats i il•luminats, presentacions de llibrets de falla.\nA les 14.00 hores - "mascletà" a la plaça de l'Ajuntament\n18:30 hores: La Roqueta - Arrancapins\n23.40 hores: Falla Santa Maria Micaela - Martí l'Humà\n23.45 hores: Fallera Major Infantil de València i Cort d'Honor.\n18:00 hores: Pla del Remi - Gran Via\n19:00 hores: Benimamet- Burjassot - Beniferri\n20:45 hores: Malva-rosa - Cabanyal - Beteró\n01:00 hores - Castell de focs artificials a passeig de l'Albereda.\n10:30 hores - Homenatge al poeta Maximiliano Thous, al seu monument, situat a l´encreuament dels carrers de Sagunt i Maximilià Thous, amb la col•laboració especial de la Falla Fra Pere Vives - Bilbao - Maximilià Thous.\n12.00 hores - Homenatge al mestre Serrano, que tindrà lloc al seu monument de l'avinguda del Regne de València.\n15:30 hores: Botanic - La Petxina.\n16:30 hores: Quart de Poblet - Xirivella\n21:00 hores: El Pilar - Sant Francesc.\n23:00 hores: La Seu - El Mercat\n23:50 hores: Fallera Major de València i Cort d'Honor.\n20:00 hores: Pla del Reial - Benimaclet.\n21:30 hores: Cabanyal - Grau - Natzaret.\n01.30 hores GRAN "NIT DEL FOC" Castell de focs artificials al passej de l'Albereda.\n11.00 hores - En el pont de Sant Josep, les Falleres Majors de València i les seues Corts d'Honor faran una ofrena de flors davant la imatge del Patriarca. En acabar l'acte, "mascletà" patrocinada per la Falla Doctor Olóriz.\n12.00 hores - Missa solemne en honor de Sant Jose a la Seu de València, oficiada per l'arquebisbe de València, monsenyor Antonio Cañizares, oferta per Junta Central Fallera i el Gremi de Fusters, amb l'assistència de les Falleres Majors de València i les seues Corts d'Honor.\n22.30 hores - "cremà" de la falla infantil que ha obtingut el primer premi de la secció especial.\n23.00 hores - "cremà" de la falla infantil de la plaça de l'Ajuntament.\n00.00 hores - "cremà" de totes les falles de València.\n00.30 hores - "cremà" de la falla que ha obtingut el primer premi de la secció especial.\n01:00 hores - "cremà" de la falla de la plaça de l'Ajuntament.


Affittacamere Il Contadino Pollein Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nLocalita Cheniere 19 A, Pollein, Pollein, Itàlia, 11020 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Affittacamere Il Contadino\nL'Affittacamere Il Contadino està envoltat de muntanyes i ofereix allotjament rústic en una casa de camp del segle XIX, que presenta l'arquitectura típica de la Vall d'Aosta. Es troba a 300 m del centre de Pollein i a 3 km del remuntador. Les habitacions d'Il Contadino estan ubicades en 3 plantes i estan decorades en un estil típic alpí, amb fusta. Totes tenen vista sobre la muntanya o el camp i algunes tenen balcó. Just davant d'Il Contadino comencen diverses rutes de senderisme. També es pot arribar a les muntanyes de Milius i Becavinone a peu. A més, el centre d'Aosta és a 5 km. L'esmorzar diari inclou pastissos casolans, fruita del dia, iogurt i cereals.\nSegons la legislació italiana vigent, no es permeten pagaments en efectiu per un import superior a 1.000 EUR. Cal que informeu l'establiment de l'hora prevista d'arribada amb antelació. Podeu indicar-la a l'apartat de peticions especials en fer la reserva. Cal que us poseu en contacte amb l'hotel si heu d'arribar fora de l'horari habitual de registre d'entrada.


PROCÈS DISSENY D’UNA LÀMPADA – María Amor Ávila\nPROCÈS DISSENY D’UNA LÀMPADA\nEn aquest cas, el repte tractava de fer un procès d’una làmpada, personalment la làmpada que he creat agafa el nom de LaLlauna.\nAquesta làmpada, a travès d’un pensament, l’he tingut que adaptar a dibuix, deprès a Photoshop i posteriorment la he adaptat a un càtaleg real i fer la maqueta d’aquesta mateixa.\nPer començar, vaig fer tots els esbossos que necessitava per saber com volia la làmpada. Una vegada fets aquests esbossos, vaig procedir a fer diferents vistes del que era fins ara la meva idea de làmpada:\nUs deixo les vistes tretes directament del paper per veure els procediments:\nUna vegada tot fet, continuava per crear el propi logo de l’empresa, ja que sempre es important representar el nostre producte amb la marca. En el meu cas, vaig seguir la linia de fer una llauna per el logo també, ja que representaria molt bé el que volia fer i es veuria desde un principi la meva idea. Posteriorment i com a últim punt, vaig fer el anàlisi de la làmpada on es veuria clar quin era el meu procès i tota la informació necessària per poder partir d’una idea a una maqueta real.\nLaLlauna és una làmpada moderna posada en exhibició la tercera setmana de Gener del 2017. La creadora i dissenyadora d’aquesta original i senzilla làmpada es tracta del reconeixible nom, María Amor.\nAquesta simple i peculiar làmpada agafa una forma circular com si d’una llauna i consta d’unes dimensions d’uns 15 cm (d’alçària) i d’uns 7 cm (d’amplària). L’únic component i material amb el qual es produeix aquest reflector és una llauna reutilitzada. A més de tenir un cost molt reduït, està reutilitzat ,per tant no malbaratem el medi ambient i és un producte assequible i accessible per qualsevol persona.\nEls colors poden variar. Segons el nostre color de les parets o segons el nostre criteri personal, podem adaptar la llum al color que més se’ns ajusti, el mateix passa amb les enganxines i etiquetes de la llauna, hi ha una gran varietat on escollir.\nCom a anàlisi funcional, intuïm que aquesta làmpada està fabricada i pensada per il·luminar qualsevol sala, a més de la seva funció estètica, ens proporcionarà una imatge diferent de la nostra cambra. El funcionament és bàsic, ja que va connectat a la llum i mitjançant un interruptor la bombeta s’encendrà o apagarà. Degut al fet que la llauna només és una qüestió estètica no ajuda amb cap funcionament que requereixi energia elèctrica, per tant, la llauna no va relacionada amb la funció que fa la làmpada.