Catalunya repeteix el rècord de participació... - Govern.cat\nquery_builder 10 setembre 2021 14:11\nCatalunya repeteix el rècord de participació a les activitats de lleure educatiu durant l'estiu, amb 441.521 persones\nLa consellera Cervera ha destacat que “les mesures impulsades per Drets Socials i Salut, conjuntament amb el sector, han aconseguit mantenir el lleure educatiu com a espai segur”\nEl conseller Argimon valora haver assolit aquest objectiu en plena cinquena onada i malgrat la virulència de la variant Delta\nEl Departament de Drets Socials ha registrat aquest estiu un total de 8.521 activitats de lleure educatiu, que han estat notificades per les entitats d’educació en el lleure, associacions educatives juvenils, associacions de familiars, empreses i institucions. En aquestes activitats hi han participat un total de 441.521 persones, entre infants i joves inscrits (381.836), dirigents (53.853) i personal de suport (5.832), que majoritàriament han participat en casals de vacances (75%). La resta d’activitats es reparteixen entre les colònies (15%), les acampades (7%), les rutes (2%) i els camps de treball (menys de l’1%).\nSón dades que han donat a conèixer aquest matí en roda de premsa la consellera de Drets Socials, Violant Cervera, i el conseller de Salut, Josep Maria Argimon, que han presentat el balanç del lleure educatiu d'aquest estiu 2021 a l’alberg de joventut de Barcelona.\nLes xifres de participació signifiquen un creixement del 60% respecte de l’estiu passat, quan en plena pandèmia es van assolir els 275.598 participants. I és una dada gairebé igual que la de l’estiu del 2019, quan es va arribar a les 441.577 persones participants, la xifra més alta registrada mai a Catalunya d’ençà de l’inici del recompte l’any 1981.\nLa titular de Drets Socials ha reconegut que “no ha estat un estiu fàcil i malgrat tot, en aquest context d’extrema dificultat, hem aconseguit recuperar una participació rècord en el lleure educatiu a Catalunya, que iguala les dades de 2019”. En aquest sentit, Cervera ha destacat que “Govern i sector hem mantingut un diàleg constant i hem fet front a la 5a onada impulsant mesures preventives que han aconseguit mantenir el lleure educatiu com a espai segur, com ho demostren les dades: només un 0,54% dels participants ha donat positiu per Covid-19”.\nLa consellera de Drets Socials ha agraït l’esforç i compromís del personal del sector i ha remarcat “la importància del lleure educatiu com a eina vital pel desenvolupament dels infants i els joves i per tant, del futur del país. A través de la convivència i la relació amb l’entorn, el lleure contribueix al creixement integral de la persona, a la transmissió de valors i a la cohesió social. A més, té beneficis per a la salut mental dels infant i joves, especialment en un any d’aïllament per la pandèmia”.\nPer la seva banda, Josep Maria Argimon, ha destacat l’esforç per haver pogut garantir aquesta activitat educativa “que considerem essencial pel desenvolupament d’infants i joves”, quelcom força difícil aquest estiu per la virulència de la variant Delta i l’esclat de la cinquena onada i per la interacció social entre joves encara no vacunats.\n“Aquest estiu, el repte era aconseguir que els casals i les colònies també estiguessin oberts. I s’ha aconseguit, gràcies als esforços de tothom”, ha emfatitzat el titular de Salut, tot enumerant les mesures adoptades, juntament amb el Departament de Drets Socials: impulsar el programa de TAR voluntari i gratuït a les farmàcies per identificar els nous casos i tallar les cadenes de transmissió (37.763); els cribratges amb TAR adreçats als monitors abans de l’inici de les colònies (781); la promoció de la vacunació preferent per a monitors i monitores (773); la participació de la Creu Roja amb un dispositiu reactiu davant dels casos positius, fent TAR amb equips mòbils (1.972); així com formacions a dirigents en l’àmbit de la prevenció i la higiene.\nLa participació per territoris\nLes activitats que més han crescut percentualment respecte de l'estiu passat 2020 són les rutes (+233%), seguides de les acampades (+129%), les colònies (+100%), els camps de treball (+64%) i els casals de vacances (+48%).\nI pel que fa a la distribució territorial, la demarcació de Barcelona és la que ha concentrat el nombre més alt de participants, amb un total de 269.679 infants i joves en 4.488 activitats. D’aquests, un 87,1% ho han fet en casals de vacances, seguits pels que han anat de colònies (8,7%), acampades (3,3%), rutes (0,7%) i camps de treball (0,2%) .\nLa segueix les comarques gironines, que segons el registre són les segones en nombre de participants amb un total de 83.593 infants i joves repartits en 1.805 activitats. En concret, es reparteixen en casals de vacances (54,6%), colònies (26,4%), acampades (12,3%), rutes (5,7%) i camps de treball (0,8%).\nA la demarcació de Lleida s’han notificat 1.294 activitats amb 46.833 participants, els quals han fet casals de vacances en un 44,8%, seguits pels que han anat de colònies (26,8%), acampades (19,7%), rutes (6,5%) i camps de treball (2,1%).\nSegons el mateix registre, el Camp de Tarragona ha acollit 657 activitats de lleure educatiu a les quals hi han participat fins a 31.073 infants i joves repartits en casals de vacances (71,7%), colònies (21,8%), acampades (4,6%), rutes (1%) i camps de treball (0,8%).\nFinalment, a les Terres de l’Ebre s’hi han registrat 277 activitats per a 10.343 infants i joves, els quals han participat en casals (75,6%), colònies (16,8%), acampades (4,7%), rutes (1,6%) i camps de treball (1,3%).\nGarantir l’accés equitatiu al lleure\nPer a promoure l’accés dels infants i joves de famílies en situació de vulnerabilitat al conjunt de les activitats d’educació en el lleure d’aquest estiu, el Departament de Drets Socials ha destinat 1.150.000 euros en beques.\nD’aquesta partida, 600.000 euros s’aporten directament a les principals federacions d’entitats d’educació en el lleure per a impulsar beques per a infants i joves en situació de risc social perquè gaudeixin de colònies i activitats d’estiu. Aquestes beques han beneficiat uns 48.700 infants i joves des del 2014, dels quals uns 8.000 corresponen a aquest estiu.\nA més a més, el Departament també inverteix una partida prevista per a beques de 550.000 euros al programa propi de “L’estiu és teu!”, que majoritàriament cobreixen el 100% del cost de l’estada a famílies amb situació de vulnerabilitat social, dependència o discapacitat. Un total de 7.496 famílies s’han beneficiat d’aquests ajuts des del 2014, de les quals 716 corresponen a aquest estiu.\nAquestes beques se sumen als ajuts a les famílies nombroses, monoparentals i les acollidores han continuat gaudint d’una reducció del 10% en el preu de les estades, un ajut que ha beneficiat 486 participants en aquesta edició (239 nombroses, 47 monoparentals i 12 acollidores), i un total de 15.242 famílies des de la implantació d’aquesta mesura el 2008.\nAixí mateix, les colònies de “L’estiu és teu!” també han comptat enguany amb 94 monitors i monitores de suport específic a 106 participants amb diversitat funcional.\nColònies als albergs Xanascat\nDurant la roda de premsa a l’alberg de Barcelona també s’ha donat a conèixer la participació concreta a les colònies de “L’estiu és teu!” organitzades per l’Agència Catalana de la Joventut als albergs de la Xanascat, i que aquest estiu han arribat a la seva 27a edició. Un total de 2.389 infants, adolescents i joves de 5 a 16 anys han participat en estades de música, idiomes, esports, astronomia, enginy, circ, cinema, excursionisme o dansa i emocions.\nPer albergs de la xarxa pública Xanascat, el que més participants ha rebut ha estat el de Coma-ruga (436), seguits pels de Deltebre (380), L’Escala (305), La Molina (290), Cabrera de Mar (201), L’Espluga de Francolí (183), Banyoles (161), Canyamars (144), Núria (90), Planoles (86), Móra la Nova (63) i Vic (50).\nAixí mateix, els albergs de la Xanascat també han acollit aquests mesos d’estiu un total de 2.247 nois i noies en el marc de les Estades d’Immersió Lingüística, un programa conjunt amb el Departament d’Educació. D’aquest nombre, un total de 1.138 eren procedents de centres amb alta complexitat.\nFormació a monitors i monitores\nPel que fa a les mesures de prevenció de la salut, durant el balanç d’aquest matí també s’ha donat a conèixer que un total de 7.099 monitors/es i directors/es de lleure van fer a principis d’estiu la formació organitzada per Salut Pública i Joventut que acrediten com a responsable de prevenció i higiene per a les activitats de lleure que organitzen les diferents entitats, institucions i empreses de lleure.\nAquesta figura va ser la gran novetat de l’estiu passat 2020 i té l’objectiu de vetllar pel compliment dels protocols a les activitats en matèries com el rentat de mans, la desinfecció, els grups reduïts o la detecció de símptomes de Covid-19.\nEn l’edició del 2020, un total de 17.743 monitors/es i directors/es de lleure van fer el curs i obtenir la certificació. Aquests responsables de prevenció i higiene se sumen als 7.099 d’enguany, de manera que per aquesta campanya d’estiu hi ha hagut un total de 24.842 cap i monitors/es que han pogut exercir aquest rol.\nPel que fa a la prevenció de l’Assetjament Sexual Infantil (ASI), Drets Socials també va dur a terme abans de la campanya d’estiu 6 sessions formatives adreçades a monitors/es i directors/es de lleure per tal que puguin dur a terme una gestió emocional adequada en relació als infants, adolescents o joves que hagin pogut viure aquestes situacions.\nAquesta nova acció se suma a les diferents formacions que Joventut ja ve fent els darrers anys amb l’objectiu de prevenir i combatre l’assetjament entre iguals (bullying) i els abusos sexuals a les activitats d’educació en el lleure.\nPodeu recuperar la roda de premsa en aquest enllaç:\nImatge de la roda de premsa 430\nImatge de la roda de premsa 2 164\nReunió amb direccions d'albergs 130\nReunió amb direccions d'albergs (consellers) 133\nReunió amb direccions d'albergs (pla general) 193\nInfografia lleure educatiu. Estiu 2021


Les cançons del disc nou manen en l’actuació del quartet al Poble Espanyol\n3 min. Barcelona 17/11/2019 11:56\n651x366 El grup Manel durant el concert al Poble Espanyol / CRISTINA CALDERER El grup Manel durant el concert al Poble Espanyol / CRISTINA CALDERER\nSona Teresa Rampell, el clàssic del disc Atletes, baixin de l’escenari (2013), i quan ha d’entrar la veu és el públic i no Guillem Gisbert qui pren la iniciativa. El cantant dels Manel deixa fer i no hi intervé ben bé fins a la tornada. Quan acaba el tema, aplaudeix segurament per agrair la implicació de les més de 3.000 persones que ahir dissabte van omplir el Poble Espanyol. El gest el podia haver fet després de Formigues, la peça amb què havia començat el concert de presentació a Barcelona de l’àlbum Per la bona gent, o després de qualsevol de les cançons noves, totes cantades de principi a final per un públic que venia amb la feina feta de casa (També hi havia una espectadora que fins i tot duia el llibret del disc per seguir les lletres!) A més, és un públic rejovenit per la incorporació de nous espectadors, senyal que després d’una dècada de trajectòria els Manel encara són capaços d’interessar a unes generacions més joves que, a més a més, no tenen cap problema per assimilar els cops de volant estilístics del quartet barceloní.\nAmb els Manel passa que cada vegada que estrenen un disc sorgeix un dubte raonable sobre com funcionaran en directe unes cançons cada cop més allunyades de les convencions del pop. Va passar amb les de Jo competeixo (2016). Ara tornava a passar amb les de Per la bona gent. I, com en la gira anterior, el dubte s’esvaeix de seguida. En el concert d'ahir, tretze de les setze cançons que van interpretar són dels últims dos discos (5+8), i l’actuació va ser tot un èxit, malgrat la tibantor escènica dels primers minuts, els acoblaments a La cançó del soldadet, una sonorització de la veu millorable que va perjudicar peces com Amb un ram de clamídies i una gestió dels bisos que podria haver sigut més engrescadora.\n651x366 Guillem Gisbert, el cantant de Manel, interpretant 'Formigues' al Poble Espanyol / CRISTINA CALDERER Guillem Gisbert, el cantant de Manel, interpretant 'Formigues' al Poble Espanyol / CRISTINA CALDERER\nEls Manel del 2019, que de moment renuncien a asos com Benvolgut, Al mar!, Boomerang, En la que el Bernat se't troba i Mort d’un heroi romàntic, entre molts altres, combinen la part més electrònica amb una altra dominada per guitarres elèctriques més ferotges, amb Tubs de ventilació i el riff de Les cosines com a punt àlgid. Troben que les aromes tropicals van bé per lligar una peça nova, Aquí tens el meu braç, amb La serotonina. Adapten a la nova estètica Captatio benevolentiae despullant-la de melancolia i situen la molt Talking Heads Boy band en un lloc preferencial del repertori, en un bloc imbatible que van obrir amb Jo competeixo (vuit minuts d'exorcisme) i van tancar amb Per la bona gent (el poderós sample de Maria del Mar Bonet com a tornada) abans del bis. Per cert, no hi va haver cap menció de l’afer Poli band. De fet, cap dels Manel va dir gaire cosa durant l’hora i mitja de concert.\n651x366 Manel al Poble Espanyol / CRISTINA CALDERER Manel al Poble Espanyol / CRISTINA CALDERER\nPel que fa a la posada en escena, i tal com fan Maria Arnal i Marcel Bagés, amb qui comparteixen mànager, l’únic element escènic és una lona blanca que serveix per projectar-hi llums de diferents colors i jugar amb el contrallum. Això els dona un poder expressiu especial, que fa que Gisbert sembli una mena de predicador de l’apocalipsi recitant Verdaguer a l’inici de Formigues, i que Per la bona gent i Jo competeixo tinguin un to encara més temible. Curiosament, el públic s’empelta d’aquest caràcter més fosc i estripat: hi havia noies ballant aquestes dues cançons amb gestos i contorsions de catarsi, ben bé com si estiguessin en un aquelarre dirigit per quatre bruixots.\nMor Michael Apted, director de 'Goril·les en la boira'


