EL FILTRE DE L’ASSECADOR\nabril 24, 2018 Cyntia Riquelme Banc de recursos Leave a comment\nPROBLEMES DE LA SEGONA FASE DEL FEM MATEMÀTIQUES 18 ABEAM. 1r i 2n ESO\nEtiquetes: patró visual, modelització, raonament i prova, fotografia matemàtica\nBloc de continguts: Canvis i relacions\nL’equip del Fem Matemàtiques d’ABEAM vam escollir aquesta proposta ja que partia d’una imatge d’un objecte quotidià del que podrien treure un patró matemàtic. Aquesta és una de les competències que s’expressa en la Competència 1 de la dimensió de Resolució de problemes (RP) que es refereix a les primeres fases del procés de RP on el procés de traducció de la situació que el problema proposa (visual, context,..) ha de desembocar en l’obtenció d’un model matemàtic.\nPer una altra banda, ens agrada proposar exemples d’ULL MATEMÀTIC. Aquella mirada matemàtica del que ens envolta que es pot contagiar per gaudir de la satisfacció del descobriment de formes, figures i patrons que estan arreu.\nTal com diu Sorando (2017) en la molt recomanable sisena monografia “Fotografia matemàtica” de SUMA: “El matemático que mira el mundo con curiosidad y sin prisas ve aquello que es su objeto de estudio: cantidades, figuras, relaciones, pautas…”.\nI també en la cerca de patrons es treballen processos de treure pautes (induir), conjecturar i provar, particularitzar i generalitzar, i justificar l’estratègia que permet donar resposta a les preguntes. Tots aquests processos estan recollits a la Competència 5 de la dimensió deRaonament i prova.\nAquest problema va ser proposat a 2n d’ESO i, amb una versió sense el darrer apartat a, 1r d’ESO.\nAls alumnes se’ls hi proporcionava un full de respostes amb la imatge en gran (clikeu per tenir la imatge) per tal que poguessin assenyalar el patró demanat.\nSolucions (enllaç al solucionari)\na) Diverses propostes de patrons (veure solucionari)\nb) 24 forats\nc) 81 forats\nd) 3n + 6 o equivalents (veure propostes en el solucionari)\ne) (3n^2 + 15n): 2 o equivalents (veure propostes en el solucionari)\nRúbrica d’avaluació: (versió editable 1r ESO) (versió editable a partir de 2n d’ESO)\nPrimer cal realitzar una anàlisis previa i profunda dels processos i connexions que l’alumne haurà de fer en resoldre el problema. A partir d’aquesta anàlisi determinem les competències més implicades (veure apartat “per què hem seleccionat el problema?”). Per últim, fixem els nivells d’assoliment competencials i adaptem els indicadors del document (Burgués i Sarramona, 2013) al problema en concret.\nEn aquest cas les competències que vam considerar més implicades van ser la 1 de la dimensió de Resolució de Problemes i la 5 de Raonament i prova (amb més pes en aquesta darrera).\nCompetència 1: Traduir un problema a llenguatge matemàtic o a una representació matemàtica utilitzant variables, símbols, diagrames i models adequats\nLa rúbrica proposada té una puntuació per a la necessitat de seleccionar els alumnes de la fase 2 que participaran a la fase 3 de l’activitat. Però està feta per a ser instrument d’una avaluació competencial i formativa.\nRúbrica per a 1r ESO\nCompetència 1. Resolució de problemes. Traduir un problema a llenguatge matemàtic o a una representació matemàtica utilitzant variables, símbols, diagrames i models adequats\nPrimeres passes en el procés de RP. El procés de traducció ha de desembocar en l’obtenció d’un model matemàtic.\nGradació atenent el resultat de la traducció de l’enunciat a llenguatge matemàtic.\nNomés identifica la informació que s’aporta més bàsica i el que es demana per l’apartat b).\nElabora textos, dibuixos, esquemes simples que descriuen la situació que el problema planteja però no li permet acabar de respondre l’apartat a).\nIdentifica la informació que s’aporta i el que es demana en els diferents apartats.\nIdentifica els aspectes matemàtics implicats en el problema.\nEscull un model adient per descriure, en llenguatge matemàtic i /o a través d’una representació matemàtica, el que el problema planteja.\nIndica la resposta a) seguint algun model matemàtic o geomètric basat en la imatge.\nEl model escollit utilitza per descriure llenguatge semi algebraic o algebraic i representacions matemàtiques que ajuden, faciliten i agilitzen en la comprensió del procés explicat, tenint en compte el significat de les dades.\nA la cerca del patró estan lligats processos de: treure pautes (induir), conjecturar i provar, particularitzar i generalitzar i justificar l’estratègia que permet donar resposta a les preguntes.\nEn aquest cas la puntuació és acumulativa per als diferents apartats\nGradació atenent a la complexitat de l’argumentació i la prova.\nOpera i calcula. No s’acaba de adonar de les relacions matemàtiques\nFa afirmacions matemàtiques utilitzant exemples concrets per a una millor comprensió.\nUsa comprovacions diverses: numèriques, gràfiques,…\nEmpra generalitzacions/casos particulars en alguns moments del procés.\nEmpra conjectures per generalitzar-les o rebutjar-les. Empra exemples de forma sistemàtica per continuar l’argumentació. Usa contraexem-ples en el procés de raonament.\nBusca, explicita i argumenta els diversos patrons que permeten donar resposta a les preguntes\nConstrueix argumentacions matemàtiques i les expressa amb precisió. Explica de forma entene-dora i empra recursos diversos per fer-les més entenedores.\nLi permet trobar la resposta de l’apartat b) 24 forats [2 punts] seguint la sèrie numèrica.\nReconeix algun patró i justifica correctament l’apartat b) [2 punts]\nTroba la resposta de l’apartat c) 81 forats [0,5punt] seguint la sèrie numèrica\nTroba la resposta de l’apartat c) 81 forats [1punt] i justifica correctament (veure propostes). L’expressa amb llenguatge matemàtic de manera entenedora. [2 punt]\n[ATENCIÓ: En la pregunta a) es demana que expressin com trobar el nombre total de forats però no cal que els calculin.]\nUsa un raonament inductiu per justificar el patró de la resposta a). [2 punts]\nDona la resposta d) a partir de trobar el patró de la successió de nombres o Explicita la relació d) a partir del terme general de la successió o expressió equivalent 3n + 6 [1 punt]\nPuntuació 100 % del total\n(2 -5] punts\nAlgunes consideracions respecte la rúbrica\nEn aquest problema es demana als alumnes dos patrons: el patró del nombre de forats per cercle (preguntes b), c) i d)) i el patró del nombre total de forats per tots els cercles (preguntes a) i e)). Està clar, a més, que aquests dos patrons estan relacionats. El patró del nombre de forats per cercle és una progressió aritmètica i, per tant, en demanar el nombre total de forats estem demanat la suma de termes d’una progressió aritmètica.\nEn aquest problema hem seguit un esquema diferent, l’ordre dels apartats no correspon directament al nivell de gradació. L’apartat a) no és el més assequible com en d’altres propostes. Es va decidir començar l’apartat a) preguntant pel nombre total de forats perquè l’alumnat es plantegés aquest repte per si mateix obrint les possibilitats de resposta a propostes com la següent:\nPROPOSTA 3 (solucionari)\nSi ens fixem en aquestes zones ombrejades, que corresponen a les que estan alineades, permeten dividir l’assecador en 3 parts iguals, per tant només cal comptar una de les parts.\nLa zona blava 1+1+1+1…. tants com anells ens facin considerar.\nLa zona no blava 2+3+4+…+ un més que el nombre d’anells que ens facin considerar\nPer saber el nº total de forats en els 8 primer cercles, haurem de fer :\n3 vegades el nº de cercles. 1+ 3·( 2+3+4+…+ un més que el nombre d’anells que ens facin considerar):\n3 · [ 8 + ( 2+3+4+5+6+7+8+9)]= 3 ·[8 + 44] = 3 · 52 = 156\nEn la prova de 1r d’ESO no es demana l’apartat e) i per tant no es demana aprofundir en aquest patró i és per això que l’alumnat d’aquest nivell ha treballat sobretot només el patró del nombre de forats per cercle. A 2n d’ESO, les respostes que han assolit un nivell competencial més alt han trobat els dos patrons, la majoria ha seguit el camí de PA i suma dels termes d’un PA.\nLa riquesa d’aquest problema recau en les diverses aproximacions (aritmètica, visual, algebraica) que es poden fer als patrons i és per això que creiem que és una molt bona activitat per dur a l’aula on a partir de bones preguntes podem dirigir als alumnes en una ampliació posterior a la visió matemàtica del patró visual. Això donaria peu a intercanviar diverses perspectives i visions i, en modelitzar-les, a diverses expressions matemàtiques i algebraiques que tindrien tot el significat per a ells ja que sortirà de la seva interpretació.\nA diferència d’altres rúbriques, en aquest cas vam considerar els indicadors d’assoliment estaven molt relacionats entre les dues competències i per tant vam considerar una única forquilla de notes.\nLa major part dels exemples són respostes de alumnes de 1r d’ESO, excepte al final per als exemples de la resposta e):\nEn aquestes competències considerem un nivell de no assoliment per aquell alumne que només identifica la informació més bàsica que s’aporta que només li permet trobar la resposta de l’apartat b) 24 forats seguint la sèrie numèric. Opera i calcula però no s’acaba d’adonar de les relacions matemàtiques.\nCom veiem aquest alumne respon correctament l’apartat b) a partir d’operar el patró. Es capaç de verbalitzar correctament el patró “cada vegada de li sumen 3 forats al total de forats del cercle anterior”, també troba de manera correcta que en l’apartat b) el que ha fet és “si hem de descobrir el cercle 6 hem de sumar 3 cinc vegades” però després no es capaç de calcular correctament l’apartat c). S’observa que s’oblida dels 9 forats del primer cercle i només fa 3·24 = 72, obtenint una resposta incorrecta.\nNo és capaç de de donar la resposta correcta en l’aparat a) on també s’equivoca en determinar quina és la quantitat que ha de multiplicar per obtenir el total de forats ((9+3)·8=96, que no és la resposta ni del forats del 8è cercle i del nombre total de forats).\nEn general, per a un alumne d’assoliment estàndard, els indicadors serien per aquell alumne que elabora esquemes simples que descriuen la situació plantejada però no li permet respondre l’apartat a). Identifica la informació que s’aporta i el que es demana en els diferents apartats (nombre de forats per cercle o nombre total de forats) respecte a la competència 1. I respecte a la competència 5 de raonament i prova, seria un alumne que fa afirmacions matemàtiques utilitzant exemples concrets en l’apartat b). En la banda alta d’aquest assoliment estaria aquell alumne que és capaç de trobar la resposta c) seguint la sèrie, però no és capaç de trobar-lo aplicant el patró a partir del número del cercle (assoliment alt).\nEn el següent exemple l’alumne respon de manera numèrica i correcta però amb exemples concrets: a c) no és capaç de desprendre’s de posar tota la sèrie fins al cercle 25:\nUn alumne demostraria un nivell d’assoliment alt respecte a la competència 1 si identifica els aspectes matemàtics implicats en el problema, escull un model adient per descriure’l, en llenguatge matemàtic i, per exemple, en a) visualitzen el patró de creixement i indiquen com trobar el nombre total de forats (molts alumnes el calculen). I per la C5 si empra exemples de forma sistemàtica per continuar l’argumentació,\nreconeix de forma intuïtiva el patró i però només sap justificar les respostes numèriques en b) i c) però no el patró en d).\nEn aquest cas notem que l’alumne sap trobar el patró i a més li permet trobar la resposta de l’apartat a). Troba els resultat de l’apartat b). Però en el cas c) i d) no se s’adona que el nombre de +3 que ha d’afegir és n-1 vegades i, per tant, comet aquest error en les dues respostes.\nLes respostes són explicatives però no justifica el procés per això no se n’adona que l’expressió donada no és correcta.\nI finalment, un alumne demostraria un nivell d’assoliment molt alt respecte a la competència 1 si el model escollit utilitza per descriure llenguatge semi algebraic o algebraic tenint en compte el significat de les dades. I respecte a la C5 si usa un raonament inductiu per justificar el patró demanat a a) i tenint en compte el significat de les expressions. Dona la resposta d) a partir de trobar el patró de la successió de nombres o amb una puntuació màxima en el cas de que faci explicita la relació d) i e) a partir del terme general de la successió o expressió equivalent 3n + 6.\nEn aquest cas l’alumne dona les respostes correctes dels apartats b) i c). Les justifica a partir del patró que “a cada cercle s’afegeixen tres forats”. Troba l’expressió de l’apartat d) i la justifica correctament. Respecte a l’apartat a) expressa en el dibuix el patró de la proposta 5 del solucionari i expressa a partir d’un raonament inductiu com trobar el total “9 · 8 + 3 · (1+2+…+7)” recordem que no se’ls hi demanava de manera explicita que el calculessin.\nPer a la pregunta e) que vam afegir a 2n d’ESO, el nivell d’assoliment molt alt estaria si l’alumne explicita el patró. En el nivell més alt els alumnes han estat capaços de connectar amb el model de la imatge i fins i tot procurar relacionar amb els nombres consecutius (veure solucionari).\nEn aquest cas hem posat les respostes a) i e) d’aquest alumne. Aquí es veu com l’alumne comença mirant el patró cercle a cercle, però ho ratlla i després completa amb la visió del patró del total de cercles. Marca el patró en la imatge on diferencia tres zones, una nova proposta que no està en el solucionari i ens mostra la riquesa de diferents aproximacions que té aquest patró. En l’apartat e) dona la suma dels termes.\nI per últim, tenim el cas d’un alumne de 2n que ja utilitza significativament i amb certa facilitat, tot i que amb un parell d’errades, el llenguatge algebraic:\nEn aquest cas l’alumen manipula algebraicament l’expressió tot i que hi ha dos errors:\n3· 1+2) + 3·(2+2)+ 3·(3+2) + 3 ·(4+2) …. + 3· (n+2) = 3 · (3+4+5+6…+ n + (n+1) + (n+2))\nSe n’ha adonat que no tenia 1+2 però no que la seva suma acabava en n+2 i no en n.\nAplicant la fórmula tindria: 3· ((n+2)·(n+3)/2 – 3). Notem que aquí també ha comès l’error de posar el -3 fora del parèntesi. Notem per això que solucionant aquests dos aspectes trobaria la resposta (3n^2 + 15n)/2\nBurgués, C. i Sarramona, J. (2013b). Competències bàsiques de l’àmbit matemàtic Identificació i desplegament a l’ESO. Generalitat de Catalunya Departament d’ensenyament.\nSorando, J.M. (2017). Fotografiar matemáticas. Dins A. Albertí i I. Guevara (eds.), Fotografía matemática (p. 13-40). Badalona: FESPM.\nConcurs de fotografia matemàtica ABEAM http://fotografiamatematica.cat/blg\n1r_ESO2n_ESO3r_ESO4t_ESOAvaluacióCanvi i RelacionsContextExpressions algebraiquesFotografia_MatemàticaPatronsRúbriques