\nSegons la dissenyadora del model LaLlauna ens hi ha especificat quin ha sigut el seu procediment per fer el disseny i arribar a fer aquesta làmpada tan característica.\nMaría sempre ha reconegut que el reciclatge és una gran font d’inspiració per crear creacions artístiques, així que va plasmar la idea per fabricar una làmpada que contingués un valor didàctic (fomentar el reciclatge) i artístic (crear un producte utilitzable amb materials inutilitzables). Ella explica que la primera llauna que faria servir com a làmpada va fer un simple forat per poder passar el fil d’electricitat amb l’ajuda d’un tornavís. El primer model va ser amb una llauna de la marca alimenticia Heinz.\nCom ve s’hi ha aclarit abans, la làmpada està fabricada a mà i ha sigut excessivament barat construir-la, per al moment no està a la venta, ja que només hem pogut veure maquetes d’aquesta.\nLaLlauna respon a una de les necessitats primordials, ja que la llum en les nostres llars és una cosa que no pot faltar. Cal dir que aquest disseny no està especificat per a cap sexe ni cap edat, ja que es tracta més bé d’un objecte decoratiu.\nPer concloure, LaLlauna és un objecte modern i contemporani així que és adequat per afegir un toc modern a casa. Avui en dia són molts els productes que busquen senzillesa i genialitat a un baix cost, LaLlauna compleix tots aquests requisits, fent d’ella una làmpada i una creació artística en un sol objecte.\n← ANÀLISI D’OBJECTES\nCATÀLEG DE LA LÀMPADA →


Farcint la faixa: Els Castells i el fet casteller com a motiu d'anàlisi\nDe notícies sobre el món casteller n'hi ha de tota mena,polèmiques,resums de les jornades,reportatges fotogràfics,recull de vídeo ,etc... però també s'en fan debats "teòrics" no sobre l'activitat castellera pròpiament (la de les diades,assajos,etc) sinó sobre "el fet casteller" en si mateix. Quina imatge te la societat del fet casteller,quins valors transmet i/o quins representa.\nDurant el mes d'abril va tenir lloc el 2on.curs de castells Castells i món casteller, una mirada multidisciplinària a la Universitat Rovira i Virgili de Reus juntament amb la colla dels Xiquets de Reus.\nEn aquesta edició es reprenen els objectius plantejats a la primera, oferint una visió el més àmplia possible del món casteller. Aspectes festius o culturals a banda, els castells i el món casteller han sigut tractats com a objecte d’estudi des de diferents disciplines : Ciències de la salut, antropologia, periodisme i sociologia... diferents punts de partida per a conèixer els castells. Aquesta segona edició ha constat de dues sessions teòriques i una de pràctica en la que els assistents han pogut prendre part de la Diada de Sant Jordi a la plaça del Mercadal de Reus acompanyant els Xiquets en els seus castells.\nJosep Bargalló director de l’Institut Ramon Llull ha participat de les lliçons teòriques,juntament amb el president de la Coordinadora de Colles Castelleres de Catalunya, Miquel Botella, entre d’altres ponents. Els estudiants de l’URV disposaran, a més, del reconeixement de 1,5 crèdits de lliure elecció.\nLes diferents reflexions sobre el món casteller,sobre el seu entorn i les colles,del paper dels mitjans de comunicació en l'expansió dels castells,etc han de ser motiu de debat ,els castells tenen aspectes "tribals" molt clars segons els antropòlegs.\nEl fet de tenir un "llenguatge" propi,una indumentària única per cada colla (camisa i l'escut) però també una que ens identifica a tots com a castellers (la faixa,el mocador i els pantalons blancs).\nEl fet de ser una activitat intergeneracional (famílies senceres pertanyen a una colla i realitzen la seva activitat plegats),crea llaços "suprafamiliars" que podríem definir com a a "CLANS" (per alguns en aquestes èpoques de famílies monoparentals la colla castellera es un "substitut" d'aquesta unitat familiar més gran),etc.\nPels sociòlegs potser el "doble joc" de les colles castelleres entre els valors que volen representar i les eines que utilitzen per fer-ho.\nEl paper de les colles com a eina d'integració i d'escola de valors.\nCada vegada més les colles són més competitives (no únicament el concurs de cada 2 anys es el "cim" de la competitivitat,Minyons no va a concurs però "competeix" cada temporada amb les altres colles i amb ella mateixa.\nLes colles saben que per transmetre els missatge del "tothom es necessari però ningú es imprescindible" dels castells cal vendre de vegades els valors antagònics però referits a la colla i no als membres en particular(per assolir reptes més grans,per ser els millors,etc)\nLa dualitat dels castells FESTA-ESPECTACLE,la majoria de les diades castelleres formen part de la Festa Popular vinculades a esdeveniments assenyalats,però també les colles necessiten actuacions "espectacle" (hi ha un públic que ens lloga,que fa d'espectador,però no es vincula directament en l'activitat a canvi d'una recompensa econòmica...això desvirtua els castells?,crec que no,però si que "professionalitza" la seva gestió.\nAspectes sanitaris i de seguretat,el casc,l'us de materials moderns que augmentant la protecció (terres absorbents,protectors bucals,etc) la millora en la qualitat alimentària i en la forma física dels castellers (cada vegada podem veure més casteller que s'ho prenen com una activitat esportiva més que com una activitat cultural,els castells son esport? no ho crec,però no es fa una 3d10 sense passar pel gimnàs...\nEl món casteller esta en continua revolució,i els debats i les critiques raonades no han de fer por ha ningú,són una festa viva i moderna que evoluciona amb els anys...com deia el gastrònom Pere Tàpies : "la modernitat s'enfronta a la tradició per canviar-la,beu d'ella i la transforma. La moda és un instant fugaç que no deixa pòsit".\nEtiquetes de comentaris: cultura popular, Xerrades