Orfeo Soler i Jordi Linares apropen la família Borja a Fundación Mutua Levante | ARA Multimèdia\nOrfeo Soler i Jordi Linares apropen la família Borja a Fundación Mutua Levante\nL’exposició estarà disponible fins al 29 d’abril a Alcoi\nEscrit per Redacció 22 gener 2022\nJa es pot visitar la mostra ‘Al voltant dels Borja’ a la Sala d’Exposicions de Fundación Mutua Levante. L’exposició estarà disponible fins al 29 d’abril a Alcoi.\nARAMULTIMÈDIA ha estat a la inauguració d’Al voltant dels Borja’ i ofereix els testimonis de Jordi Linares, comissari de l’exposició, Orfeo Soler, com a creador d'aquesta, i Pep Jordà, en representació de Fundación Mutua Levante.\nLa Casa de Borja, la família valenciana més universal de tots els temps, va establir-se al Regne de València al segle XIII. El seu ascens correspon a una intel·ligent estratègia d’aliances i una visió enginyosa del taulell polític en cada moment. És d’aquesta manera com van aconseguir, en poc més d’un segle, aconseguir dos Papats, una dotzena de cardenalats i un Sant, a banda de molts altres títols nobiliaris.\nEntre les possessions de la família, destaca el Palau Ducal de Gandia, construït al segle XIV que segueix sent un dels edificis més representats del patrimoni arquitectònic valencià. A partir de 1485 la família Borja s’instal·laria al palau, quan Rodrigo de Borja, futur Papa Alejandro VIé, comprà el ducat de Gandia.\nOrfeo Soler, entre intrigues palatines, llegendes i històries reals, s’aproxima a donar una visió d’aquesta família des d’una perspectiva figurativista i abstracta. També es pot descobrir l’espiritualitat plàstica d’Orfeo en obres com ‘San Francisco de Borja’ o la ‘Transfiguración’. Tota una trama, baix l’atenta mirada d’un Nicolás Maquiavelo, el qui està present en la línia argumental de la col·lecció.\nFundació Mutua Levante i SOLC renoven el seu acord social i cultural amb un concurs de fotografia i dibuix i la IV edició del de relats curts\nFundación Mutua Levante dòna a conéixer les ‘històries de vida’ i el brodat d’Anna Jordà\nLeandro Terol li dona una segona vida artística a la fusta a Fundación Mutua Levante\nLa màgia inunda Alcoi amb una proposta variada d’exhibicions i activitats 27 maig 2022\nContinúa el ritme “frenètic” a la Mostra de Teatre d’Alcoi 27 maig 2022\nAlcoi modernitzarà l’administració gràcies a 220.000€ de Fons Europeus 27 maig 2022\nEls instituts públics de la comarca es reuneixen per a parlar d’economia 27 maig 2022


Llei franquista de secrets oficials: impunitat garantida per a l'espionatge\nFins a dia d’avui s’ha mantingut en secret i amb pany i clau l’actuació de les clavegueres de l’Estat que va heretar el Règim del 78. A més, ha continuat sent funcional per a donar cobertura a les escoltes antidemocràtiques d’independentistes i activistes socials i polítics de tota mena.\nSembla ser matèria impossible per al Congrés dels Diputats modificar la franquista Llei de secrets oficials, malgrat haver transcorregut més de 54 anys des de la seva publicació. Aquesta breu llei de secrets oficials pròpia d’una dictadura feixista deixava negre sobre blanc que la decisió per a determinar el que era secret o no i la seva qualificació (matèria secreta o reservada) “correspondrà exclusivament al Consell de Ministres i a la Junta de Caps d’Estat Major” (article quart). A més, deixava també molt clar que pràcticament qualsevol document o matèria podia ser qualificada com a secreta o reservada, ja que la definició de la mateixa era tan àmplia que qualsevol cosa ho podia ser. Així, establia que era secret oficial tot el que “pogués danyar o posar en risc la seguretat i defensa de l’Estat” (article segon).\nAquests articles, encara que matisats amb la reforma d’octubre de l’any 1978 ja en el període de la Transició, abans d’aprovar-se la Constitució de desembre d’aquest any, van mantenir la seva essència repressiva fonamental. Així, va continuar sent molt àmplia sota el règim “democràtic” la definició de la matèria secreta o reservada assenyalant que afectaria els casos en què es “comprometi els interessos fonamentals de la Nació en matèria referent a la defensa nacional, la pau exterior o l’ordre constitucional».\nAquests elements i l’excepcionalitat establerta a l’article deu segons el qual “La declaració de “les matèries classificades” no afectarà el Congrés dels Diputats ni al Senat, que tindran sempre accés a la informació que reclamin” són els aspectes més rellevants de la llei franquista de l’any 68 amb la seva lleugera rentada de cara de la reforma durant la Transició a partir del 78 que han sobreviscut fins a dia d’avui.\nLa possibilitat que el Congrés tingués coneixement directe de la matèria reservada, s’ha mantingut fins avui, gràcies a la possibilitat d’accedir als secrets a través de la “Comissió de Secrets Oficials” que es constitueix amb els components dels grups parlamentaris del propi Congrés, encara que aquest pot limitar l’accés a la mateixa a determinats grups polítics minoritaris.\nLa modificació legislativa empantanada en el Congrés\nEn el debat mantingut dimecres passat en el Congrés dels Diputats, a propòsit de les escoltes massives realitzades amb el programari de Pegasus es va produir un debat entre la ministra responsable del CNI Margarita Robles i el portaveu del PNB, Aitor Esteban, en la qual aquella li va etzibar: “Em consta que vostè té molt interès a modificar la llei de secrets oficials, però no em consta que el tingui a modificar la llei del CNI”.\nEl que resulta realment increïble és que Margarita Robles, com a ministra del “Govern més progressista de la història” destaqui com un interès particular d’un diputat del PNB la voluntat política de modificar una llei tan antidemocràtica i restrictiva sobre els secrets oficials, que fins i tot impedeix el coneixement històric dels crims de la Guerra Civil i del franquisme, després de transcorreguts més de 50 anys.\nSent que molts documents en l’actualitat segueixen sense ser desclassificats i que, per tant, s’impedeix l’accés fins i tot a estudiosos i historiadors d’aquest període històric. La derogació de la Llei de secrets oficials i la desclassificació de tots els documents històrics, inclosos els del cop d’estat del 23-F, és tasca elemental per a acabar amb la impunitat i revelar els crims del franquisme, però també de l’Estat a partir de llavors.\nEl PNB va proposar i va aconseguir que el Congrés dels Diputats acceptés la tramitació d’una proposició de llei en aquest sentit al juny de 2020, sent ja la tercera vegada que s’intenta en el període democràtic modificar el marc normatiu dels secrets oficials. No obstant això, encara roman estancada al Congrés sense que el seu contingut sigui desenvolupat i aprovat. És evident el nul interès del Govern de Sánchez i Unides Podem, per la part que li toca al PSOE, sobretot, a modificar definitivament aquesta llei franquista. A pesar que l’any 2021 el Govern va anunciar una comissió formada pels principals ministeris d’Estat encarregada de redactar un text legislatiu que homologui la llei als països de l’entorn i que compleixi amb els paràmetres de les organitzacions internacionals a les quals pertany, tot el procés ha seguit bloquejat. Sense que encara, i ja va quedant menys temps perquè finalitzi la legislatura actual, s’hagin fet passos decisius en aquest sentit.\nEl plantejament del PNB és deixar una llei amb un sol article marcant una llei de terminis perquè es coneguin els secrets amb un topall màxim que aconseguiria els 25 anys. A més, s’estableix un altre termini, 10 anys per a les matèries considerades com “reservades”. Es fixaria, a més la possibilitat d’un període extra d’altres deu anys per als temes que el Consell de Ministres considerés especialment sensibles.\nEl procediment de discussió política en el Congrés es va paralitzar amb l’excusa de la situació de greu crisi econòmica i social produïda per la pandèmia de Covid-19. Encara que sembla que hi ha hagut reunions discretes per a avançar en una nova llei que s’estaria denominant com a Llei d’Informació Classificada. Una llei que pel nom ja sona molt descafeïnat atès que deixaria fora del seu àmbit la regulació del Centre Nacional d’Intel·ligència, actual CNI, un aspecte essencial per a controlar mínimament les clavegueres de l’Estat, i fins i tot el control de la venda d’armes a tercers.\nEl PSOE i el PP venen obstaculitzant qualsevol regulació dels secrets oficials i el CNI. I ara, tornen a fer-ho, negant-se a investigar públicament el massiu espionatge als independentistes catalans, quan ja la mateixa ministra Margarita Robles sabia que fins i tot ella mateixa i Pedro Sánchez havien estat objecte d’escoltes amb Pegasus. Això mostra que tot seguirà sota el mantell de l’opacitat més absoluta.\nSi volem realment acabar amb les clavegueres de l’estat, les úniques mesures democràtiques realistes passen en primer lloc per la dissolució del reaccionari CNI, la derogació la Llei de Secrets Oficials franquista i la desclassificació de tots els arxius secrets en mans de l’Estat i els seus serveis d’intel·ligència.