Fases del procés participatiu - Pla d’Equipaments de Nou Barris - decidim.barcelona\n10-05-2018 - 21-05-2018\nDurant aquests darrers mesos l'equip de govern i gerència ha fet reunions amb les AVV del Districte per informar de l'inici del procés de participació per la revisió i actualització del Pla d'equipaments.\nS'ha enviat un correu a totes les entitats i teixit associatiu per informar de l'inici del procés de diagnòstic i per recollir els interessats en formar part de la comissió de seguiment del procés.\nPer tal de fer una difusió més amplia del procés s'informarà en lapàgina web del Districte de Nou barris\n16-05-2018 - 21-06-2018\nFase de debat on es pot compartir necessitats d'equipaments nous al Districte. Es presenta l'inventari , el balanç d'execució del Pla d'equipaments vigent i l'anàlisi de les projeccions demogràfiques dels diferents barris del Districte. S'obrirà el procés de diagnosi participada de forma presencial i digital per tal de que els veïns i veïnes puguin expressar la seva opinió sobre les necessitats actuals.\nEs faran 3 sessions presencials, una per cada una de les 3 zones territorials del Districte: Zona Nord ( Torre Baró, Ciutat Meridiana, Vallbona), Zona Centre (Trinitat Nova, Roquetes, Canyelles, Guineueta, Verdun, Prosperitat) i Zona Sud (Vilapicina, Can Peguera, Turó de la Peira, Porta) . Aquesta divisió intenta facilitar una diagnosi més acurada i propera a la realitat dels barris.\nEs proposa dinamitzar tres sessions al carrer per tal de facilitar la recollida d'aportacions individuals i complementar les idees recollides a les sessions presencials. La participació al carrer consistirà en la creació d'un espai fixe d'informació i aportació d'idees complementant amb la visita i generació de debats informals en els comerços i establiments propers a l'espai. S'elaboraran diversos plafons i suports informatius que s'acompanyen de diferents formats de canals de participació i de recollida d'opinions ciutadanes. Les persones que hi participen poden dedicar des de cinc minuts, al temps que creguin necessari per respondre les diferents preguntes.\nL'equip tècnic del Districte treballarà paral·lelament amb les àrees les necessitats futures d'equipaments del Districte que es recolliran en un document.\n21-06-2018 - 30-09-2018\nEs convocarà una sessió oberta amb presencia de la Comissió de Seguiment per presentar la diagnosi participada . Aquest document inclourà les propostes recollides en les sessions presencials , en les dinàmiques de carrer i en la Plataforma del decidim,donant per finalitzat el procés de diagnòstic.\nDes del Districte es treballarà per validar tècnicament les aportacions fetes en el diagnòstic i elaborar un proposta d'actualització del Plan . Aquesta, ja fora del procés, es presentarà a les persones que han format part de la Comissió de seguiment del procés.