La Meva Salut. CatSalut. Servei Català de la Salut\nLa teva informació de salut per Internet\nAccés a la d'un fill\nLa Meva Salut (LMS) és el web que permet a la ciutadania disposar de la seva informació personal de salut i inclou la informació que s'ha generat per l'atenció sanitària que us hagin prestat en algun dels centres assistencials públics com per exemple: el pla de medicació vigent, les vacunes administrades, els diagnòstics, els informes clínics i els resultats de les proves i les exploracions complementàries. També permet realitzar tràmits i gestions en un entorn segur.\nPer garantir la seguretat i la confidencialitat en l’accessibilitat a les dades, només hi tindran accés les persones de 16 anys o més que disposin de la targeta sanitària individual (TSI), un certificat digital o un codi d'usuari que es demana al CAP.\nEls pares o responsables legals de menors de 18 anys poden sol·licitar l'accés a LMS dels seus fills al CAP.\nPer accedir a La Meva Salut es necessari:\nTenir una contrasenya o un certificat digital\nEntrar des de l’adreça web https://lamevasalut.gencat.cat\nAl CAP us demanaran la targeta sanitària individual i que us identifiqueu –amb el DNI o document equivalent– i que disposeu d’un telèfon mòbil i d’una adreça electrònica.\nEl certificat digital és un document electrònic que garanteix la seguretat i confidencialitat en l'accessibilitat a les dades.\nLa Meva Salut admetrà els certificats digitals de totes aquelles entitats de certificació que estiguin classificades pel Consorci d'Administració Oberta de Catalunya com a vàlides per identificar els ciutadans i empreses davant de les administracions públiques catalanes.\nLes administracions europees han d'acceptar els certificats qualificats a qualsevol país de la Unió des de l'entrada en vigor del Reglament europeu 910/2014. En aquest sentit, la Generalitat valida els certificats que apareixen a cadascuna de les llistes de serveis de confiança arreu d'Europa. Es poden consultar a: http://tlbrowser.tsl.website/tools/\nSi disposeu d'un certificat digital que no us permet l'accés a La Meva Salut, heu de comunicar a l'entitat que l'ha emès que sol·liciti al CatSalut que l'inclogui entre els certificats que admet La Meva Salut. L'entitat de certificació pot fer aquesta sol·licitud a través del telèfon 061 CatSalut Respon.\nEls pares, mares o responsables legals de persones menors de 18 anys poden demanar l’accés a La Meva Salut dels seus fills.\nL’accés a La Meva Salut dels fills es manté fins que tenen 18 anys i entre els 16 i els 18 anys necessitareu l’autorització del vostre fill per accedir-hi. Per a les persones de les quals se’n té la responsabilitat legal, l’accés es pot mantenir més enllà d’aquesta edat sempre que el document legal ho indiqui explícitament.\nLa petició és individual (l’ha de fer personalment el pare, mare o responsable legal amb tota la documentació) i es demana al centre d’atenció primària.\nSi ja accediu a La Meva Salut, ja sigui amb certificat digital o amb una contrasenya que vau demanar al CAP, cal tornar-hi anar per lliurar la documentació i sol·licitar l’accés a La Meva Salut dels fills o persones de les quals sigueu responsables legals.\nTenir accés a La Meva Salut (ja sigui amb certificat digital o contrasenya)\nDocumentació que cal portar al CAP\nEl llibre de família o certificat literal de naixement (en el cas dels fills) o la documentació legal original que us acredita com a responsable legal\nPresenteu la documentació\nSigneu la sol·licitud d’accés que us lliuraran al CAP que mostra les vostres dades i les de les persones per les quals sol·liciteu l’accés.\nLa propera vegada que accedireu a La Meva Salut (tant si ho feu amb certificat digital o amb la contrasenya que us vau crear) la primera pantalla us deixarà entrar a La Meva Salut personal o La Meva Salut de les persones per a les quals us han autoritzat.\nSi el vostre fill té entre 16-18 anys, us ha d’autoritzar l’accés i ho pot fer de dues maneres:\n- Presencialment des del CAP (quan demani accés a La Meva Salut)\n- Demanant l’accés a La Meva Salut i entrant-hi i accedint a l’apartat “Tutors autoritzats” on hi trobarà els noms de les persones (pare, mare o responsable legal) que hagin anat al CAP a demanar l’accés.\nAccedir a La Meva Salut del fills:\nL’accés a La Meva Salut dels vostres fills es fa amb les vostres credencials, a través de la vostra, amb el vostre codi d’identificació personal (CIP) de la TSI, el vostre codi d’usuari (DNI o document acreditatiu) i la vostra contrasenya o certificat digital. Abans, d’accedir-hi el sistema us deixarà seleccionar si voleu entrar a la vostra o a La Meva Salut dels vostres fills o persones de les quals sou responsables.\nQuan entreu a La Meva Salut del fill entreu al seu espai personal i esteu actuant en el seu nom. Per entrar a la d’un altre fill o a la vostra, primer haureu de desconnectar i tornar a identificar-vos.\nPer a més informació consulteu les FAQ\nUn altre tipus d'informació que trobareu a La Meva Salut és la llista d'espera en cas que estigueu pendents de sotmetre-us a una intervenció quirúrgica, i el document de voluntats anticipades, si ja l'heu registrat.\nL'eina també us permet realitzar alguns tràmits i gestions, com ara demanar visita, sol·licitar el canvi de metge i concertar cita per a les vacunacions internacionals, així com realitzar una enquesta anònima per ajudar-nos a millorar la informació i els serveis que ofereix, en ser anònima no és vàlida per fer reclamacions ni per tractar casos individuals.\nAfavorir la participació i la corresponsabilitat dels ciutadans en la prevenció i cura de la pròpia salut.\nSer un projecte en contínua evolució per a l’adopció de millores que posin a l’abast de la ciutadania informacions i funcion�alitats per tenir cura de la seva salut.\nAccessibilitat a la informació des de qualsevol lloc i en qualsevol moment.\nPer a qualsevol dubte o aclariment sobre La Meva Salut podeu contactar amb 061 CatSalut Respon.