Cristina Muñoz, psicòloga escolar i directora clínica del Centri Clínic Badalona (Barcelona) | Consumer\nCristina Muñoz, psicòloga escolar i directora clínica del Centri Clínic Badalona (Barcelona)\n«Per al nen disléxico el problema de base és l'entorn escolar»\nEl nen disléxico sofreix un trastorn de lectura i escriptura, les principals eines amb les quals avui s’ensenya en els col·legis. No obstant això, són intel·ligents. De la mateixa manera que és impensable que els nens invidents aprenguin sense el sistema Braille, també ho és que els disléxicos ho facin amb la metodologia tradicional de lectura i escriptura. Per a ells és bàsic l’ús de mitjans audiovisuals a les aules, segons Cristina Muñoz, psicòloga escolar durant catorze anys en centres de Badalona. Aquesta experta ha participat a l’III Congrés Nacional de Dislèxia, organitzat per la Federació Espanyola de Dislèxia (FEDIS) i per l’Associació Andalusa de Dislèxia (ASANDIS).\nÉs un trastorn de l’aprenentatge d’origen neurobiológico basat en una dificultat en la lectoescriptura i que afecta a la consciència fonològica, l’anàlisi i la comprensió. Les seves causes són motiu de debat: es parla de causes genètiques, de neurodesarrollo i també culturals.\nSí. Quan a un nen que no està preparat per a la lectoescriptura no li enfrontes a ella, la incidència de problemes és menor. El sistema nerviós té un temps de maduresa que cal respectar plantejant, sense pressió, l’aprenentatge de la lectoescriptura. En el nen, el sistema nerviós es troba en un procés d’integració dels dos hemisferis cerebrals, a través del cos calloso que els uneix; també està integrant el procés de lectoescriptura, la relació entre l’espai i l’ordre. Quan no estàs ordenant el teu esquema corporal, ordenar les lletres i nombres en un paper és difícil.\nHauria d’iniciar-se al nen en la lectoescriptura a diferents edats, segons la seva maduresa?\nSí, de fet és com es fa en molts col·legis. Els nens van progressant segons el seu nivell madurativo. Si el seu sistema nerviós no està preparat, no adquiriran allò que pretenem ensenyar-los. És fonamental respectar aquest aspecte per evitar altres problemes de tipus emocional.\nEn quins aspectes poden fixar-se els pares i mestres per sospitar de dislèxia?\nA l’educació infantil freqüentment se’ls confon amb nens inmaduros en el seu desenvolupament perquè solen presentar dificultats a aprendre’s les lletres i els nombres, dificultats a aprendre els colors, problemes per aprendre a llegir, inversions en lletres i nombres, entre altres coses. A alguns els costa començar a parlar i articular sons, presenten dificultats en la motricitat fina i, en ocasions, són bastant desorganitzats i poc ordenats.\nQuant es triga a diagnosticar la dislèxia?\nEl nen disléxico, si ho analitzem d’arrel, té un problema de maduresa neurobiológica. Fins als cinc anys, encara no s’ha produït la integració interhemisférica. I fins als vuit anys no es pot diagnosticar la dislèxia perquè l’etapa d’aprenentatge de lectoescriptura no s’ha consolidat. Per tant, no es pot dir que no s’ha aconseguit quan encara no s’ha acabat el procés. Si ets destra, què em diries si et demanés que agafessis el bolígraf amb la teva mà esquerra i que escrivissis el meu nom i el meu càrrec, com m’has preguntat a l’inici de l’entrevista? Diries que és impossible, veritat?«Els nens amb dislèxia tenen un desenvolupament una mica més tardà del llenguatge, els costa començar a parlar i articular sons»\nDoncs aquest és el dia a dia del nen disléxico. El seu problema no és de processament de la informació, sinó de l’entrada de la informació. El 90% de l’ensenyament està basada en la lectoescriptura. I a aquests nens els costa aprendre a llegir i escriure. A més tenen un problema d’ordre que repercuteix en el càlcul. I no només és un problema acadèmic, sinó d’autoestima. La nostra lluita és que s’empari com una discapacitat, com un trastorn específic de l’aprenentatge -igual que li ocorre a un nen invident- i que l’Administració posi al seu abast altres mitjans per ensenyar-li, més eficaços per ensenyar-ho que els escrits.\nEls mitjans audiovisuals a l’aula són fonamentals i no haurien de ser alguna cosa excepcional.\nInvisible, però a quants nens afecta?\nAfecta entre un 10% i un 15% de la població escolar.\nA més nens que a nenes?\nSí, així ho diuen les estadístiques, encara que en el gabinet atenem al 50%.\nEs retarda molt el diagnòstic?\nÉs important elaborar un bon diagnòstic al més aviat possible. De fet, fins als vuit anys, que és quan s’ha consolidat l’aprenentatge de la lectoescriptura, no podem diagnosticar formalment el trastorn. No obstant això, l’experiència ens demostra que ja en 1º de primària, és a dir, als 6-7 anys, podem observar indicis que apunten al trastorn.\nHi ha hagut avanços importants en el diagnòstic en els últims anys?\nEl que succeeix és que actualment hi ha més sensibilització respecte a la dislèxia i, en conseqüència, es diagnostica més. Els criteris de diagnòstic són clars i fiables, existeix un protocol específic sobre quin tipus de proves administrar i com interpretar-les.\nQuins reptes teniu llavors per davant? En el tractament, potser?\nÉs cert que hi ha més informació, però segueix cridant-se «el trastorn invisible», el problema és que, sovint, es confon amb falta d’interès i esforç per part del nen. Un primer repte seria el diagnòstic primerenc, un bon programa de reeducació, basat en mètodes multisensoriales i, sobretot, que el sistema educatiu posi a l’abast d’aquests nois els mitjans necessaris que assegurin l’aprenentatge al que tot alumne té dret. Cal tenir en compte que per al nen disléxico el problema de base concerneix als aprenentatges, en l’entorn escolar, i no en la família o amb els amics.\nÉs fonamental que es tinguin en compte aquestes dificultats i que se’ls facilitin recursos com els mitjans audiovisuals, processadors de textos específics que verbalizan la informació escrita, exàmens adaptats, més temps per fer-los i mapes conceptuals, entre altres coses. En cap cas és una crítica al sistema educatiu, al contrari, em consta que els col·legis posen molt de la seva part quan se’ls informa de la realitat d’aquests nens. No obstant això, l’Administració hauria d’assegurar-se que l’aprenentatge estigui realment a l’abast de tots. De la mateixa manera, ens seria difícil imaginar com ensenyar a un invident sense l’eina que suposa el llenguatge Braille, no és cert?\nImatge: Jonathan Rees\nL’experta explica que el futur dels nens afectats de dislèxia és bé si el diagnòstic s’ha fet a edat primerenca i s’ha elaborat un bon programa de reeducació, en el qual destaqui la importància de treballar conjuntament amb el col·legi. La coordinació família-col·legio-terapeuta és pronòstic d’èxit en la majoria dels casos. Poden arribar a cursar estudis universitaris i tenir una projecció professional satisfactòria. La dislèxia seguirà aquí, però no té perquè constituir un problema.\nA més, sofreixen altres trastorns de tipus emocional que no s’han d’oblidar: baixa autoestima, inseguretat, agressivitat, falta de motivació, problemes familiars, de relació… Però amb un diagnòstic primerenc i una bona reeducació un nen disléxico pot fer una carrera universitària i arribar a president de la NASA.\nExisteixen escoles especials per a nens disléxicos. Però, «encara que es tracta d’una iniciativa respectable i lloable, tenint en compte que els nens amb dislèxia representen entre el 10% i el 15% de la població escolar, la integració és importantíssima», opina Cristina Muñoz. Només necessiten mitjans adequats durant l’aprenentatge. Quan se’ls fa una prova neuropsicológica s’observa que el seu coeficient intel·lectual està en la mitjana i, fins i tot, molt per damunt. Només cal donar-los els mitjans «perquè puguin desenvolupar el seu meravellós potencial», destaca l’experta.\naprenentatge dislèxia escolar medios-ca niño-ca


A LA MEVA MANERA DE VEURE: QUI NO VULGUI POLS, QUE NO VAGI A L’ERA\nEl que passa, però, és que moltes vegades no hi volem anar a l’era, però a la pols tant se li’n dona i va i ens empastifa l’atmosfera i el paisatge, com els darrers dies indiscriminadament. Tampoc se’ns ha perdut res a la guerra, ni teníem cap interès en provocar el virus del covid, però independent de que no hi tinguem res a veure. les guerres atiades des de l’era del veí ens destaroten la nostra rutina, la nostra butxaca i la nostra il·lusió en un futur sense pols. Tanmateix, virus criats vés a saber a quina era ens corquen la vida i la tranquil·litat quotidiana. Aquesta és la realitat del que ens passa, per molt que ens haguéssim proposat i escarrassat per a no ficar-nos de peus a cap galleda ni a cap era. Em sembla que des de fa massa temps, molts dels que sortim a protestar i posem el crit al cel perquè ens considerem tractats a baqueta pels que remenen les cireres, en realitat estem entrampats i ens costa respirar a causa de la pols que s'aixeca en alguna era que hem trepitjat, sense ser conscients que aixafàvem merda que algú ens havia deixat expressament.\nLa inefable princesa de la utopia, l’exconsellera Clara Ponsatí, que darrerament cada dia que obre la boca és per dir-ne alguna de “sonada”, fa quatre dies ens en va deixar anar una de grossa, en declarar en una entrevista, sense mossegar-se la llengua: “Si no acceptem la possibilitat que hi hagi morts la independència de Catalunya no es farà mai. Morir per una causa no és un fet estrany en la història”. Em semblaria molt bé això que diu aquesta senyora si m’aclarís qui ha de posar els morts a l'era d'aquesta tragèdia patriòtica. Si quan es declara una guerra els capdavanters haguessin de formar a primera línia, enlloc de quedar-se a veure-les venir des de darrera un canyer, ¿voleu dir que no ens estalviaríem acabar a garrotades entre persones humanes i ens escarrassaríem més per trobar la manera de posar-nos d’acord que d’apallissar-nos? Jo, esclar que la vull la independència, però no a costa de que molts hi deixin la pell per defensar consignes prefabricades per altres, per molt que les hagin assumit com a pròpies a còpia de rentats de cervell, malgrat portin l'etiqueta de democràtics. Jo penso que tothom ha de ser lliure per decidir si vol o no anar a l’era, i prometo que no criticaré mai les raons per les quals algú voluntàriament prefereixi respirar una mica de pols. Però, a la meva manera de veure, ningú té cap obligació ni deure, ni en sentit moral ni patriòtic, d’haver d’empassar la pols que aixequen els que amb la vianda al plat s'ho miren des d'un balancí en una còmoda rereguarda.\nJo sóc del parer que abans d’anar a qualsevol era a respirar pols val la pena de reflexionar-hi una mica perquè molt sovint, sense necessitat de que hom es perjudiqui l’asma, resulta que allò que tan ens fa patir s’arregla solt, inesperadament o com a conseqüència d’una fatalitat tan il·lògica com ben calculada. Avui mateix, en funció d’una d’aquestes caramboles tan estrambòtiques resulta que una de les polsegueres més preocupants, que tenia ben angoixat mig món, era l’escalada que semblava imparable del preu del petroli. Però quan tots pensàvem que tan si anàvem a l’era com si no, trauríem el fetge per la boca veient la pols de la inflació escanyant les economies convalescents de la pandèmia, doncs vet-aquí que Xina a decidit confinar com a mesura de precaució per una revifada del Covid, més de vint milions de ciutadans de Shenzhen i Xangai, dues poblacions importantíssimes econòmicament, de manera que en aturar l’activitat industrial ha davallat la demanda de petroli i, en una carambola perfecta, el preu del barril ha caigut dràsticament als mercats fins a fregar els mítics 100 dòlars. No sé quan durarà la treva, perquè tot plegat sembla agafat amb pinces; però no patiu, que l’epíleg d’aquesta història alguns ja el tenen escrit des de fa dies i que se’n sortiran nets i polits com si sortissin de la capsa, i per descomptat més rics, perquè els que remenen els fils no són tan burros d'anar-se’n a empolsegar a cap era.\nPublicat per JOSEP MARIA BERTRAN TEIXIDOR a 7:58\nUNA PLANTOFADA QUE HA PORTAT MOLTA CUA I POSAT EN ...\nLA PANDEMIA, LIQUIDADA PER REAL DECRET\nELS DIUMENGES REFLEXIONEM ESPIGOLANT “CARTES AL DI...\nSI EL PODER JUDICIAL TREPITJA MASSA ELS ULLS DE PO...\nELS “VULNERABLES” CADA DIA SOM MÉS VULNERABLES, PE...\nVENEN TEMPS DIFÍCILS I MOLTES NAUS VAN A LA DERIVA...\nSENYOR SÁNCHEZ, ARA LI FAN EL MÀNEC A GASTAR MÉS C...\nFOSSES COMUNES I MOLTES PREGUNTES SENSE RESPOSTA\nACÚS DE REBUT D’UNA CARTA DE JUAN CARLOS, TRAMESA ...\nDÉU ENS EMPARI, SOBRETOT EN TEMPS DE GUERRA, DELS ...\nLES DONES FA SEGLES QUE RECLAMEN IGUALTAT I NO SE ...\nARA ENCARA HO TINDREM MÉS PELUT PER ATURAR ELS EFE...\nQUANTES GUERRES HA EVITAT L’ONU, DES QUE LA TENIM?\nMALEÏT SIGUI EN PUTIN I TOTES LES MALES PERSONES Q...