Lourdes Muñoz | Socialisme ve de societat\nPàgina d'iniciLourdes Muñoz\nSocialisme a la nova societat xarxa\nEns trobem en una etapa de transició entre la societat industrial i la societat xarxa, una nova etapa en que com a partit progressista, hem d’apostar clarament per caminar cap a la societat del coneixement i garantir els drets de la ciutadania propis d’aquesta nova era.\nLa irrupció massiva de l’ús de les TIC en tots els àmbits de la societat, ha donat pas a la societat xarxa i a l’economia del coneixement, en la qual el coneixement és input i output. Es tracta de la nova base material econòmica i social, i en aquest nou entorn l’accés al coneixement marca les diferències: disposar-ne o no, poder accedir-hi, poder-lo processar, suposen les noves barreres o les noves oportunitats per a les persones.\nLes noves xarxes són una oportunitat potencial de més equitat. Cal impulsar les polítiques en aquesta direcció. La socialdemocràcia ha d’incorporar els valors provinents del ‘moviment open’ originals de la xarxa i ha d’abanderar la defensa i regulació dels cirberdrets com un dels reptes per tal de gaudir de la ciutadania plena al segle XXI.\nEl socialisme en l’era de la societat en xarxa , no només ha de promoure l’accés a Internet, sinó que ha d’optar per les tecnologies obertes com a garantia de la llibertat del segle XXI i apostar pels continguts open i la creacció en obert ( copyleft, creative commons …) com a opció per a promoure oportunitats entre el conjunt de la ciutadania.\nLes TIC son la base material d’un nou paradigma tecnoeconòmic. Són la base d’un procés de tercera revolució industrial, que afecta al conjunt de la societat, i dóna lloc a la nova societat xarxa.\nSi el socialisme justament va sorgir com un pensament critic a la primera revolució industrial, i ara som en una de nova… com no hem de renovar les bases del nostre pensament!\nEn el pensament socialista centrat en el control dels mitjans de produció dels bens materials, a la nova revolució industrial, on les bases materials són el coneixement i les TIC, l’accés i el control d’aquéstes han de ser eixos centrals.\nA aquesta nova época, la base de les oportunitats és el coneixement i les dues polítiques bàsiques per generar oportunitats són l’educació i el accés equitatiu a les TIC, ja que determinen les possibilitats d’accedir i processar la informació i el coneixement.\nNo podem contemplar les TIC només com un instrument. Han impactat i afecten al conjunt de la societat, de la mateixa forma que per a nosaltres les polítiques fiscals no són instrumentals sinó que tenen como a finalitat la redistribució de la renda. Les polítiques publiques de TIC no són instrumnetals. Es defineixen en base als valors de la justicia social i la llibertat.\nEls nous temps requereixen de noves polítiques, per aplicar els nostres valors a la nova societat i ser capaços de copsar les noves tendències i valors socials emergents. Cal que siguem capdavanters en promoure els cibedrets, l’aposta per les tecnologies obertes i els continguts compartits, com a base per a la construció de la societat del coneixement equitativa.\nLourdes Muñoz: Secretaria d’organització del PSC-Barcelona i presidenta de Dones en xarxa, Enginyera tècnica en informàtica de Gestió per la UPC. Exmembre de la executiva nacional del PSC, exregidora del ajuntament de Barcelona i també exdiputada.


L'espai dels Telecentres de Lleida: La meva llar és digital\nQuan veiem pel·lícules de ciència ficció i apareix alguna escena dins d'una casa o pis, veiem coses de l'estil encendre els llums amb una picada de mans o amb ordres de veu (Jo Robot de Will Smith), i llavors ens imaginem com en un futur pròxim o llunyà les nostres llars tinguin coses així.\nActualment ja es poden fer interaccions molt interessants amb els dispositius digitals de la nostra llar. Podem controlar equips de música, el televisor, fins i tot l'aspiradora!\nSamsung i LG , amb els seus televisors intel·ligents, permeten una sincronització del nostre mòbil amb el Televisor, i així poder veure fotos que tenim al nostre smartphone, escoltar música, etc.\nEl fet de prendre notes, moltes vegades no tenim un paper a ma, o el bolígraf no escriu... però això no ens impedeix de prendre nota, perquè aplicacions com Evernote ens permeten fer anotacions allà on estiguem. Pel que fa a la música, ara utilitzem serveis com Spotify que ens permeten escoltar la nostra música a l'ordinador, al nostre mòbil, tablet, ... ja no fem anar equips de música.\nTot això i més, cada cop estem més submergits a la tecnologia i ens tornem més dependents d'aquesta. La vida cada cop és més fàcil amb les novetats tecnològiques que van apareixent.


Sabart de l'Ariége ens convida\nEl segon diumenge d’octubre visualitzem la fraternitat al Santuari de Sabart\nActualitzada 06/10/2019 a les 06:45\nLa fraternité és més que un eslògan. Andorra i l’Ariège viuen l’estimació. El Pirineu no és un mur que ens aïlla, és un braç que s’allarga i una mà que s’obre per fondre les dues valls en una eterna abraçada fraternal. Anuncien als quatre vents la germanor. El primer diumenge de maig, mes pasqual, mes de la Verge Maria, festegem la germanor al Santuari de Meritxell. El segon diumenge d’octubre, mes del Rosari, visualitzem la fraternitat al Santuari de Sabart.\nFou l’any 2000. El món estrenava mil·lenni. La capital de la Catalunya del Nord, Perpinyà, programà una trobada de persones interessades en el turisme religiós. Del Bisbat d’Urgell, hi participaren els mossens de l’Hospitalitat de Lourdes i el del Santuari de Meritxell. Hi foren presents els responsables del Santuari de la Mare de Déu de la Victòria, patrona de l’Ariège. Al bell mig de l’assemblea saltà l’espurna: Som veïns i no ens coneixem!, confiaren els de Tarascó als d’Urgell.\nEs posà fil a l’agulla. L’embaràs fou llarg i dificultós: a) demanar el consentiment i la benedicció dels senyors bisbes d’Urgell i de Pamiers; b) aconseguir que l’escultor Jaume Rossa de Canillo es comprometés a fer la talla de la imatge de la Mare de Déu de Meritxell per al Santuari de Sabart, i la de la Mare de Déu de la Victòria de Sabart per al Santuari de Meritxell; c) assabentar Roma de l’agermanament, el primer jumelage de dos santuaris en la història de l’Església; d) l’edició d’un segell commemoratiu –la filatèlia és una important eina de comunicació per a tot el planeta-; d) i sobretot formular la llista de compromisos per tal que l’agermanament no fos paper mullat: els pelegrinatges de maig i octubre, la invitació a conferències i concerts, la participació de Meritxell a la missa crismal de la diòcesi de Pamiers, intercanvi d’activitats dels adolescents de catequesi de la professió de fe i de la confirmació.\nEl part fou molt feliç. L’any 2005, el primer diumenge de maig era beneïda i entronitzada la Mare de Déu de la Victòria al Santuari de Meritxell, el segon diumenge d’octubre fou la Mare de Déu de Meritxell l’entronitzada al Santuari de Sabart pels bisbes de Pamiers i d’Urgell. Carlemany, mon pare, actor de la Victòria a l’Ariège i de la Llibertat a Andorra, retrobava la paternitat de les dues Valls. Els pastors de la transhumància que descansaven a Sabart, els viatgers que es guarien a l’hospital del Santuari, els estudiants camí de la universitat de Toulouse, amb l’agermanament ofereixen novament la fortalesa que ens fa vencedors del mal i ens dona la llum gràcies a la qual es pot caminar sobretot en les nits del desànim, de la tristesa i també de la desesperança. Amb el nou mil·lenni s’han refrescat els lligams de la història que agermanen els nostres pobles. Des de fa 14 anys, se celebren amb fidelitat.\nEscriu el rector de Sabart, le pére Daniel: “Els rectors de Santuaris amb el nostre equip volem fer de la terra beneïda per la Mare de Déu un espai privilegiat que ens faciliti la trobada d’intercanvi, de descoberta i de gaudi del patrimoni cultural i religiós, i del sosteniment. En una paraula: Fem professió de fe que som una Església viva”.\nCompleta el rector de Meritxell: “El pelegrinatge del 13 d’octubre, acompanyats pels devots de la Mare de Déu de Fàtima, és un camí devers el món que Déu ha dissenyat. Un camí devers la seva casa santa que és la de la Mare de Jesús. El pelegrinatge és el reflex de la vida humana en el caminar devers el Transcendent. El sant Papa Joan Pau II deia: “L’home i la dona són uns buscadors de Déu i caminadors de l’etern.”\nSabart, Fàtima i Meritxell faran memòria el proper diumenge, 13 d’octubre, del valor de la pàtria , de la fe i de la festa. De la joia brolla la unitat. Intercanviaran des de l’amor conscient els somriures, l’estima als altres i la fraternitat comunitària. És la vida de Déu que s’endinsa al cor del món. Jesús demana al Pare per als seus deixebles VIRTUS UNITA FORTIOR, és a dir, la unitat-comunitat, la joia i la veritat.\nContemplo la meva Confident en les sagrades imatges de Fàtima, Sabart i Meritxell passejades per la plaça del Santuari de Tarascó. Ella, la dolça Mare de tots, em confia: “Les relacions que hi ha entre el Pare i el meu Fill han de ser les mateixes que han de regnar entre Sabart- Fàtima-Meritxell.” He comprès. Per molts anys a la fidelitat!\nSabart de l’Ariège ens hi convida a tots.