L'Assemblea de Docents de les Illes Balears, premi Martí Gasull ! directe!cat\ndirecte ! a La República. N. 4126. Dissabte, 31 d'octubre de 2020 14:50 h\nCultura Última actualització Dimecres, 5 de febrer de 2014 05:00 h\nPlataforma per la Llengua entrega el guardó al col•lectiu de docents defensor de l'escola en català\nBarcelona (ACN).- L'Assemblea de Docents de les Illes Balears és el guanyador del premi Martí Gasull a l'exemplaritat en la defensa del català. El col·lectiu de docents defensor de l'escola en català a les Illes Balears ha rebut el guardó aquest dimarts a la sala Moragues del Born Centre Cultural de Barcelona en un conduït per Quim Masferrer. Aquest nou guardó que atorga Plataforma per la Llengua té per objectiu recordar la figura del fundador de l'entitat, que va morir al setembre de 2012 en un accident de muntanya a l'Himàlaia, i que la seva tasca serveixi per inspirar i reconèixer tots aquells que treballen en favor de la llengua catalana.\nFoto de família dels Premis Martí Gasull amb els guanyadors i els finalistes\nLlengua catalana, Martí Gasull, plataforma per la llengua\nEn defensa de la llengua catalana davant el genocidi del PP\nL'Assemblea de Docents de les Illes Balears es va crear a principis de 2013 en defensa d'una escola pública en català i contra les mesures imposades pel govern de les Illes "per relegar la llengua catalana en aquest àmbit". Plataforma per la Llengua ha destacat que de manera democràtica i pacífica, aquesta plataforma "ha capitalitzat el descontent d'una societat i ha mobilitzat desenes de milers de persones a les Illes per l'educació en català, un fet que ha propiciat adhesions a la seva lluita procedents d'arreu dels Països Catalans".\nL'Assemblea de Docents ha obtingut un premi en metàl·lic de 3.000 euros i un guardó creat per a l'ocasió per Joaquim Capdevila, orfebre i joier reconegut internacionalment i que ha dissenyat nombroses distincions, com la Creu de Sant Jordi, la Medalla d'Or de la Generalitat de Catalunya o els Premis Nacionals de Cultura, entre moltes altres.\nDesprés de recollir el guardó de mans del president de la Plataforma per la Llengua, Òscar Escuder, Margalida Caldentey ha assegurat que el fet d'estar nominats ja era un premi. És un guardó "compartit per molta gent, professors, pares i alumnes i la llàstima és que el Govern de les Illes Balears no comparteixi aquesta alegria". En aquest context, la representant de l'Assemblea ha assegurat que "per molt que s'empenyin a dir que a les Illes no es parla català, que per nosaltres el castellà és tant important com el català, que el sistema educatiu en català és la causa del fracàs escolar a les Illes i que els professors manipulem, seguirem defensant, ensenyant i mantenint viva la nostra llengua com no pot ser d'una altra forma", ha ressaltat.\nViquipèdia en català i l'activista Joan-Carles Martí\nLa Viquipèdia en català, l'edició en llengua catalana de la Wikipedia, la principal enciclopèdia en línia a Internet, i l'activista d'Elx Joan-Carles Martí i Casanova han estat els altres dos finalistes. De fet, els seus represants també han intervingut a l'acte quan encara no se sabia qui seria el guanyador. El president d'Amical Wikimedia, Arnau Duran, ha explicat que amb el seu projecte fan un base de coneixement accessible per tothom, en la seva llengua i de manera gratuïta. Duran ha considerat que tot ciutadà del món té dret a accedir a la informació en la seva llengua i en aquest cas en català. Mentre, Joan-Carles Martí ha recordat que als anys 60 i 70 les famílies catalanoparlants havien de deixar de parlar valencià als fills. "Hi ha hagut un canvi important, però sembla que el vent de ponent torna a bufar", ha destacat.\nPer la seva part, el president de la Plataforma per la Llengua ha dit que amb aquest acte s'homenatja públicament al Martí Gasull i es posa de nou un gra de sorra per "millorar la situació de la llengua catalana que malgrat estar al segle XXI encara rep els atacs constants de les institucions de l'estat espanyol i el francès". "Era un patriota incansable sense agenda i sense horaris", ha remarcat Escuder fent referència a Martí Gasull.\nSalvador Esteve, president de la Diputació de Barcelona, ha remarcat en la seva intervenció el paper jugat per Martí Gasull en Plataforma per Llengua. "Tots els finalistes expressen a la seva manera la força de la nostra llengua com a factor d'afirmació del país i agermanament de pobles", ha assenyalat Esteve. "Volem reivindicar la força de la nostra llengua".\nHoms: "Els que diuen que no, heu arribat tard"\nL'acte l'ha tancat el conseller de la Presidència i portaveu del Govern, Francesc Homs, qui ha assenyalat que "tota aquella gent que diu que 'no' i ens volem proposar decisions absurdes, han arribat tard i en un acte com el d'avui es pot dir clar i català: Heu arribat tard". Homs ha dit però que la feina no s'acaba aquí i que n'hi ha molta.\nEl passat dijous passat es va tancar el termini per votar el guanyador del premi, i més de 4.000 persones hi van participar a través del web www.premimartigasull.cat i es van rebre més de 96 candidatures presentades. El premi, que té la col·laboració de la Diputació de Barcelona, es lliurarà cada any a persones físiques o jurídiques que "hagin contribuït a la millora de la situació de la llengua catalana, i, a més d'esperonar l'activisme lingüístic, pretén homenatjar i recordar la figura d'un dels seus fundadors i principal impulsor de l'entitat", Martí Gasull.\nPlataforma per la Llengua ret homenatge a Martí Gasull 11.01.2013.\nEl president recorda el compromís amb la llengua i el país de Martí Gasull en l'entrega de la Creu de Sant Jordi a títol pòstum 30.10.2012.\nCreu de Sant Jordi per Martí Gasull 09.10.2012.\nMartí Gasull, fundador de la Plataforma per la Llengua, és l’alpinista mort en un allau a l’Himàlaia 23.09.2012.\nAquest 30 de març tots a Brussel·les per la llibertat\n5 de febrer de 2014, 15.13 h\nEntitats d'Escòcia, Flandes i dels Països Catalans, a punt per a la manifestació de Brussel·les\nFins al dia de la manifestació... Llegir més\n5 de febrer de 2014, 11.44 h\n#6 I gorberang tus ijo\nansiosos ar convate\ncomo uno suznormaleeeeeee ! ! !\n5 de febrer de 2014, 10.50 h\n5 de febrer de 2014, 09.57 h\nPremis cap a Alacant i cap a Ses Illes.\nÉs així com es mostra als bàrbars, l´entitat del català en l´actualitat.\nÉs així com expliquem que la llengua parlada de Salses a Guardamar i de Fraga a Maó, és una sola llengua parlada per més de 10.000.000 de persones.\nPS: Hauriem de recordar dia a dia, els ciutadans aragonesos que es troben amenaçats per l´ús del català, anomenat avui per España com LAPAO.\n5 de febrer de 2014, 08.26 h\nAsezme el fabor de publicar una LUnea duna puta bes !! coño !! i si no una LUnea, al menos una solea o una estrellea, cojone!!\n5 de febrer de 2014, 08.24 h\n5 de febrer de 2014, 08.07 h\nMenos mal que se dirige a un público de anormales , hasta para censurar son patéticos , cuando hay un problema en Cataluña , lo callan como la prensa cubana ... No os preocupéis , los asiduos lectores de esta mierda no son muy inteligentes precisamente , estos infelices ni se enteran , los ind... Llegir més\n5 de febrer de 2014, 06.43 h