PER A QUÈ SERVEIX ENTENDRE EL PASSAT? – iemasd\niE+D\ten Sin categoría\t 29 marzo, 2017 29 marzo, 2017 960 Words\nPER A QUÈ SERVEIX ENTENDRE EL PASSAT?\nEn el món que vivim ens preocupa més l’excés de pes que la manca de saviesa. Vivim en el present però sembla que l’únic que realment ens preocupa és el futur. Sent així, quin sentit té molestar-nos en estudiar el nostre passat? Entenem per història a aquella ciència l’objecte d’estudi és el passat de les societats humanes. La història és considerada com una de les ciències humanístiques que més utilitat li ha donat a l’ésser humà no només per conèixer el patrimoni cultural de les diferents civilitzacions que han passat per la història sinó també per permetre construir la seva pròpia identitat, buscant i prenent dades de temps passats que li facilitin més l’elaboració de la seva pròpia idiosincràsia. Per a molts, la història té un paper fonamental com a conjunt de coneixements, llegats, realitats històriques complexa de l’ésser humà al llarg del temps i a través de les regions. Conèixer no només la història pròpia si no la història d’altres civilitzacions, cultures i societats (per més llunyanes que puguin ser) contribueix al nostre creixement com a persones capaces de conèixer, de comprendre, de racionalitzar la informació i de prendre aquestes dades per seguir construint dia a dia una nova realitat. Els historiadors no descobreixen la cura de malalties mortals, ni milloren el disseny de les ciutats, o arresten criminals. En la nostra societat la gent espera que l’educació tingui un propòsit útil com succeeix amb la medicina o l’enginyeria, no així amb la història les funcions són aparentment més difícils de definir, ja que els resultats que presenta són poc tangibles i de vegades menys immediats que aquells que es deriven d’altres disciplines. Per dur a terme qualsevol estudi històric és necessari realitzar investigacions o anàlisi de diferents tipus de material: documents escrits, treballs ja publicats sobre diversos temes, fotos o imatges, obres d’art, cançons o contes populars, etc. Tots aquests elements ens permeten construir diversos aspectes històrics d’una societat com ara la vida quotidiana, el tipus de vestimenta, l’alimentació, les tradicions, les activitats econòmiques, el llegat cultural d’aquesta societat, els esdeveniments històrics que van succeir en una època determinada i el resultat que els mateixos van tenir en la conformació d’aquesta societat, etc. La història ha de ser estudiada per ser essencial per als individus i per a la societat. Hi ha molts camins per discutir les funcions d’aquest camp d’estudi, ja que pot ser interpretada en diverses maneres, la utilitat de la història, però, es basa en dos fets fonamentals: 1. Ajuda a entendre a les persones i la societat. Tots els éssers humans som històries vives. Per esmentar alguns exemples que poden semblar obvis: utilitzem tecnologies que no inventem nosaltres mateixos i parlem llengües que són heretades del passat; vivim en societats amb cultures complexes, tradicions i religions que no han estat creades en el moment.\nL’estudi del passat és essencial per ubicar a les persones en el temps; necessitem saber d’on venim, per saber a on anem. Conèixer la història és essencial per comprendre la condició de l’ésser humà, això li permet construir, avançar i si cal canviar. Cap d’aquestes opcions es pot emprendre sense entendre el context i punts de partida. Vivim en l’aquí i en l’ara però hi ha una llarga història al darrere que es va desenvolupar per ser el que som avui.\n2. La història ens ajuda a entendre el món en què vivim. Una mirada al que va passar en el passat, ens dóna un panorama complet de per què el món és com és, no només nostra en realitat si no en el context global, incloent altres cultures i per descomptat, la natura. Aprendre sobre les causes i efectes dels esdeveniments en la història de la humanitat, ens brinda millors eines per tractar els conflictes entre les nacions i els individus. Estudiar la història dels canvis ambientals ens dóna l’oportunitat de millorar el nostre estil de vida i prevenir l’extinció de plantes i animals que poden alterar els nostres ecosistemes. A més d’ubicar els fets en un moment i en un lloc específic, aquesta disciplina ens ensenya a pensar. Contemplar les experiències que van succeir abans de nosaltres ens convida a reflexionar per qué van ocórrer, permet a la humanitat mirar el seu propi reflex, bo o dolent, i aprendre d’ell. Aquesta perspectiva ens dóna la possibilitat de sobreviure al llarg del temps. Entendre les causa i efecte de certes accions ens ajuda a aprendre dels errors dels nostres avantpassats i de nosaltres mateixos amb la finalitat de transformar el món en un millor lloc per viure.\nHi ha diferents formes de crear o d’analitzar la història i això dependrà òbviament de la ideologia, la postura o el coneixement que l’historiador en qüestió tingui de manera prèvia. De qualsevol manera, sigui el que sigui aquesta postura, tota forma d’història contribuirà per seguir construint el passat i la nostra visió sobre el mateix de mil maneres diferents però igual d’útils i interessants.\nEl comportament humà pot ser impredictible de vegades, però una millor comprensió, a través de l’estudi de la història pot proporcionar informació de gran valor per a les futures generacions. L’anàlisi del nostre passat ens deixa lliçons molt valuoses que serveixen per predir d’alguna manera, les conseqüències de les nostres accions en el futur, sense haver de pagar un preu molt alt per això.\nEL SEGREST DE LA DIALÈCTICA SOCIAL PER LA DRETA.


e ~ Esmorzar juny'07: música i religió | Nativa\n~ Esmorzar juny’07: música i religió\nEscrit el 26/06/2007 per admin a la categoria Esmorzars.\nTags: música i religió, Oriol Pérez i Treviño.\nMúsica i religió_26/06/07\nIntrodueix el tema, Oriol Pérez i Treviño, musicòleg.\nSi la música té la virtut de transportar-nos o donar-nos a conèixer altres móns als quals no accedim d’una altra manera, no deu ser una bajanada preguntar-se per la seva connexió amb la religió, que també es fa preguntes sobre altres móns i altres vides. De fet, no descobrim res de nou: la història en va plena, de connexions entre el fet musical i les religions.\nLlegir capítol “Música i religió“ del llibre Idees per la música:: 3 La música més enllà del comerç.\nComentaris tancats a ~ Esmorzar juny’07: música i religió\n« Transcripció de l’esmorzar: música i religió El chico con la espina en el costado »


La lectora corrent: Fatoumata Diawara\nNo n'havia sentit parlar mai fins que fa uns dies vaig llegir un comentari del seu darrer disc (Fatou) i vaig tenir curiositat per sentir-la. Es diu Fatoumata Diawara i va néixer a Costa d'Ivori i es va criar a Mali --o potser al revés-- i d'allà va marxar a França, on resideix actualment. Té una veu sensual, que acarona; no destaca per la seva potència --si més no en les cançons que li he sentit-- però enganxa.\nFatoumata Diawara canta en wassoulou, llengua que només parlen unes 135.000 persones de la regió de Wassoulou i que està relacionada amb el malinke. Com es pot suposar, no entenc res del que diu la cançó, però la sento com si fos un instrument més. El vídeo també m'ha semblat molt bonic:\nPreciós Mercè, encara que no s'entengui la lletra és molt harmoniós sentir-la com dius, com un instrument més, i els moviments que l'acompanyen ohh!!!!\n15 de novembre de 2011, a les 8:41\nSí, Pilar, és agradable sentir-la. Mentre em surt a la primera plana del bloc, quan hi entro premo el botonet per escoltar-la.\n16 de novembre de 2011, a les 11:09


Tocat de l'e.l.a.: Aniversari - Les voltes que dóna la Vida\nLa mare amb el ram de flors.\nEl diumenge passat dia 31 de Gener vam celebrar l'aniversari de la mare (89 anys) i de la meva germana Conxi (50 anys). Tot un esdeveniment. Però el que voldria remarcar ara i aquí, és que la vida dóna moltes voltes. I allò que a vegades pot haver semblat cosa gaire bé impossible, de cop esdevé com per art dels esdeveniments en plenament possible.\nEm refereixo a la meva experiència de la vida. Jo sempre havia estat una persona molt independent i d'anar molt al meu aire.Inclús amb la família, i també motivat per circumstàncies havia fet la vida molt a la meva manera , però ara necessito ajuda. I lo més important és necessitar ajuda, i comprovar que hi ha algú al costat disposat a ajudar. Això és lo que vaig poder comprovar el diumenge passat amb la família, i molt especialment en aquest cas per part dels meu dos germans en Joan, la Conxi, la Maria i els meus nebots.\nPer tant els hi vull agrair aquí i públicament el gest que van tenir amb mi el diumenge passat, cosa que no m'esperava i em va sorprendre molt gratament i que em va deixar sense paraules.\nLes voltes que dóna la vida....\nEl pastís amb els 89 anys i els 50 anys\nAcabant de bufar les espelmes.\nLa Conxi llegint el poema que li vam dedicar.\nContinuant amb la lectura\nAtenent alguna observació\nAcabant la lectura.\nPublicado por Llop Estepari en 11:09\nJoana 4 de febrer de 2010 a les 8:55\nFelicitats a tots! Quin gran monment. La meva mare en farà 87 l'agost.\nEm fa il.lusió!\nUn cop de mà és generositat i amor!\nantonio 5 de febrer de 2010 a les 9:44\n"Lavamos nuestra alma con el agua del agradecimiento"\nMontserrat 16 de febrer de 2010 a les 13:58\nEi¡ ja t'hem vist amb en Guardiola, encara que no a la tele , sino a la plana web del Barça estas parlan't amb ell i surts a primera plana amb en Guardiolaen l'adreça


Puigcercós obre la II Jornada Anual del Sector de les Tecnologies de la Informació i la Comunicació ! directe!cat\nPolítica Última actualització Dimecres, 13 de juny de 2007 19:00 h\nEl conseller de Governació ha inaugurat l'esdeveniment aquest matí\nL’objectiu de la jornada és que les empreses del sector coneguin l'evolució del sector al darrer any, coneguin la situació i les opinions de tot el sector i identifiquin i superin les barreres i dificultats per al seu creixement i expansió. A més, la trobada empresarial també vol servir per fer contactes comercials i establir possibles aliances i per engegar iniciatives que ajudin a potenciar el sector. La inscripció a la jornada és gratuïta.\nJoan Puigcercós, conseller de Governació\nbalances fiscals, catalana, catalunya, dèficit fiscal, dinerns, economia, espanya, espanyola, pressupostos\nEl conseller de Governació i Administracions Públiques, Joan Puigcercós, ha obert avui dimecres, 13 de juny, a les 9 del matí, la II Jornada Anual del Sector de les Tecnologies de la Informació i la Comunicació, que organitza la Cambra de Comerç de Barcelona. La inauguració de la jornada comptarà també amb els parlaments del president de la Cambra de Comerç de Barcelona, Miquel Valls, i del comissionat de la Presidència per a les TIC i la Societat de la Informació de la Cambra de Comerç de Barcelona, Josep Morell.\nLa jornada és un lloc de trobada per a les empreses del sector, les grans i les pimes, perquè es debatin els temes següents:\n- Avaluació de l'evolució del sector al darrer any.\n- Conèixer la situació i les opinions de tot el sector.\n- Identificar i superar les barreres i dificultats per al seu creixement i expansió.\n- Conèixer altres empreses i establir possibles aliances.\n- Engegar iniciatives que ajudin a potenciar el sector.


Ricard Vilanova (bloc): Star Trek: The Next Generation (1988-89) S02\nSensació d’haver afluixat el ritme…\nLa sèrie en sí, en sembla la millor de totes, però tal i com ha acabat l’últim capítol d’aquesta temporada, el pitjor de tots amb “alevosia” –és clar que sempre acabes recordant més l’últim que has vist– construit amb refregits, m’ha fet replantejar la qualificació.\nEn aquesta temporada Number One apareix ja amb barba, la doctora continua sent una dona –ja no és la mare del Will Wheaton– una substituta que a mi personalment no m’agrada gens (ni l’actriu, Diana Muldaur, ni el personatge, doctora Pulaski) i tenen coneixement, per primera vegada gràcies a Q (un altre personatge que li tinc mania), de l’existència dels Borg.\nAPUNTS: Aquests són la nau (USS Enterprise NCC-1701-D), la “jerarquia de colors“ de l’uniforme i la insígnia/comunicador en aquesta sèrie per aquesta 2a temporada, igual que l’anterior. Havent vist ja altres sèries, em semblen els millors uniformes.\n22 capítols de 44 minuts.