L’aparcament a tocar de la Dama de Gel acollirà 26 noves funcions del Cirque du Soleil - Altaveu el diari digital d'Andorra\nL’aparcament a tocar de la Dama de Gel acollirà 26 noves funcions del Cirque du Soleil\nEl nou espectacle es farà entre el 28 de juny i el 26 de juliol i cada dia d’actuació tindrà un cost de 104.885 euros\n16/01/2020 (12:00 CET)\nLa ministra de Turisme, Verònica Canals, i el gerent d'Andorra Turisme, Betim Budzaku abans de la roda de premsa d'aquest dijous.\nEl muntatge estiuenc del Cirque du Soleil ja té emplaçament definitiu: l’aparcament Valira i una part del de l'Illa Carlemany, a tocar de la rotonda de la Dama de Gel, entre els centres comercials Hiper Andorra i Illa Carlemany, a prop de la qual també s’acolliran infraestructures relacionades amb l’espectacle de la companyia canadenca. Enguany hi haurà 26 funcions en lloc de les 22 de l’any passat i es duran a terme entre el 28 de juny i el 26 de juliol. El cost de cada funció és de 104.885 euros.\nEls detalls de la nova presència del Cirque du Soleil al Principat els està donant a conèixer aquest matí els màxims responsables d’Andorra Turisme, amb el director gerent Betim Budzaku al capdavant. El gestor turístic macedoni ha reconegut que hi ha hagut molta pressió social i política per tal que es continués comptant amb la presència de la companyia canadenca a l’estiu, i també pressions per la gratuïtat.\nSegons Budzaku, en set anys el retorn generat pels muntatges del Cirque és de 21 milions d’euros. També ha explicat que els grans reptes del muntatge són una localització cèntrica, l'increment d'espectadors i l'estabilitat dels ingressos i de les despeses.\nHi haurà funcions tots els dies entre el 28 de juny i el 26 de juliol i l'organització comptarà amb 30 persones d'Andorra Turisme més els voluntaris. Budzaku ha afegit que amb el cost de 104.885 euros per espectacle és inferior al de l'any passat ja que el cost de cada una de les 22 funcions va ser de 119.603 euros. En el capítol estadístic, Budzaku ha destacat que el total d'espectadors de les edicions anteriors ha estat de 646.500 persones, i l'ocupació del darrer espectacle del 97%.


Ramon Xifré, professor del Master of Science in International Business, participarà en una jornada sobre reformes econòmiques a Brussel·les | UPF - BSM\nRamon Xifré, professor del Master of Science in International Business, participarà en una jornada sobre reformes econòmiques a Brussel·les\nRamon Xifré, professor del Master of Science in International Business, participarà en la jornada “Structural Reforms: dynamic growth impact and policy challenges” que se celebrarà el dimarts 2 de novembre a Brussel·les.\nLa jornada se centrarà en les reformes econòmiques d'Itàlia i Espanya. Professionals del sector econòmic intentaran donar resposta a les següents preguntes:\n• Quins són els beneficis de les reformes del mercat de producte?\n• Quins són els progressos que Itàlia i Espanya han fet en els últims anys i quins són els desafiaments que han d'afrontar?\n• Com haurien de coordinar-se les reformes estructurals de la zona euro?\nEl professor Xifré intervindrà en la taula rodona “Itàlia i Espanya: valoració dels reptes i reformes futurs”. Consulta el programa aquí.


V Cursa Trail Solidaria Policia Local Calvià 2019 – Mallorca Running\nLa Vª Trail Solidaria Policia Local Calvià 2019, organitzada per la Policia Local de Calvià, l’Institut Calvianer de l’Esports de l’Ajuntament de Calvià i la Asociación de Ayuda y Orientación Parálisis Braquial Obstétrica, tendrà lloc el diumenge 24 de novembre, a les 9:30 h., amb sortida des del carrer Platges d’Es Capdellà i arribada a l’interior de l’aparcament d’Es Capdellà.\nLa cursa serà oberta a totes les persones, de qualsevol nacionalitat i sexe, federades o no, amb una edat mínima de 18(1) anys complerts. És seva la responsabilitat de reconèixer el seu nivell de condició física necessària per afrontar aquesta prova. Es recomana que els esportistes hagin passat una prova d’aptitud prèvia. Els participants eximeixen a l’Organització de qualsevol problema mèdic o físic durant el transcurs de la Cursa.\n6. El sol fet d’inscriure’s en aquesta cursa implica la total acceptació d’allò preceptuat en aquest reglament.\nEls drets d’inscripció seran de:\n8. La inscripció i el pagament es faran de forma anticipada i mitjançant la plataforma d’inscripcions de www.elitechip.net\n9. Termini d’inscripcions a la cursa:\n10. La recollida de dorsals, del xip i de la samarreta es farà el divendres 22 de novembre, de 18:00 a 21:00 h. a les instal·lacions de Protecció Civil de Calvià (Son Bugadelles) i el diumenge 24 de novembre a partir de les 8:00 h. i fins a les 9:00 h a la zona de l’aparcament d’Es Capdellà.\nEl fet d’inscriure’s implica la total acceptació del present reglament i del TCM 2019. http://www.fbmweb.com/docs/1485537249.pdf\nAlterin o ocultin la publicitat del dorsal. – Portin un dorsal adjudicat a un altre atleta.\nNo facin esment a les instruccions del personal de l’Organització.\nPer comportament antiesportiu o manca de respecte cap a l’entorn natural, a l’Organització o la resta de participants.\nHi haurà avituallaments al punt alt de Ses Planes i Sa Vinya. És OBLIGATORI que cada corredor dugui el seu tassó o recipient adequat per reomplir, ja que en els avituallaments, no n’hi haurà. A la línea de meta hi haurà servei de begudes i alimentació\nServei d’ambulància: hi haurà un servei a la sortida/arribada i en un punt del circuït. Servei metge: Hi haurà un metge responsable d’aquest servei a la zona de sortida/arribada.\nSeguretat de la cursa: La Policia Local de Calvià, Protecció Civil de Calvià i l’Organització son els encarregats de vetllar per la seguretat de la prova, els atletes participants obeiran totes les indicacions que rebin del personal encarregat de la prova.\nL’Organització no es farà responsable dels accidents dels participants i de terceres persones per conducta inadequada. L’Organització de la cursa disposa d’una assegurança de responsabilitat civil i una d’accident pels demés casos.\nTransfers autocars: L’Organització posa a disposició dels participants un servei d’autocars des del Palau d’Esports de Calvià – Melanie Costa, fins el nucli d’Es Capdellà, per tal de facilitar l’aparcament.\nEls horaris establerts d’aquest servei, és de 7:30 a 8:30 hores i de 12:00 a 13:00 hores.\nServei de guardaroba: L’Organització disposarà un lloc on es custodiarà les borses de material dels participants.\nNo està autoritzada la participació de vehicles motoritzats o bicicletes que no pertanyin a l’Organització. Els vehicles motoritzats i bicicletes oficials que realitzin el seguiment de la carrera, portaran una identificació visible en tot moment.\nTot allò no previst en aquest reglament serà resolt pels responsables de l’Organització de la Vª Trail Solidaria Policia Local de Calvià 2019. La cursa podrà ser suspesa o modificada si, per condicions meteorològiques, ho determina l’Organització de la prova. El seu veredicte serà inapel·lable i no es retornarà la quota pagada en concepte d’inscripció.