25a La Marxassa - FEEC - Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya\n25a La Marxassa\n20 d'octubre 2018 - 07:00h - 11:30h\n629 009 644 / agrupe.marxassa@gmail.com\nEnguany la Marxassa fa 25 anys, quan l’any 1994 ens plantejàrem organitzar-la, l’ACE estava en hores baixes. L’accident mortal dels quatre companys al Lhoste Shar el 1987 havia provocat un descens en l’organització d’expedicions col·lectives. El Lhoste va ser vençut per una nova expedició de l’ACE el1990 però va ser el cant del cigne, l’esperit d’activitats col·lectives ja no es va despertar cap a aquesta mena d’activitats.\nCalia mobilitzar l’actiu humà de l’entitat a una nova aventura que provoqués la participació col·lectiva. Després de diferents iniciatives s’optà per organitzar una activitat similar a la nostra Marxeta, que ja funcionava des de feia 6 anys, amb un itinerari fixe i de major recorregut. Inicialment la idea fou travessar el Maresme de dalt a baix però una part d’aquest itinerari ja estava copat per la Travessa Tordera-Mataró que organitzava el Centre Atlètic Laietana.\nDoncs completaríem el seu itinerari, sortint de Teià o de la Conreria i resseguint els camins de la carena passant per Sant Mateu, la roca d’en Toni, el turó de Cèllecs, fent el dinar a Òrrius ens arribaríem a Mataró. Durant 5 anys i amb poques variacions del recorregut, que no superava els 40 quilòmetres, va ser la nostra Marxassa. En aquest interval de temps la FEEC havia creat la Copa Catalana de Caminades de Resistència i s’havia despertat un nou interès a nivell de l’excursionisme català per aquesta mena de caminades organitzades.\nL’ACE havia de decidir entre seguir amb la seva Marxassa o apuntar-se a l’organització d’una prova de la Copa Catalana. Ja són 20 anys els que la nostra Marxassa hi participa en la Copa. Vam canviar l’itinerari a fi d’adaptar-lo als requisits que calia per ser acceptat com a recorregut oficial i amb poques variacions d’itinerari, motivats alguns per problemes aliens al nostre desig i altres per millorar-lo en favor dels participants, ens hem mogut des de Sant Martí del Montseny a Sant Simó de Mataró. De la muntanya fins el mar.\n25 anys de Marxassa i confiant seguir molts més col·laborant en la progressió de l’excursionisme català.


Julio Lucia: “Ajudart ha sigut un rotund èxit gràcies a la col•laboració de veïns, entitats i els nou artistes”\nEl dissabte 16 se celebrava Ajudart, primer Festival de Cantants Solidaris en la Casa de Cultura, amb l'actuació desinteressada de nou artistes de primer orde, entre ells Xino Gómez (actualment en el programa La Voz de Telecinco), Emilio Solo o Vanessa Corbí. Un gran èxit de públic i, sobretot, una gran ajuda de tot un poble a Cáritas. Així ho va viure Julio Lucia, la persona clau per a organitzar l'esdeveniment.\nHan passat tan sols onze mesos, però han passat tantes coses. Pareix que va ser l'altre dia, era a finals de gener, crec, quan el cap del Departament de Comunicació em feia una entrevista sobre la meua entrada en este ajuntament com a regidor mentres ens preníem alguna cosa en la cafeteria de la Casa de la Cultura. Invitava jo, naturalment.\nVan sorgir moltes preguntes en una relaxada conversació; una d'elles m'incitava a desvelar algun possible projecte que caminara pel meu cap ja des de les primeres setmanes com a regidor.\nLlavors encara no tenia nom, però eixe esdeveniment solidari porta mesos en el meu cap, aquell dia ja vam parlar d'ell i fa tan sols uns dies, dissabte passat 16 de novembre, es va fer realitat el primer Festival de Cantants Solidaris, Ajudart.\nLa idea que li vaig exposar a Sabín era senzilla: portar uns quants artistes que canten gratis per a un acte benèfic i es recapta diners per a una associació. Encara que no recorde tota la conversació (vam prendre només café, això sí ho recorde) potser la següent pregunta va ser: “Per què vols fer açò?”. I la meua resposta va ser contundent: “Perquè puc fer-lo”.\nPense que si pots fer una cosa per a ajudar als altres i a més d'una forma bella no has de pensar-te'l molt: fes-lo i ajuda.\nJo sabia que tenia els mitjans, per fortuna molts amics meus són bons artistes atés que la meua dona ho és també i ens movem per eixos cercles; i, per si no fóra poc, tenia un gran escenari, la sala d'actes de la Casa de la Cultura.\nLa labor més complicada de tot açò va ser segurament fer entendre la gent que els artistes que venien a actuar oferirien un gran espectacle: ocorre a vegades quan et regalen alguna cosa, de sobte creiem que val menys de la mitat.\nAfortunadament, la gran majoria dels veïns va entendre el que valia l'espectacle quan van començar a veure'l. En açò va treballar moltíssim el Departament de Comunicació, fent un gran esforç per donar a conéixer-lo al poble a través de la web i de les xarxes socials, publicant les fotos i la biografia de cada un dels participants i tota la informació que ens va anar arribant, inclosa una gravació en vídeo en Mediterrani TV, on Vanessa Corbí actuava en directe.\nLa col·laboració de veïns i entitats va ser clau per a convertir Ajudart en una cosa cèlebre: a més dels artistes, l'acadèmia de perruqueria Essencial va oferir gratuïtament el seu treball per a deixar-los perfectes a nivell de maquillatge i pentinat, i la presentació d'este festival va anar de la mà de Mentxu Balaguer. I, com no podia ser de cap altra manera, Cáritas que va portar a un nombrós públic i que va ajudar en absolutament tot.\nIndubtablement sempre hi hi ha coses que millorar, però Ajudart va ser un rotund èxit, el públic va acabar aplaudint de peu i no per quedar bé, ens van felicitar a tots… encara que a mi no em feia falta, el meu premi era veure la Casa de la Cultura plena i al públic molt content, evidentment eixa va ser també la recompensa dels artistes, la calor del públic.\nInforma: Julio Lucia | Fotos: Sergio Maestro


Cable antirobatori per a 16 quadres elèctrics més - Diari de Sabadell\nCable antirobatori per a 16 quadres elèctrics més\nL'ajuntament de Sabadell comprarà cable antirobatori per a 16 quadres de protecció que subministren electricitat. La inversió tindrà un cost de 270.977 euros. Aquest sistema ja s'ha posat a prova en diversos punts de la ciutat, com a Sant Pau de Riu-sec.\nEl robatori de cable elèctric ha esdevingut una autèntica xacra a la ciutat, per la qual cosa el govern municipal ha decidit posar fil a l’agulla i fer una compra considerable de cable amb el nou sistema antirobatori, el qual dificulta molt més l’extracció i la fa molt improbable.\nA més, en alguns d’aquests quadres, als indrets difícils de controlar pels veïns i també per la policia, també s’hi instal·laran alarmes que connectaran amb la centraleta que la Policia Municipal té a Cal Marcet i advertiran dels intents de robatori.\nXavier Guerrero, regidor d’Espai Públic, destaca “la voluntat d’aquest govern de fer tot el possible per defensar el que és de tots. L’enllumenat públic és un servei bàsic que ens costa molts diners a a tots els ciutadans. Val la pena destinar recursos importants a evitar que gent sense miraments ens robin a tots”.\nTemes:antirobatori, cables elèctrics