11 hàbits d'un desenvolupador eficaç - Trendzit\nSer desenvolupador és difícil, i tu també eficaçment el desenvolupador requereix que faci malabars amb moltes responsabilitats alhora: des de la redacció i revisió del codi fins a la tutoria d’altres persones i la comunicació amb els grups d’interès.\nCom hauries de ser bo en totes aquestes coses? Tothom és difícil fins i tot per a si mateixos!\nLa resposta: construir bons hàbits.\nAleshores realment no cal recorda per fer coses, només cal que seguiu els vostres hàbits.\nAquí hi ha alguns hàbits que crec que us poden convertir en un desenvolupador més eficaç. Practiqueu això i sereu el membre més valuós del vostre equip.\nLlegir et fa més intel·ligent. Només hi ha alguna cosa en això. Evidentment, esteu aprenent informació a partir del contingut que llegiu, però també és un exercici per al vostre cervell.\nJa tinc l’hàbit de llegir durant l’últim any més o menys i sento que em fa la ment una mica més fresca, una mica més nítida.\nEstableix un objectiu de lectura per ser responsable: aquest any el meu objectiu de lectura és llegir 15 llibres: 7 llibres d’entreteniment, 5 llibres de desenvolupament personal i 3 llibres de treball (programari).\n2. Inicieu sessió al vostre standup diari\nProbablement ja ho esteu fas reunions regulars al lloc de treball. Ara són omnipresents a la indústria del programari.\nPerò també em sembla útil escriure el meu pla per al dia cada dia. Això té almenys tres avantatges.\nEn primer lloc, el puc mantenir al davant tot el dia per ajudar-me a estar concentrat i a fer tasques.\nEn segon lloc, puc referir-me a ell al matí següent mentre lluito per recordar el que vaig fer el dia anterior.\nEn tercer lloc, hi puc referir-me al final de l’any quan se’m demani que reflexioni sobre la meva feina per fer una revisió anual (o ajudar-vos amb una sessió de pluja d’idees per al dia en què finalment haureu d’actualitzar el vostre currículum.\n3. Mantingueu el més important\nAquesta és una gran cita:\nPer tenir èxit, recordeu sempre que el més important és mantenir els conceptes bàsics.\nBrendan Birchard, hàbits d’alt rendiment\nCom a desenvolupador, és massa fàcil perdre’s entre les males herbes; podeu dedicar una gran quantitat de temps a alguna cosa que sigui d’alguna manera productiva i útil, però que potser no sigui útil per al vostre empresari o per fer una tasca d’alta prioritat. data límit.\nEscriure proves individuals és un gran objectiu; però escriure proves unitàries per a un component no utilitzat probablement no sigui el més important que heu de treballar. Acabeu de trobar-vos en aquest codi i heu notat que necessita neteja.\nConserveu el més important. Mantindre la concentració.\n4. Utilitzeu el temps de viatge diari per aconseguir alguna cosa productiu\nAixò és tan important com un llarg viatge a la feina. En el meu cas, el desplaçament a la feina és d’unes 2 hores aproximadament.\nSí, 2 hores. Cada vegada.\nAfortunadament, no condueixo, però és massa fàcil passar 4 hores al dia jugant a Angry Birds o desplaçant-se per Instagram. I això seria una pèrdua de temps colossal.\nPasso un d’aquests viatges fent alguna cosa per mi mateix, com ara llegir (veure № 1) o escriure (veure № 11). I passo l’altre viatge treballant per al meu empresari, que em permet acabar la jornada laboral en un viatge per treballar per evitar arribar tard a casa.\nPerò aquest és un joc per al canvi.\nDe sobte, teniu temps, ja gravat al vostre horari, per fer front a aquesta cosa que volíeu fer. Feu que sigui un viatge a la feina!\n5. Assistir regularment a xerrades o reunions tècniques\nSi no es forma constantment en aquesta indústria, es queda enrere. Aquesta és una de les coses més importants de treballar com a desenvolupador que continueu aprenent al llarg de la vostra carrera, però és difícil esbrinar cap a on centrar la vostra formació.\nLes xerrades i reunions de tecnologia pública us exposen a les tendències i tecnologies de la indústria que mai no heu vist. També són grans oportunitats per construir lentament i casualment una xarxa de connexions monòtones (i potencialment útils) amb altres persones de la vostra indústria.\nTambé podeu aconseguir-ho unint-vos a grups públics de Slack, però encara no hi ha substituts per a les converses cara a cara: IRL.\n6. Documenta els teus èxits i fes mesures quantitatives\nHo he après amb els podcasts d’Eines del gestor / Eines de carrera. En un episodi en què discuteixen la creació d’un currículum vitae, recomanen conservar-lo dossier de carrera – un document on guardeu notes detallades detallades sobre els èxits que heu tingut en el vostre treball.\nEl registre professional pot incloure una gran varietat de coses, però han de ser quantitatius i demostrar les habilitats que tingueu. Imagineu-vos si podríeu mostrar com utilitzeu aquestes habilitats en lloc d’enumerar-les al vostre currículum, és molt més convincent.\nHeu augmentat el rendiment d’un component crític del codi? En quin percentatge? I després de quants dies / setmanes? Va ser prematur? Això va reduir els costos empresarials? Han disminuït les queixes dels clients com a resultat del vostre treball? Va permetre que les vendes fessin un gran problema?\nTot això és una evidència quantitativa de l’extensió que teniu per a l’empresa per a la qual treballeu, i ho sap un desenvolupador eficaç Per què són valuosos.\n7. Mantingueu l’ordinador organitzat\nÉs tan senzill com sembla.\nLa vostra feina és prou complicada: no afegiu cap altra capa complicada, cosa que dificulta l’ús de l’ordinador. Saber on són les coses: tingueu un sistema per anomenar fitxers o organitzar directoris.\n8. Reviseu les vostres sol·licituds de descàrrega\nCada vegada que sol·liciteu una descàrrega i demaneu una revisió als vostres col·legues, voleu que una part del temps comprovi el vostre treball. Cal que us assegureu que sigui tan bo com pugueu fer-ho.\nNo sigueu el desenvolupador que envieu una sol·licitud de descàrrega mig finalitzada (tret que només demaneu comentaris anticipats i, en aquest cas, sol·liciteu-la explícitament).\nM’agrada la interfície de sol·licitud de baixada per revisar el meu treball, de manera que de vegades crearé una sol·licitud de baixada, però no afegiré cap revisor fins que no la revisi jo mateixa. Fins i tot puc fer comentaris allà o navegar fitxer per fitxer per assegurar-me que no deixo petits missatges de depuració en els meus compromisos recents.\n9. Involucra’t d’hora i sovint\nGit et salvarà la vida un dia. Bé, potser no literalment. Però aquesta serà la vostra xarxa de seguretat i us permetrà tornar ràpidament a una versió de treball o fer referència a aquest pas intermedi que heu fet mentre treballava sobre un problema.\nPerò només si us dediqueu al vostre treball mentre camineu.\nCap raó no cometeu-vos sovint, fins i tot si voleu evitar un embrutament de l’historial de git, al final podeu fer comissions.\nCom a mínim, hauríeu de comprometre’s amb la vostra feina al final de cada dia abans de tornar a casa i premeu al comandament a distància. Si el seu ordinador implosa o és menjat per un lleó, el vostre treball serà segur i no us haureu de preocupar de recordar exactament com vau resoldre aquest elegant problema amb tanta elegància la setmana passada.\n10. Planifica els exercicis de la teva vida diària\nEl nostre treball està molt encallat. Això és terrible per a la vostra salut a la llarga i us fa sentir lent i deprimit a curt termini.\nEs tracta d’un simple hack de vida. Quan fas exercici, tens més energia. Fet.\nAssegureu-vos, doncs, de fer exercici a la rutina. Almenys mitja hora. Tothom. Solter. Dia.\nPersonalment, trio fer un lloguer de bicicletes per a l’última etapa del viatge, en lloc d’agafar l’autobús. De fet, sovint és més ràpid que el trànsit i em sento despert i fresc quan arribo a l’oficina.\nTambé podeu trobar vídeos de ioga a YouTube al matí o al vespre o, fins i tot, passejar cada dia per dinar.\nNo hi ha excusa i et sentiràs MOLT més enèrgic per aconseguir totes les coses de la teva ocupada vida.\n11. Escriviu quan apreneu alguna cosa nova\nRecordeu com, quan anàveu a l’escola i el vostre professor us donava una lliçó, havíeu d’escriure el que heu après i enviar tasques que demostren els vostres nous coneixements?\nAixò no és només perquè el professor us marqui.\nMés important encara, us ajuda a dominar aquesta formació i a dedicar-la a la memòria a llarg termini.\nPotser podeu començar un bloc o simplement guardar un diari o algunes notes. Però escriure (a mà o a l’ordinador) us pot ajudar a portar el vostre aprenentatge al següent nivell.\nNo es pot agafar tot alhora: exagerar massa coses alhora és una recepta per al fracàs. Però comenceu per un d’aquests comportaments i feu-ho cada dia. Aleshores, un mes després que aquest comportament s’hagi convertit en un hàbit, comenceu el següent.\nEn un any tindreu tot això per a vosaltres, cosa que us permetrà ser una versió més eficaç per als desenvolupadors.\nTags:desenvolupador, dun, eficaç, hàbits


CELEBRACIÓ DEL 50è ANIVERSARI DE L'ESCOLA ARRELS - SAN PÍO X - Antics Alumnes Arrels\nCELEBRACIÓ DEL 50è ANIVERSARI DE L'ESCOLA ARRELS - SAN PÍO X\nEl passat 2010, la nostra Escola Arrels-San-Pio X va estar d'aniversari: va celebrar els seus 50 anys! Les celebracions es van concentrar en els mesos d'abril i maig i van coincidir amb els també 50 anys de la Salle Congrés, en el marc dels 50 d'escola cristiana al barri del Congrés.\nUna part de les celebracions es van fer els dies 9 i 10 d'abril, conjuntament amb La Salle Congrés. Es va celebrar una eucaristia presidida pel Sr. Arquebisbe de Barcelona, Lluís Martínez Sistach, així com per capellans que, d'alguna manera i altra, han estat vinculats amb l'Escola Arrels. Aquí teniu el tríptic de convocatòria i algunes fotos.\nEl dia 4 de maig es van celebrar unes interessants conferències a càrrec de la Mª Dolores Valencia i el Dr. en Filosofia i Teologia, Francesc Torralba. Aquí teniu la invitació.\nEl dia 5 de maig es va celebrar una Trobada d'Antics Alumnes i Antics professors a l'Escola. Va ser una experiència molt emotiva i entranyable de trobada, on tots –antics alumnes i professors- van compartir les seves vivències i records des de l’estimació a l’escola i el profund agraïment per la formació i els valors rebuts. Aquí teniu el cartell la carta de convocatòria i algunes fotos.\nAquí publiquem també dos posters que van fer els alumnes López (esquerre) i Carbonell (dreta) per conmemorar l'aniversari de l'Escola.


EL PI RECLAMA AL PARLAMENT UNA MAJOR INVERSIÓ PER A L’HOSPITAL D’INCA – El Pi\nPàgina d'inici Actualitat EL PI RECLAMA AL PARLAMENT UNA MAJOR INVERSIÓ PER A L’HOSPITAL D’INCA\nLa formació mostra la seva preocupació per l'actual situació de l'Hospital Comarcal d’Inca i exigeix un augment de la partida pressupostària per fer front a les necessitats més imperioses del centre hospitalari.\nEn el passat Ple del Parlament, la diputada d’El Pi Maria Antònia Sureda demanà a la Consellera de Salud, Patricia Gómez, si es preveia un repartiment més equitatiu d'inversió per ciutadà en els diferents hospitals de les Illes Balears. Sureda recordà que l'Hospital Comarcal d’Inca no ha tingut cap gran inversió durant els seus deu anys de vida.\nLa diputada d’El Pi exposà que l'Hospital Comarcal d’Inca ha realitzat un estudi i presentat un Projecte de millores que si no compta amb un augment real en els pròxims Pressuposts de la Comunitat d’un 10% es quedarà en res. “Urgències té un projecte d'uns 900 mil euros per la redistribució de l'espai, la qual cosa evitaria les imatges de pacients apilats en els passadissos.” Maria Antònia Sureda va fer especial incidència en les necessitats més urgents de l'Hospital d’Inca com l'ampliació de l'àrea de boxes o una inversió en material quantificable en uns 200 mil euros, la qual inclou l'adquisició d’un ecògraf portàtil, un respirador per a la UCI o un aparell per fer broncoscòpies per adults.\nEl Pi denuncia que Inca és l'Àrea de Salut pitjor finançada per un dels Sistemes de Salut pitjors finançats de tot l'Estat. “Inca està a la cua del darrer”, recalcà la diputada. “Li demanem uns Pressupostos reals, perquè enguany Inca té pressupostats gairebé 42 milions d’euros i n'acabarà gastant 59. [...] A més, ens agradaria que augmentessin la partida destinada a l'Hospital d’Inca per poder fer front a les inversions necessàries”, finalitzà Sureda.\nPrevious article\tEL PI POLLENÇA ES REUNIRÀ EL PROPER DIMECRES PER PRENDRE DECISIONS SOBRE LA GOVERNABILITAT DEL MUNICIPI Next article\tEL PI DEMANA AL GOVERN SI S’INTERNALITZARAN ELS SERVEIS INFORMATIUS D’IB3 AQUESTA LEGISLATURA


Av�s legal i informaci� general\nAquest �s el web del Consorci del Museu de les Terres de l’Ebre, en endavant "Museu de les Terres de l’Ebre"\nAquest lloc web sol�licita dades de car�cter personal: nom i cognoms, adre�a, tel�fon, correu electr�nic, etc. per a poder-nos posar en contacte despr�s d’una petici� d’informaci� o reserva per part del propi usuari. El Museu de les Terres de l’Ebre garanteix la confidencialitat en el tractament de les dades de car�cter personal que es demanen, aix� com la implementaci� de mesures de tipus t�cnic i organitzatiu que asseguren la seguretat d’aquestes dades. D’acord amb la Llei 15/1999, de Protecci� de Dades de Car�cter Personal (LOPD), l’usuari t� el dret de cancel�laci�, recetificaci� o oposici� sobre les seves dades.\nPer tal de reproduir els continguts d’aquest web, dels que Museu de les Terres de l’Ebre en tingui l’autoria, caldr� sol�licitar pr�viament el perm�s corresponent al Museu de les Terres de l’Ebre indicant els motius. Est� prohibit l’�s dels continguts que siguin propietat del Museu de les Terres de l’Ebre per a finalitats o mitjans publicitaris, promocionals i/o comercials.\nAl web poden apar�ixer enlla�os a altres webs dels que el Museu de les Terres de l’Ebre no es responsabilitza del contingut ni de les pol�tiques de privacitat d’aquests. El Museu de les Terres de l’Ebre no ser� responsable de danys, costos, p�rdues i imprevistos que puguin produir-se per accedir a aquest web.\nc/ Gran Capit�, 34