Santiago Vidal serà senador, però Miquel Calçada no\nEl PP obté la mojoria absoluta al senat · A la Valenciana guanya tres senadors i Units Podem Més n'obté un\nEl PP ha obtingut majoria absoluta al senat, amb 130 senadors, seguit del PSOE (43) i Podem (12), comptant els que ha guanyat gràcies a les coalicions: 4 del País Valencià i un senador gallec.\nPel què fa al Principat, hi ha canvis importants en la representació al senat. ERC passa de 6 senadors a 10 i CDC en perd 4, de manera que es queda només amb 2. En Comú Podem, que en tenia 4, els mantindrà. A la demarcació de Barcelona CDC no ha obtingut representació i per això Miquel Calçada, la cara visible de CDC per al senat, no ha estat escollit.\nAquesta és la llista dels 16 senadors catalans:\nCelia Cánovas Essard (ECM)\nMiquel Àngel Estradé i Palau (ERC)\nAnna Azamar i Capdevila (ERC)\nXavier Castellana i Gamisans (ERC)\nMaria Teresa Rivero Segalàs (CDC)\nJoaquim Ayats Bartrina (ERC)\nJoan Bagué i Roura (CDC)\nÓscar Guardingo Martínez (ECP)\nMaria Freixanet Mateo (ECP)\nJoan Comorera Estarellas (ECP)\nSantiago Vidal (ERC)\nAl País Valencià, el PP manté els 9 senadors i el PSOE perd els 2 que havia obtingut al desembre. La coalició A la Valenciana (Compromís, Esquerra Unida i Podem) passa de no tenir-ne cap a obtenir-ne 3.\nManuel Guillermo Altava (PP)\nMerche Mallol Gil (PP)\nJordi Navarrete Pla (A la Valenciana)\nAsumpción Sánchez Zaplana (PP)\nVicenta Jiménez (A la Valenciana)\nA les Illes, pocs canvis. El PP manté els 4 senadors que ja té i la coalició Units Podem Més passa a tenir-ne un.\nMiguel Ángel Ramis (PP)\nCatalina Soler (PP)\nMargarita Quetglas (Units Podem Més)


NetService Maresme - Empresa de Neteja a Tordera -\nEMPRESA DE NETEJA A TORDERA\nNetService Maresme és una empresa del sector de la neteja i poliment d’edificis i locals amb més de 30 anys d’experiència. Es tracta d’una empresa familiar que ha combinat els valors amb els quals es va fundar amb la incorporació de nous coneixements per seguir creixent.\nL’objectiu primordial és la satisfacció dels nostres clients. És per això que intentem cobrir les seves necessitats més importants.\nOferim un servei de proximitat i de gran competivitat gràcies a un personal qualificat i l’utilització d’eines i maquinària d’última generació. És per això pel que el reconeixement de la majoria dels nostres clients avala la nostra feina.\nContactar amb una empresa de neteja a Tordera pot ser la manera de resoldre els problemes de neteja. La millor opció per tenir temps i tranquil·litat. Una tranquil·litat que també ve donada per la confidencialitat que necessites.


11 abril 2021 09:29\nEl militars entren a l'assentament de Neveh Dekalim, el baluard de la resistència\nUn grup de manifestants que s'oposa a l'evacuació dels assentaments, darrere una barricada de foc a Neveh Dekalim.\nLa segona fase del Pla de desconnexió o evacuació forçosa de devers 4.000 colons que queden a la franja de Gaza, començà de manera oficial ahir a darrera hora.\nUn miler de soldats de l'Exèrcit israelià entrà anit a la colònia de Neveh Dekalim, la més important del bloc d'assentaments de Gush Kativ i baluard de la resistència dels colons, que començaren a cremar pneumàtics a la carretera pròxima a aquest nucli.\nEls soldats en grups de vint patrullaven per la localitat, mentre els colons els increpaven i els recriminaven pel desallotjament.\nEl cap de l'Exèrcit d'Israel, Dan Harel, anuncià que l'expulsió dels colons de Neveh Dekalim es produirà aviat, amb la qual cosa la tensió als assentaments i a la franja de Gaza augmenta a mesura que passen les hores. «En les pròximes hores ens dirigirem als residents, en particular als de Neveh Dekalim, i els demanarem que surtin», afirmà. No obstant això, afegí que els soldats no recorreran a la força física en aquesta fase del Pla de desconnexió, almenys de nit.\n«El desallotjament forçós començarà avui dematí, dimecres, ja que a pesar del fet que l'ultimàtum per a la sortida voluntària expirà a mitjanit, no trauran cap resident de nit», varen informar fonts militars.\nAixí ho confirmà el mateix Dan Harel, que manifestà: «Des d'avui, les forces de seguretat mostraran més fermesa amb els qui violin la llei i compliran amb les obligacions del Pla de desconnexió, tal com s'ha redactat».\nTot i l'oposició que s'espera dels colons, l'Exèrcit israelià preveu finalitzar l'evacuació de la franja de Gaza en els pròxims 10 dies.\nUn destacat oficial de l'Exèrcit israelià manifestà que llevat que succeeixi cap catàstrofe en el darrer moment, serà possible completar l'operació en una setmana a partir de dijous.\nAhir, les colònies jueves de Ganim i de Kadim, al nord de Cisjordània, ja havien quedat del tot buides. Totes les famílies que encara estaven a les colònies de Peat Sadé i de Rafiah Yam, tenien previst abandonar les seves llars al llarg de la jornada, encara que el gruix dels seus habitants ja començà a fer-ho dijous de la setmana passada.\nAixí, les dues darreres famílies de l'assentament de Dugit, al nord de la franja, havien indicat que l'abandonarien aviat.\nFins a primera hora d'ahir vespre, segon dia previst per Israel per a l'evacuació voluntària, gairebé la meitat dels colons, devers 4.000, havia sortit de la franja, informà Eival Giladi, un dels oficials responsables del Pla de desconnexió.