Novetats Setembre-Desembre 2017 – L'Altra Editorial\nNovetats Setembre-Desembre 2017\nNo podem marxar de vacances sense presentar-vos els títols que passaran a formar part del catàleg de L’Altra a partir del setembre:\nLa primera en arribar serà la Maria Guasch (Begues, 1983), a qui potser recordeu per la deliciosa Olor de clor sota la roba (RBA-La Magrana), que li va merèixer el Premi Nou Talent FNAC 2014. A la seva nova novel·la, Els fills de Llacuna Park, ens presenta la Clara, que treballa de professora a la presó. La feina li semblaria un refugi contra el món si no fos perquè una interna se la mira com si es coneguessin, i aquesta mirada, silenciosa i distant, s’infiltra en el seu dia a dia. Darrere d’aquesta mirada vénen altres coses. Ve, per exemple, el Gabriel i, amb ell, tot de desitjos i frustracions adolescents. Seguint el seu rastre, la Clara agafa una nit el tren de rodalies que la retorna a Canyars, la ciutat dels setze, dels disset anys. ¿Què hi ha, allà, que la pugui atrapar?\nEnguany continuem celebrant el centenari Carson McCullers (1917-1967) de la millor manera possible: aquest setembre arribarà Entre la solitud i el somni. Notes sobre literatura, memòria i identitat, amb traducció d’Alba Dedeu. Es tracta d’uns assaigs inèdits fins ara en català, publicats de manera dispersa al llarg dels temps i que hem arreplegat per primer cop en aquesta edició. Hi ha records d’infantesa, retalls de la vida a Brooklyn, històries sobre la guerra que prenen sovint forma de novel·les curtes i –molt especialment– reflexions sobre altres escriptors i sobre l’art d’escriure. Escrits amb el seu estil característic i la seva particular mirada, aquests textos ens obren una porta a les passions vitals i literàries de l’escriptora, i una finestreta a la seva manera de treballar, i de viure el món de l’escriptura. Una petita joia.\nA l’octubre, reivindicarem amb força la veu de David Vilaseca (1964-2010) i la publicació de la seva Obra completa, conformada pels dietaris Els homes i els dies (publicat anteriorment per 3 i 4) i El nen ferit, pòstum i encara inèdit. El que us oferim aquí és una obra esplèndida, per l’ambició literària del projecte, per la projecció endavant, perquè explora amb precisió i honestedat fonda l’experiència i el drama de sentir-se diferent —diferent acadèmicament, diferent en l’opció sexual, diferent en el model de vida—, perquè reflexiona sobre Catalunya, la vida acadèmica, les patums i la vida cultural, perquè es mira el país des de fora, i des de dins, i perquè parla sense embuts de sexualitat, de la recerca a voltes sòrdida, a voltes violenta i sempre agosarada d’una manera de viure diferent. La seva és una veu poderosa i sorprenent, una mirada lúcida sobre el món i Catalunya en el tombant de segle.\nTancarem l’octubre amb l’esperadíssima reedició de El cor és un caçador solitari, l’obra cabdal de Carson McCullers i que ara recuperem amb una nova traducció d’Alba Dedeu. La novel·la, ambientada en un poblet del sud dels Estats Units, narra la història de John Singer, un sordmut solitari que, gràcies al seu posat empàtic i amable, atrau l’interès de tota mena gent. Mick Kelly, l’adolescent també protagonista de la novel·la, que té pressa per fer-se gran; el propietari del cafè on en Singer dina cada dia; un socialista emprenyat i borratxo; un doctor negre frustrat: tots expliquen els seus problemes a John Singer, el seu confident silenciós, i ell els ajuda a canviar la seva dissort de maneres imprevisibles. El cor és un caçador solitari explora la solitud, la necessitat per ser compresos i la recerca de l’amor, una història inoblidable que dóna veu als marginats, els oblidats i els maltractats.\nI Salter, l’etern James Salter: a les obres L’última nit, Joc i distracció, i el celebrat recull de conferències L’art de la ficció (pròleg d’Eduard Márquez) s’hi suma ara la publicació de Anys llum, una novel·la elegant, intel·ligent i seductora sobre un matrimoni, els Berland, que viuen plàcidament entre Manhattan i una casa al nord de Nova York. Allà, una mena de paradís amb vistes al riu Hudson, Viri, arquitecte apassionat per la seva feina, i Nedra, una dona elegant amb una personalitat forta, gaudeixen de les passejades, els sopars amb amics i els incomptables moments de calma dedicats a jugar amb les seves dues filles. No obstant, darrere d’aquesta aparença idíl·lica, el lector anirà descobrint esquerdes finíssimes que van evolucionant cap a esvorancs insalvables. Anys llum traça amb sensibilitat fonda els límits i contradiccions de l’amor malmès pel pas del temps, que és en realitat el gran protagonista d’aquesta novel·la.\n➡ Núvol: L’Orwell va aguantar fins l’úl\n🏆 Veredicte del Premi Documenta 2020 El jurat


Cervera, en dos dels vint nous paquets turístics que promou la Diputació de Lleida — Paeria de Cervera\nEsteu aquí: Inici › Notícies › Cervera, en dos dels vint nous paquets turístics que promou la Diputació de Lleida\nCervera, en dos dels vint nous paquets turístics que promou la Diputació de Lleida\nLa Diputació de Lleida va presentar, dimecres 8 d’abril, els vint nous paquets turístics experiencials que s’han creat a les comarques de la Plana de Lleida, entre els quals n’hi ha dos a la ciutat de Cervera:\nPaquets turístics a la web de Catalunya Experience.\n“Viles històriques de la Segarra“: visites guiades al centre històric, la Universitat i la Paeria de Cervera, al centre de Guissona i l’antiga ciutat romana de Iesso.\n“Marc Màrquez i 93 km amb castells“: visita a l’espai expositiu "93 Marc Màrquez" al Museu Comarcal de Cervera i als castells de Florejacs i les Pallargues.\nTots els paquets inclouen, com a mínim, una nit d’allotjament, un menú gastronòmic en un restaurant de cuina tradicional i diferents visites guiades.\nTenen la singularitat que, cercant la diferenciació del territori, han adaptat l’oferta a les exigències del mercat i han vinculat el projecte als petits comerciants de la zona amb la producció i l’elaboració de productes autòctons.\nEs comercialitzen per mitjà de l’Agència Catalana de Turisme (http://bookexperience.Catalunya.com) i de TourEspaña/Segittur (www.Spain.info).\nEn la seva creació hi han participat 151 prestadors de serveis (empresaris, representants d’entitats i tècnics de turisme) de la Plana de Lleida, els quals han aportat la creació d’activitats, serveis d’allotjament, restauració, oferta complementària o compra de productes agroalimentaris que, juntament amb els recursos turístics de cadascuna de les comarques participants, han permès la confecció dels paquets turístics.