WILD ANIMALS. LES MEVES PRIMERES PARAULES EN ANGLÈS. LÁNG, ANNA. 9788490348222 Llibreria Al·lots\nVet aquí un mico entremeliat, un panda tímid, un lleó orgullós... Quants animals salvatges hi ha? Gira les pàgines del llibre i ho descobriràs! Aquesta sèrie de llibres petits en cartoné estan dirigits als nostres primers lectors (de 0 a 3 anys), per introduir-los la llengua anglesa de la manera més divertida: a través del món dels animals. El regne animal s'utilitza, doncs, per introduir les primeres paraules en anglès, amb il·lustracions simpàtiques i acolorides d'Anna Láng. Cadascun dels quatre llibrets correspon a una categoria concreta d'animals: salvatges (lleó, elefant o girafa), del bosc (esquirol, cérvol o àguila), de la granja (porc, cabra o cavall) i del mar (dofí, balena o tauró). Per tant, permet conèixer, també, diferents famílies d'animals. Hi ha un total de 10 animals per llibre, 40 en conjunt.\nVet aquí el cérvol tímid, l'esquirol atrafegat i la guineu feta a la seva! Quins animals hi pots trobar, al bosc? Gira les pàgines del llibre i ho descobriràs! Aquesta sèrie de llibres petits en cartoné estan dirigits als nostres primers lectors (de 0 a 3 anys), per introduir-los la llengua anglesa de la manera més divertida: a través del món dels animals. El regne a...\nVet aquí un alegre dofí, un pop i un cavallet de mar... Qui més hi viu, al fons del mar? Gira les pàgines del llibre i ho descobriràs! Aquesta sèrie de llibres petits en cartoné estan dirigits als nostres primers lectors (de 0 a 3 anys), per introduir-los la llengua anglesa de la manera més divertida: a través del món dels animals. El regne animal s'utilitza, doncs, ...\nVet aquí el pollet, el cavall i el porc: qui més hi ha a la granja? Gira les pàgines del llibre i ho descobriràs! Aquesta sèrie de llibres petits en cartoné estan dirigits als nostres primers lectors (de 0 a 3 anys), per introduir-los la llengua anglesa de la manera més divertida: a través del món dels animals. El regne animal s'utilitza, doncs, per introduir les prim...


Emili Piera: "El periodisme experimenta una penosa travessia per la foscor"\n"El periodisme ha de comptar amb la incertesa com a dada prèvia; sempre bufen vents de canvi", ha afirmat el periodista i escriptor valencià Emili Piera (Sueca, 1954) amb motiu de la signatura d'exemplars de les seues memòries professionals Oficio de lance. De cómo llegué a comer, incluso bien, del perdiodismo, aquest matí en la Fira del Llibre.\nL'obra és un relat reflexiu que s'ocupa de la inserció del periodisme en els últims 40 anys de democràcia. "El periodisme travessa una penosa travessia per la foscor, però com totes les travessies penoses, aquesta ens ensenyarà el que necessitem saber", afirma Piera, qui en Oficio de lance es planteja "com arribem fins ací" i "quins perills amenacen la rellevància del periodisme i la seua pervivència". "Com el capitalisme, el periodisme està evolucionant, però no sabem com es configurarà. Hi ha un procés de concentració, molt poques persones tenen un control impressionant sobre un repertori immens de mitjans de comunicació, però en paral·lel hi ha un procés explosiu i saludable d'aparició de mitjans digitals", afirma.\nSobre la situació actual de l'ofici, Piera assegura que hi ha hagut "errors" per part de tots els agents implicats: empreses, institucions, professionals i ciutadania. "En una època en la qual va haver-hi molts diners a guanyar pel boom immobiliari i de la construcció, molts diaris i emissores van preferir entendre's amb el poder polític; no van tindre en compte que, a més d'empreses, eren empreses periodístiques", afirma en relació als dos primers. Quant als professionals, l'autor considera que la generació de periodistes de la Transició "no va tindre un mal paper en un moment determinat, va fer molts esforços per infantar una premsa lliure, però després s'ha acomodat i buscat prebendes". "Periodistes i polítics segueixen camins paral·lels, però oblidar la distància que tot periodista ha d'observar en relació amb la política ens ha portat molts problemes", afirma l'autor, qui esmenta com a exemple l'ocorregut amb Canal 9 durant el govern del Partit Popular i la reacció davant el seu tancament, perquè "per ventura abans del ERO no hi havia motius per a manifestar-se?". Respecte als lectors, lamenta que s'han acostumat "a una dieta lleugera i colorista".\n"Oficio de lance és un llibre meitat relat, meitat reflexió. Memòries i pensament mesclats al 50%. El que em va passar i conte és personal, però de cap manera intransferible. Molts se sentiran inclosos en el retrat de les redaccions, els becaris, les rivalitats, els caps, les diferències retributives, el sexe estrambòtic…", afirma l'autor sobre la seua obra, per a la qual ha consultat més de noranta llibres i treballat sobre centenars de retallades de premsa de tota mena, pàgines web i peces digitals".\nPiera és llicenciat en Periodisme per la Universitat Complutense de Madrid i des dels anys 70 fins a la seua jubilació, aquest mateix any, ha exercit com a redactor en la delegació territorial de Televisió Espanyola en la Comunitat Valenciana. A més, ha sigut columnista durant quasi tres dècades en el diari Levante-EMV, realitzat diversos documentals per a Hispavisión i Canal 9, treballat com a guionista en produccions dramàtiques per a cinema i televisió, i exercit com a humorista en premsa i ràdio. Va obtindre el Premi Llibertat d'Expressió de la Unió de Periodistes en 1983 per dues sèries de reportatges sobre l'extrema dreta, i el Premi de la Crítica dels Escriptors Valencians en 2005, per Dietari de Guerra, recopilació de xicotets assajos sobre la violència de grup arran de la campanya contra la guerra de l'Iraq.


Com s'avalua un embrió en dia +2 de desenvolupament? | Barcelona IVF\nCom s'avalua un embrió en dia +2 de desenvolupament?\nLa valoració de l'embrió s'ha de fer entre les 44-47 h. post inseminació. Els paràmetres morfològics a valorar en un embrió en el seu segon dia de desenvolupament (dia +2) són:\nNombre de cèl.lules i ritme de divisió\nEl ritme de divisió és un paràmetre amb un pes important en la taxa d'implantació de l'embrió. Així, embrions de 4 cèl.lules en dia +2 són els que presenten millor taxa d'implantació, seguits dels embrions de 2 cèl lules, 5 cèl. lules, 3 cèl.lules i 6 cèl.lules. Per sota de les 2 cèl.lules i per sobre de les 6 cèl.lules en aquest estadi, les taxes d'implantació disminueixen notablement.\nPercentatge i patró de fragmentació cel.lular\nLa presència de fragments mòbils en l'embrió pot comprometre el desenvolupament i la implantació d'aquest. Per això cal valorar el percentatge i la distribució dels fragments:\nSegons el percentatge de fragmentació es pot dividir en 3 grups:\nQuan la presència de fragments a l'interior de l'embrió supera el 20-25% del volum de l'embrió la implantació pot estar compromesa.\nSegons el patró de fragmentació podem trobar fragments de grans dimensions distribuïts a l'atzar, que s'associen a blastòmers asimètrics i a baixes taxes d'implantació. Per contra, fragments petits localitzats en una mateixa zona o associats a un sol blastòmer tenen un pronòstic de desenvolupament i implantació totalment diferent.\nSimetria dels blastòmers\nQuan les divisions mòbils són sincròniques trobem embrions amb un nombre parell de cèl lules (2-4-6 ...) mentre que quan les divisions mòbils són asíncrones, el nombre de cèl lules és senar (3-5-7 ...). Un nombre senar de cèl lules disminueix la qualitat de l'embrió a causa d'una distribució anòmala del citoplasma cel lular.\nUninucleación / multinucleació\nLa presència de més d'un nucli (o presència de micronuclis) en una cèl.lula es correlaciona amb un increment de les taxes d'anomalies cromosòmiques embrionàries, i en conseqüència amb una disminució de les taxes d'implantació.\nAltres estructures a valorar en la classificació final de l'embrió\nVacúols: la presència de vacúols (depenent del nombre i tamany) és un paràmetre que s'associa a una disminució del potencial de desenvolupament.\nAnell citoplasmàtic: la presència de zones de "acitoplasmia" en els blastòmers (absència de citoplasma a la part perifèrica dels blastòmers), pot estar indicant un procés de lisi cel.lular no compatible amb un bon desenvolupament.\nZona pe.lúcida: La mida, gruix i integritat de la zona pel.lúcida són també paràmetres a valorar en el moment de classificar un embrió ja que alguns d'ells (el gruix, el contorn o la presència d’irregularitats) s'associen a una disminució de la taxa d'implantació per dificultat en la realització del hatching (eclosió) de l'embrió.


2017/2017_05_29_Habitatge_Dolors_Piera.jpg dilluns, 29 de maig de 2017\n- El Patronat Municipal de l’Habitatge començarà a construir el proper mes de juny una promoció de 68 habitatges a la plaça de Dolors Piera. L’edifici es construeix a l’interior del solar i té una alçària de planta baixa més 11 pisos. La finca es distribuirà en dues escales que tindran l’entrada dins de l’iilla de cases que es crearà i que serà un espai de pas i vegetació. S’ha previst que els habitatges tinguin entre 50 i 74 metres quadrats i d’1 a 3 habitacions. La part baixa es designa a trasters o locals comercials.\n- Una part de les vivendes es destinaran a dret de superfície i l’altra part a lloguer social. Està previst que les obres durin 24 mesos i que acabin el 2019. El pressupost del projecte és de 5,3 milions d’euros. El solar de la plaça de Dolors Piera ha servit durant aquest darrer any de magatzem per al material de les obres de remodelació del carrer de Pere IV.


Violencia sicologica - Cultura Valenciana\nnoviembre 4, 2019 noviembre 4, 2019 Cultura Valenciana\t0 comentarios Rogle Constanti Llombart\nEditorial del Rogle Constanti Llombart nº158-Novembre 2019\nEstes ultimes semanes el protagonisme informatiu (exhumacions a banda) l’ha tingut l’enfrontament entre els manifestants i les forces d’orde en Catalunya.\nAço ha motivat un debat sobre si el independentisme catala es o no violent. Els concernits s’han defes en dos arguments. Per un costat, afirmant que estos enfrontaments son producte de la pressio que “des d’Espanya” s’eixercix des de fa anys, en tota la força que dona tindre el poder de l’Estat –utilisant-la de forma illegitima, ademes–, contra els qui pensen diferent, una indignacio acumulada que finalment ha esclatat; i per un atre, que son una minoria no representativa del moviment sancer; acusant al “espanyolisme” de catalogar a tots per l’actuacio d’uns pocs.\nEn este debat, com en general quan se parla de violencia, s’oblida un aspecte importantissim. La violencia no nomes pot ser fisica, sino tambe sicologica. De fet, esta es la classe de violencia mes habitual i el mes perjudicial.\nNo son poques les dones maltractades que, quan per fi conseguixen lliurar-se de l’agressor, afirmen que, mes que els colps, lo que els dolia eren els insults i els desprecis, que conseguiren destruir la seua autoestima. En major motiu se produix este fet quan parlem d’homens maltractats (que els hi ha). Si parlem de acossament escolar, el bullying, tenim un atre tant; mes que les agressions fisiques, lo que se dona es l’agressio sicologica: insults, desprecis, chances cruels…; en persona o, cada vegada mes, a través de les rets socials, fan mes mal que patades i punyades.\nFeta esta reflexio, tornem al tema original. No anem a entrar a opinar sobre lo que succeix en Catalunya, pero si sobre lo que el catalanisme fa en la nostra terra. ¿Existix violencia per raons identitaries en Valencia?\nRecordem cóm fa dos anys unes imagens gravades la vesprada del 9 d’octubre mostraven agressions per part d’alguns contramanifestants als pancatalanistes de la manifestacio convocada per la “Comissio 9 d’Octubre”.\nEls mateixos raonaments exposts abans se sentiren llavors: que els agressors son una minoria que no representa al conjunt, i que est esclat es una reaccio als anys de pressio per part del catalanisme. Per supost, estos arguments, utilisats pel mateix catalanisme, son ignorats en este cas, calificant a tot el valencianisme de “feixiste”. De fet, en l’excusa d’aquelles imagens, els ultims dos 9 d’Octubre hem tingut una crida de “antifeixistes” que han vingut a Valencia a passejar-se per la vesprada a recolzar al catalanisme d’aci. Es la sempiterna doble vara de medir.\nSí, rotundament sí, hi ha violencia en Valencia. Violencia sicologica, obviament, perque forma part de l’estrategia d’image del catalanisme fer-se passar per pacifics per a poder fer-se les victimes, sent com son, uns bochins.\nEs violencia que un professor te diga que tos pares son uns ignorants que no parlen be la seua propia llengua, la que han parlat els valencians durant generacions. Es violencia catalogar d’ignorant a qui discrepa, negant-li al mateix temps el dret a explicar-se. Es violencia passar-se anys acusant a Canal 9 de desinformar, per a acabar inaugurant una nova televisio infinitament mes sectaria. I com estos, cent atres eixemples.\nPero sobretot resulta molt violent sicologicament ser conscient de viure en una societat en la que, des del poder politic, economic i mediatic, els que discrepen no conten en canals per a expressar les seues opinions, que son sistematicament tergiversades o censurades, i en el que opondre’s al pensament unic establit supon rebre automaticament el calificatiu de “feixiste”. (Aconsellem en este punt llegir l’articul d’opinio de la pagina 2.)\nPero les agressions no nomes venen per part del catalanisme. El passat 9 d’Octubre, pel mati, la policia obligà a amagar una Senyera Valenciana de Lluita –la Estrelada– que duya al coll una coneguda valencianista. L’excusa: que no era constitucional. Mentrestant, en la plaça s’exhibien ostentosament tota classe de banderes preconstitucionals, anticonstitucionals o retroconstitucionals sense que cap autoritat diguera res. Tambe en la manifestacio valencianista de la vesprada la policia volgue llevar una Estrelada Valenciana a un dels participants. I no es que els policies les confongueren en “estelades” catalanes, puix a pesar de les explicacions persistien en la seua actitut.\nSom, com denunciem periodicament en est espai, els valencians, i en particular els valencianistes, objecte de continus desprecis, abusos, agressions…, tant des de ponent com des de tramontana. Fruit d’esta continuada violencia sicologica el poble valencià te tan arruinada l’autoestima que tot ho tolera.\nHa de ser objectiu del valencianisme començar a remediar-ho; per supost, sense violencia de cap classe.\nImage: Accio Nacionalista Valenciana ACNV\n← 10 anys sense Manuel Soler i Bahilo\nUna Real Senyera jaganta conquista l’Alt de les Barraques →\nLes misses millor en Llengua Valenciana\njunio 19, 2018 Cultura Valenciana 0\n¿Som meninfots els valencians?\noctubre 26, 2018 Cultura Valenciana 0