El Consorci de la Costa Brava invertirà 38 milions per millorar el servei d'aigua | Federació Hostaleria de Girona\nDiari de Girona. La remodelació de la depuradora de Palamós, que ja té més de trenta anys, serà una de les actuacions prioritàries i rebrà més de 20 milions d’euros.\nEl Consorci de la Costa Brava té previst invertir un total de 38 milions d’euros en els propers anys per millorar el sanejament i l’abastament d’aigua potable als 27 municipis que en formen part. El president del Consorci, Jordi Soler, va garantir ahir que en els darrers anys han treballat per acabar amb les irregularitats administratives que havien detectat auditories i també la Sindicatura de Comptes, i va assenyalar que també s’ha augmentat de forma considerable la xifra de personal -tot passant de 14 a 22 treballadors- per tal de poder tirar endavant més projectes.\nPer una banda, el Consorci té previst executar durant els propers tres anys set actuacions per millorar el sanejament de diversos municips del litoral per un valor total de 24 milions d’euros. La inversió més important servirà per remodelar la depuradora de Palamós, que ja té més de 30 anys de vida. S’hi destinaran quinze milions, als quals s’hi sumaran 5,6 milions més que serviran per ampliar la canonada que envia al mar l’aigua tractada. Tots dos projectes es troben en fase prèvia de redacció dels estudis, igual que la remodelació i ampliació del sistema d’aireació de la depuradora de Tossa de Mar, al qual es destinaran 1,5 milions d’euros.\nMés avançades es troben, en canvi, quatre actuacions més de millora del sanejament, de les quals es va redactar el projecte durant l’any 2018. Es tracta de l’ampliació de l’estació de bombaments i el col·lector que impulsen les aigües residuals de la zona de Fenals de Lloret de Mar, que suposarà una inversió de més d’un milió d’euros; la remodelació de l’estació central de bombament de Roses, que s’endurà 825.000 euros, la reforma de l’estació de bombament central de Sant Feliu de Guíxols, a la qual es destinaran prop de 700.000 euros, i la remodelació i ampliació del pretractament del sistema d’Empuriabrava, que entre d’altres coses ha d’ajudar a evitar inundacions a la zona.\nA més, durant l’any passat, el Consorci va dur a terme una quarentena d’actuacions de millora i reposició de diferents elements relacionats amb el servei de sanejament, com la reparació de canonades o la resolució de problemes elèctrics, que van suposar una inversió d’1,2 milions d’euros. La previsió per a aquest 2019 és que la partida s’incrementi fins als tres milions d’euros.\nCatorze milions per a millorar l’abastament\nPel que fa al servei d’abastament (captació, potabilització i distribució de l’aigua), la previsió del Consorci és executar en els propers cinc anys un pla d’inversions per valor de 14 milions d’euros, que es podria ampliar fins a 17 si la Mancomunitat d’aigües de Palafrugell, Begur, Pals i Regencós s’acaba incorporant al Consorci, tal com estan negociant. Les primeres actuacions del pla es contractaran ja durant aquest 2019, ja que els projectes ja estan aprovats. Quatre d’ells fan referència a l’estació de tractament d’aigua potable (ETAP) de Lloret-Tossa de Mar, mentre que l’altra es farà a l’estació de tractament d’Empuriabrava. En total, aquests cinc projectes suposaran una inversió d’1,27 milions d’euros. A més, la previsió del Consell és que aquest any s’inverteixin també 500.000 euros en actuacions de reposició, millora i reparació de les instal·lacions d’abastament. És més del triple de diners que s’hi van invertir l’any passat.\nA més, durant el 2018 s’han redactat, a petició dels Ajuntaments de Colera i Mont-ras, projectes per a futures connexions amb les instal·lacions del Consorci. Una de les prioritats, doncs, serà el subministrament de part de l’aigua que necessita Colera, juntament amb Port de la Selva i la Selva de Mar, que permeti a aquestes localitats donar servei a l’estiu, quan es multiplica la seva població. D’altra banda, també s’ha redactat un pla especial urbanístic per regularitzar la planta potabilitzadora de Tordera, que subministra aigua en alta als municipis de Tossa i Lloret, i que actualment està en tràmit d’aprovació.\nFinalment, el tercer àmbit d’actuació del Consorci és la recuperació i reutilització de les aigües. Durant l’any passat, va subministrar 3,2 milions de metres cúbics d’aigua regenerada que van anar a parar a camps de golf, reg agrícola i altres usos no potables. En total, es van fer 16 actuacions lligades a la regeneració per un valor de 93.000 euros. Ara, la intenció del Consorci és treballar amb els ajuntaments per disminuir la salinitat del clavegueram municipal i regenerar més volum d’aigua depurada.\nJordi Soler també va assenyalar que el Consorci prepararà el ple de clàusules perquè, qui estigui al capdavant de l’ens quan s’acabi la concessió a les dues empreses mixtes, decideixi si cal treure-ho a concurs, municipalitzar-ho o continuar com fins ara.


El mapa de Mosquito Alert ja mostra la probabilitat de trobar mosquits tigre - Mosquito Alert\nMarina Torres2018-10-22T10:08:31+02:00octubre 19, 2018|\nPer\tMarina Torres\toctubre 19, 2018\nEl projecte ha desenvolupat un model que prediu la probabilitat de la presència de mosquits tigre a les zones d’Espanya on hi ha participants amb l’app Mosquito Alert instal·lada.\nEl model s’actualitza setmanalment i genera estimacions mensuals de la probabilitat de trobar mosquits tigre en una zona determinada, i s’ha elaborat a partir de les observacions enviades pels participants amb l’app.\nNou mapa amb el model integrat.\nMés de 55.000 persones han participat a Mosquito Alert des que es va iniciar el projecte el 2014 i s’han rebut més de 12.000 observacions enviades com a mosquit tigre, segons les dades registrades. El gran repte d’aquest projecte de ciència ciutadana era elaborar prediccions d’aquesta espècie invasora amb la col·laboració de la ciutadania. Ara, l’equip ha desenvolupat un model predictiu basat en dades ciutadans que s’integra en el mapa d’observacions de Mosquito Alert amb un nou element en la llegenda anomenat “Probabilitat Mosquit Tigre”. Aquest treball ha estat possible gràcies al conveni amb Dipsalut – Organisme de Salut Pública de la Diputació de Girona, per aconseguir una eina útil per al territori amb l’objectiu de gestionar el risc per a la salut que suposen els mosquits transmissors de malalties.\nTal com explica l’embrió científic d’aquest model, publicat el passat octubre de 2017 a la revista Nature Communications, aquesta eina genera estimacions de la probabilitat d’alerta de mosquit tigre. Aquesta alerta representa la probabilitat que un participant enviï un informe fiable de mosquit tigre durant un període de dues setmanes controlant l’esforç de mostreig. Això vol dir que el model incorpora el fet que hi ha més participants en algunes zones que en altres. Aquestes estimacions es mostren en una quadrícula de 0.05 graus de latitud per 0.05 graus de longitud (4 km2 aproximadament) i es fa la mitjana per mes. Les estimacions s’actualitzen setmanalment a mesura que ingressen noves dades.\nAquesta probabilitat d’alerta depèn principalment de tres factors. D’una banda l’abundància de mosquits, que varia segons la ubicació i el mes. D’altra banda, la presència de participants en una zona determinada, el que s’entén com l’esforç de mostreig. Finalment també depèn d’alguns patrons de variabilitat en l’ús de l’app. Així doncs, el model es construeix a partir d’aquestes consideracions però també té en compte les observacions ciutadanes fiables validades pels experts. A més, per exemple, s’assumeix que una observació de mosquit tigre sense fotografia que no pot validar-se per entomòlegs és més probable que sigui de mosquit tigre si s’ha enviat prop d’altres observacions amb fotografia en l’espai i temps i que es van classificar com a mosquit tigre. Per tant, aquest tipus de dades també es consideren “de confiança” per al model. En aquesta primera fase, el model no inclou informació climàtica ni ambiental, sinó que només modela una probabilitat d’alerta eliminant biaixos inherents a la recol·lecció de dades ciutadans.\nPer què un model?\nEl model permet utilitzar totes les dades ciutadans disponibles perquè la informació en un lloc i un moment determinat sigui més precisa. Així, el model estima millor el que pot estar succeint en un territori en el qual hi ha participants però no hi ha dades disponibles o hi ha molt pocs a partir d’informació de zones properes o del passat. Per exemple, si en un lloc només disposem d’una única observació, el model utilitzarà la informació circumdant i passada per establir una probabilitat i associar una incertesa, de manera que sabrem de manera més precisa què significa aquesta única informació. En un futur, podrem realitzar també estimes de probabilitat de mosquit tigre en zones on no hi hagi participants, tot i que esperem que la participació al projecte segueixi creixent i aquestes zones siguin mínimes.\nS’ha demostrat que aquesta probabilitat d’alerta és un bon predictor de la presència del mosquit tigre mesura pels mètodes tradicionals de vigilància, com s’explica en la publicació de Nature Communications. Es va comparar el model amb dades procedents de trampes de oviposició de mosquit tigre que van ser distribuïdes per tot el territori de llevant i sud d’Espanya durant 2014 i 2015. El resultat va ser que les estimacions que produïa el model amb les dades ciutadans eren similars en qualitat i potencial de predicció a les que es realitzen amb els mètodes tradicionals.\nCom interpretar el mapa amb el model de prediccions\nEl mapa mostra la probabilitat mitjana que hi hagi mosquit tigre i la incertesa associada a aquesta probabilitat en una quadrícula de 4 km2 aproximadament. Per visualitzar aquests valors en forma de quadrícules al mapa cal seleccionar la pestanya de “Probabilitat Mosquit Tigre”. El color de la graella representa el nivell de probabilitat que hi hagi mosquit tigre i el color dels punts indica la incertesa associada a la zona dins de la quadrícula. Tots dos valors es mostren en una escala de 4 nivells (molt baix, baix, mitjà i alt) els rangs de probabilitat es poden veure en passar el cursor per sobre de cada element de la llegenda. Aquests rangs de probabilitat s’han definit per visibilitzar millor les diferències de valor entre cel·les i, per això, el rang de valors que defineix cada classe no és constant.\nVejem un exemple de com interpretar el mapa\nA la figura representada es mostra que la probabilitat d’alerta sol ser alta a les cel·les on hi ha més informes i baixa en les que hi ha pocs. En general, això succeeix així però no sempre, ja que el model elimina certs biaixos de les dades i això fa que la correspondència entre el nombre d’informes per cel i la probabilitat no sigui tan directa sinó que depengui d’altres factors. Si veiem els valors que representen cada classe, per exemple una cel·la amb un valor de probabilitat alta i un valor d’incertesa molt baix, vol dir que hi ha una probabilitat mitjana entre 0.3 i 1 que en aquesta cel·la un participant hagi enviat almenys una fotografia de mosquit tigre durant les dues setmanes anteriors al dia en qüestió. No obstant això, les dades que suporten aquesta evidència són molt pocs o nuls, per això el nivell d’incertesa seria baix (entre 0.05 i 0.1).\nVariacions estacionals i territorials\nEl mosquit tigre és una espècie amb un cicle estacional molt marcat i l’abundància de la seva població varia molt en les diferents èpoques de l’any. A més, no està distribuït de la mateixa manera per tot el territori espanyol, ja que en algunes zones està establert i en altres encara no s’ha detectat.\nPer millorar les nostres estimes actuals és crucial augmentar tant el nombre de participants com el nombre d’informes fiables per cobrir l’esforç de mostreig en les cel sense participació i les cel·les on hi ha pocs o no n’hi ha. D’aquesta manera, la variabilitat estacional i territorial del mosquit tigre quedarà millor reflectida a totes les escales i es podrien començar a fer prediccions a nivell estacional.\n> ACCEDEIX AL MAPA\nEls detalls del model es poden consultar a la publicación citada a Nature Communications: John R.B. Palmer et al. (2017). Citizen science provides a reliable and scalable tool to track disease-carrying mosquitoes. Nature Communications 8:916. DOI: 10.1038/s41467-017-00914-9\nLes dades utilitzades i el codi del model estan disponibles a la plataforma online Zenodo.