Planta baixa - 24/09/2021\nA l'especial "Planta baixa" d'avui hem explicat l'última hora de la detenció de l'expresident Carles Puigdemont a Sàsser i hem entrevistat Quim Torra\ni Artur Mas, expresidents de la Generalitat; Laura Borràs, presidenta del Parlament de Catalunya, i Oriol Junqueras, president d'ERC, per parlar-ne.\nA l'especial "Planta baixa" d'avui hem explicat l'última hora de la detenció de l'expresident Carles Puigdemont a Sàsser i hem entrevistat Quim Torra i Artur Mas, expresidents de la Generalitat; Laura Borràs, presidenta del Parlament de Catalunya, i Oriol Junqueras, president d'ERC, per parlar-ne.\nPlanta baixa - 23/09/2021\nAl "Planta baixa" d'avui hem explicat l'última hora de l'erupció del volcà Cumbre Vieja des de La Palma, amb imatges de dron, i hem parlat amb un noi\nque va començant jugant a videojocs i va acabar enganxat als jocs d'apostes i a la cocaïna. A més, hem avançat que el govern i la CUP ja negocien un decret per posar fi a la polèmica de les renovables i hem entrevistat Laia Estrada (CUP).\nAl "Planta baixa" d'avui hem explicat l'última hora de l'erupció del volcà Cumbre Vieja des de La Palma, amb imatges de dron, i hem parlat amb un noi que va començant jugant a videojocs i va acabar enganxat als jocs d'apostes i a la cocaïna. A més, hem avançat que el govern i la CUP ja negocien un decret per posar fi a la polèmica de les renovables i hem entrevistat Laia Estrada (CUP).\nPlanta baixa - 22/09/2021\nAl "Planta baixa" d'avui hem explicat l'última hora de l'erupció del volcà Cumbre Vieja des de La Palma, hem parlat de la qualitat del menjar dels men\nús escolars i hem entrevistat Toni Comín, eurodiputat de JxCat, i Ernest Maragall, portaveu d'ERC a l'Ajuntament de Barcelona.\nAl "Planta baixa" d'avui hem explicat l'última hora de l'erupció del volcà Cumbre Vieja des de La Palma, hem parlat de la qualitat del menjar dels menús escolars i hem entrevistat Toni Comín, eurodiputat de JxCat, i Ernest Maragall, portaveu d'ERC a l'Ajuntament de Barcelona.\nPlanta baixa - 21/09/2021\nPlanta baixa - 20/09/2021\nAl "Planta baixa" d'avui hem seguit l'última hora de l'erupció del volcà Cumbre Vieja des de La Palma. A més, hem explicat que els Mossos d'Esquadra i\nnvestiguen dues agressions que s'haurien produït al macrobotelló que va tenir lloc aquest cap de setmana a la UAB i hem parlat del "baby signs", un mètode que utilitzen alguns pares per comunicar-se mitjançant signes amb el seu nadó.\nAl "Planta baixa" d'avui hem seguit l'última hora de l'erupció del volcà Cumbre Vieja des de La Palma. A més, hem explicat que els Mossos d'Esquadra investiguen dues agressions que s'haurien produït al macrobotelló que va tenir lloc aquest cap de setmana a la UAB i hem parlat del "baby signs", un mètode que utilitzen alguns pares per comunicar-se mitjançant signes amb el seu nadó.\nPlanta baixa - 17/09/2021\nAl "Planta baixa" d'avui hem explicat que els Mossos d'Esquadra han detingut un agressor sexual que hauria atacat almenys cinc dones a l'Hospitalet de\nLlobregat i Barcelona i hem avançat que s'ha doblat el nombre de víctimes d'agressions sexuals ateses aquest estiu a l'Hospital Clínic respecte de l'any passat. A més, hem comentat que un de cada tres morts per Covid era un pacient diabètic i hem parlat d'una banda que estafava persones grans amb Alzheimer fent-se passar per revisors del gas i que ha evitat la presó.\nAl "Planta baixa" d'avui hem explicat que els Mossos d'Esquadra han detingut un agressor sexual que hauria atacat almenys cinc dones a l'Hospitalet de Llobregat i Barcelona i hem avançat que s'ha doblat el nombre de víctimes d'agressions sexuals ateses aquest estiu a l'Hospital Clínic respecte de l'any passat. A més, hem comentat que un de cada tres morts per Covid era un pacient diabètic i hem parlat d'una banda que estafava persones grans amb Alzheimer fent-se passar per revisors del gas i que ha evitat la presó.\nPlanta baixa - 16/09/2021\nAl "Planta baixa" d'avui hem entrevistat Miquel Iceta, ministre de Cultura i Esport, l'endemà de la taula de diàleg, i hem conversat amb Oriol Mitjà,\ninfectòleg de l'Hospital Germans Trias i Pujol. A més, hem explicat el cas d'un noi de 19 anys addicte a les xarxes socials que fa tres anys que va a teràpia.\nAl "Planta baixa" d'avui hem entrevistat Miquel Iceta, ministre de Cultura i Esport, l'endemà de la taula de diàleg, i hem conversat amb Oriol Mitjà, infectòleg de l'Hospital Germans Trias i Pujol. A més, hem explicat el cas d'un noi de 19 anys addicte a les xarxes socials que fa tres anys que va a teràpia.\nPlanta baixa - 15/09/2021\nAl "Planta baixa" d'avui hem recollit totes les reaccions polítiques prèvies a la primera reunió de la taula de diàleg, hem explicat el cas de la Sand\nra, de 22 anys, que dies després de vacunar-se es va quedar inconscient i va necessitar un marcapassos. A més, hem parlat amb l'Eduard Garzón, un dels 13 acusats per terrorisme que l'Audiència Nacional vol portar a judici, i hem explicat què passa amb els nens que no tenen plaça al centre públic on volien matricular-se.