Els Reis d'Orient són a punt d'arribar a Montornès - Ajuntament de Montornès del Vallès\nPortada > Comunicació > Notícies > Els Reis d'Orient són a punt d'arribar a Montornès\nEls Reis d'Orient són a punt d'arribar a Montornès\nMontornès ja ho té tot a punt per rebre aquest divendres els Reis d'Orient. La Cavalcada començarà a les 17 h al Casal de Cultura, farà un recorregut per Montornès Nord i Montornès Centre i acabarà a la carpa polivalent El Sorralet.\nUn any més, Ses Majestats els Reis d'Orient passaran per Montornès per saludar als nens i nenes del poble i recollir les cartes dels qui encara no els les hagin fet arribar.\nL'inici de la Cavalcada serà a les 17 h a l'avinguda del Riu Mogent (Casal de Cultura). L'itinerari passarà primer per Montornès Nord, després pel centre i acabarà, aproximadament, a les 19 h a la carpa polivalent El Sorralet.\nDetall del recorregut: Av. del Riu Mogent, c. de la Llibertat, av. del Riu Mogent, av. de la Llibertat, av. de l'Onze de Setembre, c. de Jaume Balmes, c. de Palau d’Ametlla, c. de l'Estrella, c. de Sant Sadurní, rbla. de Sant Sadurní, av. de la Llibertat, av. de Can Vilaró i arribada a la carpa polivalent El Sorralet.\nAcompanyant les carrosses dels reis desfilaran les organitzades per les AMPA de les escoles Sant Sadurní, Palau d'Ametlla, Can Parera, Marinada i de l'Escola Municipal de Música, Dansa i Aula de Teatre.\nA més, com a novetat d'enguany, hi participa la colla de geganters que obrirà la Cavalcada amb l'estrella de Nadal, les Comissions de Festes i de Convivència de Montornès Nord que faran la funció de carters reials i la Colla de Diables que seran els carboners.\nEls infants podran lliurar la carta als reis durant la cavalcada i al final del recorregut a la carpa polivalent El Sorralet. Les portes d'aquest espai s'obriran a les 18.15 h.\nCaramels de comerç just\nPer primera vegada els caramels que es repartiran a la Cavalcada de reis són de comerç just i sense gluten. Es repartiran fins a 1.000 kg de caramels tous durant el recorregut i a la carpa polivalent quan els infants entreguin la seva carta als reis. La despesa està assumida pels departaments de Cultura i Festes i de Patrimoni i Cooperació de l'Ajuntament.\nAfectacions en el trànsit - Cavalcada de Reis (centre del poble) (PDF, 106 kB)\nAfectacions en el trànsit - Cavalcada de Reis (Zona de de la carpa polivalent El Sorralet) (PDF, 111 kB)


Jacob Pullen no pensa en quin serà el rival a la Final a Quatre de Milà\nEl base nord-americà no pensa ni en l’Olympiacos ni en el Reial Madrid\nJacob Pullen ha atès aquest migdia després de l’entrenament de l’equip els mitjans que s’han donat cita a la zona mixta del Palau Blaugrana com a prèvia del matx que diumenge (12.30 h) jugarà el seu equip, el FC Barcelona, davant el Baloncesto Fuenlabrada.\nEl cas és que ha estat una intervenció breu, però en la qual ha dit força coses, com que no l'importa gaire el rival que li toqui al conjunt barcelonista a les semifinals de la Final a Quatre de Milà: “No importa gaire el rival a la Final a Quatre. Hem de seguir fent el que estem fent bé fins ara, és a dir, jugar bé ofensivament, amb bones transicions, per això ens és ben igual qui sigui el rival, nosaltres només hem d’estar centrats.”\nCert avantatge del Madrid\nSegons Jacob Pullen, el Reial Madrid té cert avantatge pel fet de jugar el cinquè i definitiu partit a casa: “Està sent una gran sèrie fins al moment. Tots dos equips han jugat molt bé als seus respectius pavellons i ara el Madrid torna a casa. Sobre el paper hauria de tenir cert avantatge, però no sé què passarà. Hauria de ser un bon partit.”\nFuenlabrada, moment per seguir centrats\nEl que cal no oblidar ni deixar de banda, però, és que hi ha un partit de Lliga ACB aquest cap de setmana, i uns quants abans de la Final a Quatre de Milà. És per això que l’equip ha de seguir com fins ara: “Hem de seguir centrats com fins ara en tots els partits que ens vénen per endavant, seguir fent-ho bé a casa i estar segurs i entenent què és el que ens exigeix el rival.


Quim Torra: ‘El 17-A va posar a prova tot el país i n’hem sortit reforçats’\nEl president ha donat suport a les víctimes i ha agraït l'actuació dels serveis d'emergència\nAvui el govern de la Generalitat s’ha reunit d’urgència i el president, Quim Torra, ha llegit una declaració institucional en record del 17-A. ‘La tristesa, dolor i la por es van estendre arreu de Catalunya i ciutats i racons del món’, ha recordat. Torra ha assegurat que, un any després, el govern vol fer arribar el seu ‘record, suport i solidaritat a totes les víctimes, familiars i amics’.\nEl president ha agraït l’esforç de tots els treballadors sanitaris, serveis d’emergències i policies desplegats durant l’operatiu del dia. ‘Van demostrar una indubtable vocació de servei i van excel·lir en totes les tasques assignades’, ha afirmat. També ha tingut unes paraules per a lloar el major Josep Lluís Trapero i el conseller Joaquim Forn, de qui ha dit que és ‘injustament empresonat.’\n‘El govern també vol agrair a tots els col·lectius professionals i a tota la societat la seva actitud solidària abocada en benefici de l’atenció de les víctimes’, ha dit Torra. Hi ha afegit que el 17-A va ‘posar a prova tot el país i la seva gent. I n’hem sortit reforçats i més units’. Per això, ha demanat de ‘bastir un país de gent de pau’ enfront de la violència.


Un Microsoft Office gratuït: val la pena utilitzar Online Office?\nMicrosoft Office Online és una versió completament gratuïta basada en web de Microsoft Office. Aquesta suite d'oficines en línia competeix clarament amb Google Docs, però també és un reemplaçament potencial per a la versió d'escriptori d'Office.\nComparem Office Online tant amb la versió d’escriptori de Microsoft Office com de Google Docs per veure on s’adapta. Heu d’utilitzar Office Online en lloc d’Office 2013 o Google Docs?\nRELACIONATS: quina diferència hi ha entre Office 365 i Office 2016?\nA diferència de la resta de productes d’Office de Microsoft, Office Online a Office.com és completament gratuït. Aquest és l’avantatge més gran d’Office Online respecte a les versions d’escriptori de Microsoft Office. Podeu utilitzar-lo en tots els equips que vulgueu sense haver de pagar còpies addicionals ni subscriviu-vos a Office 365, el servei de subscripció de Microsoft per a Office.\nPerquè és una aplicació web que s'executa en el vostre navegador, Office Online funcionarà de tot, des de PCs i Chromebook Linux fins a iPads i tauletes Android. No requereix cap complement especial i funciona en cap navegador popular, inclosos Firefox, Chrome i Safari, no només Internet Explorer.\nOffice Online desa els vostres documents a l'emmagatzematge en línia de Microsoft OneDrive (abans conegut com SkyDrive). Podeu utilitzar la integració OneDrive a Windows 8.1 o l’aplicació d’escriptori OneDrive en versions anteriors de Windows per sincronitzar els documents que creeu amb l’ordinador, obtenint còpies locals en format Microsoft Office. De manera predeterminada, Office 2013 desa els vostres documents en OneDrive, de manera que Office Online funciona correctament com a aplicació web complementària. Els vostres documents ja poden estar disponibles a OneDrive.\nLa versió basada en web d'Office també ofereix millors funcions de col·laboració que la versió basada en escriptori d'Office. Per exemple, quan col·laboreu amb altres persones a la versió d’escriptori de Word 2013, només una persona pot editar el mateix paràgraf alhora. Word Online ofereix una edició en temps real que permet a diverses persones editar el mateix paràgraf alhora.\nOffice Online és més limitat que Microsoft Office. Microsoft proporciona Word Online, Excel Online, PowerPoint Online i OneNote Online. Si depeniu d’altres aplicacions, com Microsoft Access, no tindreu sort.\nAquestes aplicacions en línia també es simplifiquen i esborren. Si bé ofereixen una interfície semblant a la versió d'oficina d'Office, completada amb una cinta, tenen menys funcions integrades. Això no és necessàriament una cosa dolenta, ja que la majoria de la gent no utilitza totes les funcions disponibles a l'escriptori Office. aplicacions. Voleu combinar un correu o executar macros? No ho podeu fer a Office Online, però probablement no necessiteu aquestes funcions.\nOffice Online tampoc funcionarà quan no teniu connexió a Internet. Si voleu editar documents fora de línia, necessitareu la versió d'escriptori d'Office.\nAvantatges: Office Online és completament gratuït, es pot accedir fàcilment des de qualsevol dispositiu i és millor per a la col·laboració en temps real.\nContres: Office Online només ofereix algunes aplicacions d'Office populars, no té moltes de les funcions més avançades i només funciona quan teniu connexió a Internet.\nOffice Online contra Google Docs\nGoogle Docs és la suite d’oficines gratuïta basada en web gratuïta de Google. Office Online és la resposta de Microsoft a l’augment de Google Docs.\nEn aquest moment, Office Online i Google Docs són força similars. Totes dues són aplicacions gratuïtes basades en la web que s'executen al navegador. Totes dues són experiències simplificades i eliminades que guarden els vostres fitxers en un servei d’emmagatzematge en línia: Microsoft OneDrive o Google Drive. Ambdues tenen funcions de col·laboració integrades en temps real. Totes dues ofereixen aplicacions per crear documents, fulls de càlcul i presentacions. Google Docs també ofereix aplicacions per a crear formularis i dibuixos, però Office Online ofereix una aplicació de presa de notes completa a OneNote. Cadascuna té unes quantes característiques diferents que les altres no tenen, però són molt similars per als usuaris mitjans.\nMicrosoft Office encara és bàsicament el que fa a suite d'oficines. Office Online s’assembla molt més a Microsoft Office que Google Docs, fins a la cinta. Més important encara, Office Online desa els vostres documents en formats de fitxer de Microsoft Office com .docx, .xlsx i .pptx. Office Online hauria de tenir una millor compatibilitat amb els fitxers de Microsoft Office. Quan creeu un fitxer a Office Online, hauria de tenir el mateix aspecte a la versió d'escriptori de Microsoft Office. Microsoft coneix els seus propis formats d’arxiu, mentre que Google Docs no és perfecte per fer-hi front.\nRELACIONAT: Com treballar fora de línia en un Chromebook\nGoogle Docs funciona fora de línia, però Office Online sempre requereix una connexió a Internet. Malgrat els anuncis de Microsoft Scroogled, Google Docs té suport fora de línia mentre que Office Online no. Google Docs és convincent si voleu utilitzar una suite d’oficines gratuïta fora de línia i en línia. Microsoft vol que pagueu per la versió d’escriptori si voleu fer-la servir fora de línia.\nAvantatges: Office Online ofereix una compatibilitat nativa amb formats de documents d'Office. També té una interfície més familiar si estàs acostumat a versions modernes i ribbonitzades d’Office.\nContres: no podeu editar documents fora de línia amb Office Online.\nPer tant, hauríeu d’utilitzar Office Online? Bé, això us correspon. Si voleu una versió completament gratuïta d'Office, no haureu de pagar a Microsoft 9,99 dòlars al mes, és una opció convincent. D'altra banda, és possible que necessiteu les funcions més avançades de la versió d'escriptori d'Office. Si ja utilitzeu Google Docs, potser voldreu canviar per la millor compatibilitat de documents d’oficina o bé, si voleu començar amb Google Docs per obtenir assistència fora de línia. Et toca.\nHaureu de donar-li la volta a les diferents aplicacions i veure quina és la que més us convé. Algunes persones necessiten moltes de les funcions avançades d'Office, mentre que algunes necessiten els fonaments bàsics.\nCom generar un historial de Wi-Fi o un informe WLAN a Windows 10Tot el que heu de saber sobre co-autorització a ExcelCom controlar l’espai entre línies i paràgrafs a Microsoft WordCom afegir una targeta de visita o un fitxer vCard (.vcf) a una signatura a l'Outlook 2013 sense mostrar cap imatgeQuè és el xip W1 d'Apple?