UOB - Unió Obrera Balear: REUNIÓ COMISSIÓ NEGOCIADORA CONVENI\nREUNIÓ COMISSIÓ NEGOCIADORA CONVENI\nEn la passada reunió de 29-10-2015 es varen tractar dos punts importants: la ultraactivitat del conveni sectorial i la promesa per part de l’ACARL de plantejar-se la retirada de les pretensions més conflictives de la seva plataforma amb la intenció de facilitar l’obtenció d'un acord.\nSOBRE LA ULTRAACTIVITAT DEL CONVENI\nUn conveni en ultraactivitat significa que, tot i haver acabat la seva vigència, segueix obligant i protegint empreses i treballadors. És a dir, ultraactivitat significa que el conveni segueix “actiu” més enllà del seu període de vigència.\nDes de l’última reforma laboral la ultraactivitat dels convenis va quedar acotada legalment, però la interpretació de la llei ha donat peu a interpretacions discordants.\nLa patronal ACARL ha vingut pressionant els sindicats amb el missatge que a finals de novembre el conveni sectorial perd totalment la ultraactivitat, quedant els empleats a la intempèrie amb l’única protecció de la Llei i els Pactes en cadascuna de les empreses.\nDes del primer moment CIC ha discrepat del criteri de la patronal. Per verificar la fortalesa del seu posicionament jurídic, la CIC va encarregar un dictamen a un jurista de gran prestigi (L. E. de la Villa, del despatx Roca-Junyent). Aquest dictamen basteix, justifica i ratifica el posicionament que CIC ha vingut defensant sobre l’abast de la ultraactivitat de manera que actua fins el MAIG de 2016, en la interpretació més restrictiva, o fins el JUNY en la més positiva. Recordem que l’ACARL va fer constar en acta que entén que la ultraactivitat conclou el 22 novembre 2015.\nAquest dictamen serveix per treure la pressió de calendari que la patronal ha volgut utilitzar. Si es tracta de negociar de bona fe, el calendari no estreny.\nSOBRE LES PRETENSIONS DE LA PATRONAL\nEl que realment estreny molt negativament la negociació són les pretensions de l’ACARL de destruir les parets mestres del Conveni de Caixes. La patronal sap que a CIC no estem disposats a signar qualsevol paperot que ens posin davant. CIC va a les meses negociadores a defensar i millorar les condicions dels treballadors. Per signar legitimant pèrdues, ja n’hi ha d’altres.\nEsperam que el període de reflexió que ens va anunciar l’ACARL en la reunió d'ahir els dugui a concloure que és hora d’acordar millores, no de signar pèrdues per als treballadors. En la propera reunió negociadora (12-11-2015) veurem si aquesta reflexió els mena a negociar un conveni assumible per CIC o si, al contrari, mantenen les seves inacceptables pretensions.\nPublicat per Unió Obrera Balear a 11:16


Ara si que ja no entenem res! - Energiaforestal\nAra si que ja no entenem res!\n16 de maig 2011, 4:34 publicada per David Pérez [ actualitzat el 16 de maig 2011, 5:47 ]\nEl Departament d'Interior de la Generalitat de Catalunya anuncia que equipa les Comissaries de Mossos d'esquadra i els Parcs de Bombers amb nous sistemes energètics, més nets, mes eficients i mes ecològics. Fins aquí sembla una iniciativa molt interessant.\nEl que no s'acaba d'entendre és que en els Parcs de bombers de la Catalunya Central tant castigada per els incendis forestals, hi posin un sistema amb geotèrmia i calderes de biomassa, però no d'estella 100% forestal provinent de bons treballs de gestió Forestal, nooo fos cas que féssim les coses be!, anuncien que la posen de "pellet"!!!!\nO sigui, a veure si o entenem be, resulta que tenim que mantenir l'altíssim cost econòmic de tenir un cos de bombers per apagar focs forestals que tan dolor provoquen a la nostre societat i alhora pagarem un combustible com el "pellet" produït amb els sobrants de les industries de la fusta, i que evidentment, ara per ara, poc tenen a veure amb la gestió forestal responsable?\nI perdoneu l'expressió, però es que algú ho avia de dir!!!


Remenat vegà de bolets amb quinoa i verd de porro - Recepta de myTaste\nPosem a escalfar el wok amb tres culleradesd'olide coco, o oliva, si no en disposeu. Nosaltres ho hem menjat acompanyat d'unes llesques de pa de cereals amb sèsam\nVaig posar un pot deboletsvariatsde la casa Ferrer a sofregir, a foc ben suau, amb un parell d'allets tendres i una miquetad'oli\nPelar els llagostins, pelar també els alls i. tinguem calent posem els alls, unes voltes iafegim els bolets que deixem coure\nAixí està el temps que al mes de febrer es cullen bolets. Quan el vi ja s'ha reduït hiafegim el tomàquet amb els alls i ho deixem que es facifins que veiem que el tomàquet es torna més taronjós de color\nAbans deservir a taula, gratineu al forn i acompanyeu amb el remenatdebolets. pel remenatdebolets\nEscampem la mescla deporros, gambesibolets per la base del motlle. Deixemdescongelar les gambes en un colador perquè eliminin tota l'aigua\nel porro. i un remenatdebolets frescos. Tambépodeucanviar la presentacióiservir els bolets a sobre de la pasta\npaté de bolet, mousse dellentiespardinesambmoixernons, ous farcitsdeshiitake, ceba tendra igingebre, arros ambbolets, canelons de gírgoles i formatge de cabra, carxofa ambvinagretade ceps de l'André, quichede formatge, espinacsixampinyons, sopa dexampinyons, tatín de gírgoles, porroiformatge,fricandó, hamburgueses japoneses isukiyaki\nActualment amb la super aparicióde vegans és més fàcil trobar bones receptes a les xarxes. La veritat és que va quedar de collons i és super fàcil\nal seu gust iambdependènciadel que tinguem a la nevera. Amb unes gotes d'oli. Rentem l'assortimentdeverduraverda\nMentre la quinoa va fent el seu xup xup, anem tallant les verdures en forma de bastonets. Ja feiadies que anava al darrera la quinoa, buscava informació sobre aquest pesudocereal iquinstipusde receptes hi ha\nNetegeu els bolets sense mullar-los gens nimica, amb l'ajuda d'un pinzell o un paper decuina. Si es tracta de múrgoles, les enfileuamb agulla ifili d'aquesta manera els poseu a assecar\nDesprésdels Roscos devinoi abans de la recepta que vindrà d'aquí uns dies toca fer bondat, i per això he preparat una quinoaambverdures\nHi posem la verdurai la deixemfins que es torni tova amb el foc baix. Per menjar saludable no cal menjar sempre el mateix, tenim moltes possibilitatsdecombinar cereals, verdures, llegums ifruits secs, que ens aportaran tot el que necessitem\nUna vegada hagin passat aquests dies, caldrà tenir pots devidreamb tapa a punt per guardar-les. Acabar d'omplir els pots plens d'olivesambaigua salada