\nAl "Planta baixa" d'avui hem recollit totes les reaccions polítiques prèvies a la primera reunió de la taula de diàleg, hem explicat el cas de la Sandra, de 22 anys, que dies després de vacunar-se es va quedar inconscient i va necessitar un marcapassos. A més, hem parlat amb l'Eduard Garzón, un dels 13 acusats per terrorisme que l'Audiència Nacional vol portar a judici, i hem explicat què passa amb els nens que no tenen plaça al centre públic on volien matricular-se.\nPlanta baixa - 14/09/2021\nAl "Planta baixa" d'avui hem explicat que el president de la Generalitat, Pere Aragonès, "no accepta" els membres que ha proposat Junts per a la taula\nde diàleg perquè no són membres del govern. A més, hem entrevistat Artur Mas, expresident de la Generalitat, i Manuela Carmena, exalcaldessa de Madrid.\nAl "Planta baixa" d'avui hem explicat que el president de la Generalitat, Pere Aragonès, "no accepta" els membres que ha proposat Junts per a la taula de diàleg perquè no són membres del govern. A més, hem entrevistat Artur Mas, expresident de la Generalitat, i Manuela Carmena, exalcaldessa de Madrid.\nPlanta baixa - 13/09/2021\nAl "Planta baixa" d'avui hem entrat en un laboratori d'alta seguretat on s'investiga la Covid i hem parlat d'"El llop", el nou programa d'Àngel Llàcer\na TV3. A més, hem acompanyat el Pau, un nen de 9 anys amb fibrosi quística, que tornava a l'escola al cap d'un any i mig, i hem entrevistat Pepe Mujica, expresident de l'Uruguai.\nAl "Planta baixa" d'avui hem entrat en un laboratori d'alta seguretat on s'investiga la Covid i hem parlat d'"El llop", el nou programa d'Àngel Llàcer a TV3. A més, hem acompanyat el Pau, un nen de 9 anys amb fibrosi quística, que tornava a l'escola al cap d'un any i mig, i hem entrevistat Pepe Mujica, expresident de l'Uruguai.\nPlanta baixa - 10/09/2021\nAl "Planta baixa" d'avui hem explicat com feia els exorcismes el bisbe de Solsona, Xavier Novell, i hem parlat de la tornada a l'escola, que costarà 2\n.500  per alumne, segons un estudi de l'OCU. A més, hem entrevistat Salvador Illa, del PSC, i Damià Calvet, president del Port de Barcelona.\nAl "Planta baixa" d'avui hem explicat com feia els exorcismes el bisbe de Solsona, Xavier Novell, i hem parlat de la tornada a l'escola, que costarà 2.500  per alumne, segons un estudi de l'OCU. A més, hem entrevistat Salvador Illa, del PSC, i Damià Calvet, president del Port de Barcelona.\nPlanta baixa - 09/09/2021\nAl "Planta baixa" d'avui hem estat al Palau de la Generalitat, a la Ricarda i a Madrid per seguir totes les reaccions l'endemà de l'anunci que no hi h\naurà ampliació de l'aeroport del Prat. A més, hem explicat que els rescats s'han doblat en els últims 10 anys, hem parlat de quins col·lectius són els més rescatats i en quins casos es paga el rescat, i hem entrevistat Isabel Tapia, presidenta de l'associació de Policies LGTBI Gaylespol, per parlar de l'homofòbia en els cossos policials.\nAl "Planta baixa" d'avui hem estat al Palau de la Generalitat, a la Ricarda i a Madrid per seguir totes les reaccions l'endemà de l'anunci que no hi haurà ampliació de l'aeroport del Prat. A més, hem explicat que els rescats s'han doblat en els últims 10 anys, hem parlat de quins col·lectius són els més rescatats i en quins casos es paga el rescat, i hem entrevistat Isabel Tapia, presidenta de l'associació de Policies LGTBI Gaylespol, per parlar de l'homofòbia en els cossos policials.\nPlanta baixa - 08/09/2021\nAl "Planta baixa" d'avui hem parlat amb Krzysztof Charamsa, que va sortir de l'armari fa 6 anys i el Vaticà li va retirar els càrrecs. A més, hem expl\nicat què és una llar de criança i quines diferències té amb una llar d'infants i ens hem preguntat si les begudes vegetals són més saludables que la llet de vaca.\nAl "Planta baixa" d'avui hem parlat amb Krzysztof Charamsa, que va sortir de l'armari fa 6 anys i el Vaticà li va retirar els càrrecs. A més, hem explicat què és una llar de criança i quines diferències té amb una llar d'infants i ens hem preguntat si les begudes vegetals són més saludables que la llet de vaca.\nPlanta baixa - 07/09/2021\nAl "Planta baixa" d'avui hem avançat que el bisbe Novell va participar en pseudoteràpies per "curar" gais, prohibides per llei. A més, hem entrevistat\nIñigo Errejón, líder de Més País, i Jaume Padrós, president del Col·legi de Metges de Barcelona.\nAl "Planta baixa" d'avui hem avançat que el bisbe Novell va participar en pseudoteràpies per "curar" gais, prohibides per llei. A més, hem entrevistat Iñigo Errejón, líder de Més País, i Jaume Padrós, president del Col·legi de Metges de Barcelona.\nPlanta baixa - 06/09/2021\nAl "Planta baixa" d'avui hem explicat tots els detalls del cas del bisbe Novell, hem entrevistat Yanis Varoufakis, economista i exministre de Finances\ngrec, hem resolt els dubtes dels antivacunes amb Antoni Trilla, cap d'Epidemiologia de l'Hospital Clínic, i hem parlat d'alguns escenaris de "La casa de papel" que no són els que diuen que són.\nAl "Planta baixa" d'avui hem explicat tots els detalls del cas del bisbe Novell, hem entrevistat Yanis Varoufakis, economista i exministre de Finances grec, hem resolt els dubtes dels antivacunes amb Antoni Trilla, cap d'Epidemiologia de l'Hospital Clínic, i hem parlat d'alguns escenaris de "La casa de papel" que no són els que diuen que són.