Ahir vaig descobrir amb sorpresa que Tatxo Benet –qui portarà l’obra sobre els presos polítics censurada a ARCO al Museu de Lleida– també escolta “fanàticament” aquell cantautor, Premi Nobel de Literatura 2017, que va transformar la forma de fer cançons perquè ens interpel·la davant les més profundes de les nostres contradiccions.\nDesproporcionada va ser la brutalitat policial de l’1-O; desproporcionada és la presó preventiva que pateixen Junqueras, Forn i els Jordis; desproporcionada l’aplicació del 155 per entrar a la força al Museu de Lleida i desproporcionat l’intent de liquidar la immersió lingüística. Però callen! T’esveres...\nNo callen, no, diuen que és “desproporcionat” i després assumeixen el marc mental i judicial que permet l’A por ellos. “Quantes vegades pot un home girar el cap, fingint que ell no veu?” La resposta... És dimarts, comencem la setmana que pot ser de proporcions desconegudes;)\nArticle publicat al diari La Mañana el 27 de febrer de 2018


Natura i llibertat pels nostres gossos\nParc Caní, Educació canina, xerrades, Tallers...\nquÈ És caniparc\nCaniparc és un espai segur, on els gossos poden córrer i jugar lliurement, disposem de zones separades per a: cadells (consulta les nostres jornades GRATUÏTES per a cadells), animals de talla petita, zona d'exploració olfactiva, agility, etc. On a més podreu rebre, per part dels nostres professionals, assessorament en tot moment.\nTambé podreu participar als diferents cursos, tallers, seminaris, etc. que organitzem.\nEl gos és un animal social per naturalesa. El nostre ritme de vida, i la falta d'espais específics al nostre país, fa que els nostres amics no puguin gaudir del joc amb altres membres de la seva espècie. Veniu a passar-ho bé i fer nous amics!\nÉs l'espai més gran, destinat a que els nostres gossos puguin jugar, córrer en llibertat i seguretat. Dins hi trobareu companys de joc, zones d'enriquiment i exploració olfactiva […]\nDe forma periòdica organitzem cursos, seminaris, xerrades, tant per socis com pel públic en general. Vol ser un punt de trobada per qui vulgui iniciar-se, o aprofundir, en millorar la convivència i el benestar dels nostres animals […]\nUn espai amb tot el necessari pensat per tal de rentar i pentinar el gos amb comoditat […]\nAlgunes fotos del nostre centre, un espai pensat per a ells\nMés de 25.000m2 vallats i segurs\nPer refrescar-se a l'estiu.\nDog run, joc i córrer en llibertat\nPremis, accessoris, assessorament professional\nZones de pícnic i relax\nJoc amb els seus\nEspai per a cursos, tallers...\nUn espai per practicar.\nCANIPARC pretén ser un punt de trobada pels amants dels gossos. És un espai pensat per cobrir les seves necessitats socials, educatives i d'oci. Parc caní. Zona d'esbarjo. Pista d'agility amateur o entrenament.\n- Formació (Cursos, seminaris, xerrades, etc.).\n- Cursos fora del centre.\n- Serveis educació a domicili.\n- Serveis per a professionals.\n- Guarderia / Centre de dia\nDes de CANIPARC impartim i organitzem diferents cursos, seminaris, activitats. Consulta el calendari:\nCURS EDUCACiÓ BÀSICA\nNova edició del curs d'educació bàsica. Amb una durada de 5 dies, et donarem les bases que et t'ajudaran a tenir un company equilibrat i adaptat al seu entorn. Enforteix el vostre vincle i gaudiu plegats de l'aprenentatge.\nEnvia'ns un mail o truca'ns per reservar la teva plaça o tenir més informació […]\nTots els dissabtes de 10.30 a 12:00 Socialització GRATUÏTA de cadells fins a 6 mesos\nARA TAMBÉ els tots els dimecres a les 17:00 […]\nFer-te'n soci et permetrà accedir SEMPRE al centre per una quota periòdica, a més, podràs gaudir d'avantatges i serveis addicionals\nAccés i ús dels 25.000 m2 d'instal·lacions durant l'horari d'obertura.\nAssistència gratuïta a seminaris i xerrades exclusives per a socis.\nDescomptes en cursos, seminaris i xerrades obertes al públic general\nDescomptes en productes i serveis.\nAVANTATGES PER A PROFESSIONALS:\nPreus especials per a passejadors professionals\n1 GOS 8€\nGos addicional 4€.\n1 Gos 25€/mes\nGos addicional 10€/mes\n(Possibilitat de pagament anual amb descompte)\nCarretera BV-1423 Km 1.9 (Camí Rural)\nMapa de com arribar >\nDimarts 9.30 - 19:00\nDivendres 15:00 - 19:00\nDissabte 9:30 - 19:00\nDimenge 9:30 - 15:00\nDimarts 9.30 - 20:00\nDijous 9:30 - 20:00\nDissabte 9:30 - 20:00


Document del mes d'abril: 40 anys d'eleccions municipals democràtiques.\nCom és sabut, el novembre de 1975 moria el general Francisco Franco, aleshores cap d'estat, i s'iniciava un procés de transició cap a un sistema democràtic que culminaria en la primavera de 1977 amb les primeres eleccions generals i l'abril de 1979 amb les primeres eleccions locals per sufragi universal des de 1931.\nQuedava al darrere la corporació presidida per Miguel Pérez Valdés des de 1971 i un darrer ajuntament, pre-democràtic, del qual formaven part figures conegudes com ara Josep Lloret Tarrassó, Pasqual Lucas Català, Vicente Castellà Miralles, Sebastià Dénia o el constructor Salvador Borrás.\nEl 19 d'abril de 1979 tenia lloc la sessió constitutiva d'un nou Ajuntament certament plural. En ell tenien representació la Unión de Centro Democrático (7 regidors), encapçalada per Juan Roman Català, i el PSPV-PSOE (6), amb Salvador Moragues Bertó al capdavant, com a partits majoritaris. L’Agrupació Independent obtenia dos representants, amb Francisco Martí al front, Esquerra Unida de Gandia dos més, encapçalats per Francesc Candela i el Partit Comunista també dos, amb Salvador Fuster com a cap. Objetivo Gandia i Alianza Popular obtenien una regidoria cadascun.\nAl final de la sessió i en segona votació seria investit alcalde Juan Roman com a cap de la llista més votada. Després de les eleccions de 1983 seria elegit alcalde Salvador Moragues, del PSPV-PSOE. Ni Roman o Moragues, ni els successius alcaldes fins l’any 2015, no comptarien amb majoria absoluta, tot formant-se governs de consens o coalició.\nTítol: Juan Román Catalá, en el seu primer discurs com alcalde de Gandia.\nObservacions: Sessió Constitutiva de la Corporació Municipal.\nAutor: LAPORTA, Pedro\nLlocs: Ajuntament de Gandia. Saló de plenaris.\nFons: Fototeca digital\nPersones: MORAGUES BERTÓ, Salvador (1920-2003); ALCÓN ZARAGOZA(1937-2010), José Antonio; ROMÁN CATALÀ, Juan (1932-2016)\nCol·lecció: DÉNIA, Sebastià


Però abans de’tenir el codi de promoció 1xbet, vostè ha de passar a l’el registre en el lloc 1xbet. Només es triga un parell de minuts. Això es fa en dues o tres etapes, dependrà de la teva entrada i no requereix de molt d’esforç.\nRegistra't amb un codi promocional i obtenir una bonificació de la 130 € !!!\nCopiar el codi de cupó i feu clic sobre el registre!\nAvui’dia, la casa de parís 1xbet ofereix als seus clients 1xbet tenir en compte la seva passió pels jocs d'esportistes i el seu codi promocional 1xbet. En altres paraules, convertir aquesta passió en una oportunitat de guanyar l’diners.\nPer exemple, els esportistes poden descarregar per a la participació en esdeveniments esportius, jocs virtuals, tota mena de loteries de televisió i molts altres d'entreteniment en línia. Per a aquest, només d’tenir un telèfon o un ordinador amb accés a Internet i, de curs, s’registre en el lloc. Més, el lloc 1xbet està preparat per oferir als seus visitants tradicionals i nous elements que augmenten els seus beneficis: codi promocional 1xbet, sorteig, bo de programes, etc.\nBotiga codi promocional 1xBet\nEl codi de cupó de la plataforma 1xbet i 1xbet està tractant de fer als seus clients 1xbet contents i satisfets amb els serveis que ofereix. C’és per això que hem creat la botiga codis promocionals. La botiga promocions és el programa que permet mantenir la fidelitat dels jugadors 1xbet oferint-los l'oportunitat de canviar la seva aposta de bonificació lliure. Per tant,, l'aficionat als esports aposta d'acumulació de punts, que són de bonificació, llavors ell pot intercanviar els seus punts de bonificació guanyat amb codis promocionals, per exemple, el codi promocional 1xbet, per aprofitar els avantatges de jugar.\nOferta d’el registre: quins són els bonificació termes i condicions?\nPer obtenir la bonificació és de fet bastant simple. Tot el que has de fer és crear un compte, per complementar el codi promocional 1xbet i per registrar-se.\nPel que fa a l'bo de benvinguda 1xBet, els jugadors han de treure el bo de benvinguda 1xBet abans de poder fer una retirada. És important recordar que, a mesura que el joc de bonificació s'activa, els jugadors poden no s’per a matricular-se en una altra promoció. 1xBet també ofereix un divendres negre oferta d'up’a 130 € a partir de la mitjanit a l' 24 De novembre a les 23: 59.\n1xbet usuari nou codi promocional\nEls nous usuaris del lloc poden aconseguir un codi de descompte 1xbet permetent-los aposta de forma gratuïta en el seu primer dipòsit, mentre que les ja existents, els usuaris poden rebre lliure aposta simplement per dipositar l’diners en dies especials.\nEls usuaris disposen d'una àmplia gamma de mètodes de dipòsit, incloent targetes de crèdit, així com en línia carteres com Skrill i WebMoney. També hi ha sistemes de pagament com ecoPayz i Payeer, així com crypto-monedes com el Bitcoin, Litecoin i Dogecoin.\nEl codi promocional 1xbet funciona d'una manera molt senzilla. Simplement introduïu la combinació, i el fons serà automàticament dipositats en el compte. Expert jugador pot guanyar punts de bonificació per a la seva activitat. Per tant,, l’administració de la casa d'apostes subratlla una vegada més que’ella està disposada a interactuar amb els jugadors.\nEntre els punts positius, cal assenyalar:\nPer actualitzar les dades 24 hores per dia.\nL'accés no només a l'esport línia, però també altres entreteniment;\nL’augment en el nombre de’ofertes especials;\nEls clients 1xbet pot utilitzar el fons de qualsevol secció.\nAixò permet als jugadors per aconseguir allò que realment entendre. Més, professionals de garantir la puntualitat en el pagament de les prestacions. Això és degut a la gran varietat de sistemes de pagament utilitzat aquí. El seu nombre augmenta constantment.\nAra, la bonificació professional està disponible per a les principals usuaris. Unir-se líders del mercat i sempre tenen la previsió amb la millor de mercat, valoracions. Amb el codi de cupó 1xbet, podeu regularment gaudir del joc