Comencen les obres al nou jardí del barri de la Mesquita que recrearà camps d’horta tradicionals – Compromís per València\nComencen les obres al nou jardí del barri de la Mesquita que recrearà camps d’horta tradicionals\nPublicat el 11 Gener 2019 en 2019, Ajuntament, Parcs i Jardins, Pilar Soriano\nLa regidoria de Parcs i Jardins comença, demà divendres, les obres del jardí que es construirà entre els carrers Rubén Darío i Palància, al barri conegut com la Mesquita, per estar situat just davant el centre de culte musulmà més gran de València. Dins del seu disseny, destaca una part dedicada a la recreació de camps d’horta. La regidora de Parcs i Jardins, Pilar Soriano, ha dit que «l’Ajuntament posa punt i final a un buit urbà, a un espai degradat durant anys».\nEl projecte pretén aportar un espai verd «de qualitat» a la parcel·la on està ubicat, perseguix crear un paisatge amb riquesa visual i busca la seua recuperació en este enclavament. Respecte a ecologia urbana, té com a objectiu l’equilibri i la compatibilitat dels ferms amb les espècies vegetals; i pel que fa a la sostenibilitat, la incorporació de sistemes i espècies per a un manteniment racional.\n“Després d’una sèrie de consideracions sobre el passat de la zona, si hi ha alguna cosa que constituix l’essència del lloc, és precisament l’horta. Ací n’hi ha hagut tant abans com després de la vinculació de la zona a la pròpia ciutat de València. I precisament com a referència a la seua essència, s’ha tingut en compte esta realitat com a punt de partida per trobar l’estructura física del jardí”, ha explicat la regidora Soriano.\nArxivat en: 2019, Ajuntament, Parcs i Jardins, Pilar Soriano\n← L’Ajuntament incrementa les ajudes per a festes de barri tradicionals, singulars o populars en el segon any de la convocatòria\nL’Ajuntament de València restaura l’escultura de l’historiador Roque Chabas Llorens a Vivers →


[Valls] Llonganissada contra la hispanitat! - Indymedia Barcelona\n[Valls] Llonganissada contra la hispanitat!\nper AJV\t 07 oct 2009\nEl diumenge 11 d'octubre, llonganissada contra la hispanitat a Valls.\nL’Assemblea de Joves de Valls (AJV-CAJEI) ha volgut fer palès el rebuig a la celebració del Dia de la Hispanidad amb tota una sèrie d’actes que es faran aquest diumenge 11 d’octubre a la plaça de l’Oli de Valls a partir de les 9 del vespre. Tot començarà amb una Llonganissada contra la Hispanitat, un sopar obert a tothom a base de llonganissa i pa amb tomàquet. Tot seguit, es realitzaran una sèrie de parlaments sobre el significat del Dia de la Hispanidad, abans conegut com a Dia de la Raza, i la seva exaltació del militarisme i de la conquesta per part de la corona castellana d’Amèrica del Sud, un dels genocidis més importants de la història, amb desenes de milions de morts.\nLa vetllada continuarà amb un homenatge a Manuel Gonzàlez Alba, independentista i revolucionari vallenc mort en combat durant els fets d’octubre del 1934, quan defensava la proclamació de la República Catalana. Tot seguit, a partir de dos quarts d'11, l’Antoni oferirà un concert de cançons populars catalanes i rumba catalana.\nRe: [Valls] Llonganissada contra la hispanitat!\nper copipaste\t 07 oct 2009\ntot aquest festival carnivor antifeixista amb cants revolucionaris i combatius, anira acompanyat de algun pasi de diapositives de com va morir el porc que ens menjarem,pot ser? i amb molts de primers plans de les ganivetades i la sang regalimant per els braços del botxi? ballarem al voltant del animal mentre agonitza, o disimularem mentres ens el cruspim, fent veure que ens ha donat la seva carn voluntariament.\nMenjar carn potser es una opcio personal com matar o violar, pero fer una festa reivindicativa d'aixo, es una falta de respecte, en primer lloc per al animal masacrat, i despres per els militants del l'EI que estem cansats de que s'ens menysprei, i es ridiculitzi la nostra lluita.\nper copipaste II\t 07 oct 2009\nRealment crec que ja va sent hora que l'EI es replanteji aquest tema d'una vegada. La cultura catalana de l'especisme s'ha de criticar i atacar, de la mateixa manera que es combaten les expressions sexistes, racistes, homòfobes que duu implicitament la nostra tan estimada i intocable cultura. Per coherència i si us considereu revolucionàries haurieu de tenir-ho en compte.Encara que només sigui pel desgast ecològic i el negoci capitalista que hi ha redera de la indústria càrnica, lletera...\nper continuem aixi\t 07 oct 2009\nI la llibertat dels porcs que? curiosament treieu al cartell un torero, curiosament pel fet de la semblança que compartiu. Ell mata a un bou, vosaltres a un porc. Reflexioneu\nper antiestereotips identitaris\t 07 oct 2009\nI el tio que surt a la foto del cartell en primer pla, conec la foto de on lheu tret, i es un bulgar. Que teniu en contra dels bulgars?? O es que penseu que els espanyols es diferencien per el seu aspecte fisic? Aquest bulgar, podria perfectament ser un catala. Penseu que a Catalunya no hi ha horteres? No sereu una mica racistes?\nper catalunya antiespecista\t 07 oct 2009\nestar en contra de les curses de braus i menjar carn és una contradicció.\nper jeje\t 07 oct 2009\nvaia frikis que esteu fets, debeu ser dels tipics que mengeu seità fet de soja (una planta depredadora que porta milions de persones a la miseria i la mort de fam) o neu jipis amb pasta que us podeu comprar el menjar vegetaria. Menjar carn es una cosa normal de l'home, explotar els animals es una salvatjada, pero vosaltres viviu al mon de iupis\nper Jonathan del vallès\t 07 oct 2009\nFugint de reaccions simnples, us diria que la humanitat al llarg de la seva història ha menjat animals, n´ha fet servir les seves pells i tot allò que li ha proporcionat aventatges. Ara, vivim en temps neoliberals i la producció carnica i dels seus derivats s'ha transformat en una mercaderia més, i n´ha deshumanitzat la seva utilitat.\nAixò vol dir que hem de deixar de menjar carn? jo crec que no, sinó que hem de ser consumidors responsbles, menjant quantitats de carn, necessàries i no cada dia ni en cada àpat, i que a poder ser ho hem de fer d'explotacions ecològiques i on l'animal pateixi el mínim possible. És això possible, no ho sé. L'únic que sé és que al tercer món, on realment es passa gana, hi ha grans revolucionaris que segueixen menjant carn (pollastre, bàsicament), i no tenen problemes de consciència.\nper TANOCA!\t 07 oct 2009\nA veure jeje, el seità està fet de blat de moro, no de soja! si siguesis una mica més obert de cervell... ho sabries! ah! i normal també es la nació d'espanya...\nper Millor vius...\t 07 oct 2009\nNosaltres som frikis i tu un representant del jovent revolucionari, molt bé, ara explicans com es menja carn sense explotar animals que segons tu "es una salvatjada". Jonathan, suposo que no cal que el faci una llista de tot allò que ha fet el home al llarg de la seva història i implica explotació, violencia, imposició, brutalitat, autoritarisme i oscurantisme...i això no és motiu per defensar-lo. Jeje, els vegans no menjan soja ni cap altre vegetal de producció industrial, si no no fem res. El menjar vegetaria, o sigui, verdures,cereals,fruites, llavors, etc, es mès car que la carn, el peix, el fromatge...? És veu que no fas la compra... En fí al vostre acte no se si fareu retrocedir l'espanyolisme però segur que esteu fen militancia activa pel especisme, vosaltres mateixos. Salut i reflexió.\nper auQ\t 07 oct 2009\nMenjeu carn fins a rebentar, si voleu, pero no barrejeu la lluita per la llibertat amb els vostres putrefactes akelarres carnivors!\nper fins els ous\t 07 oct 2009\nSi no sabeu com fan la llangonissa de valls no us queixeu, es fa a la manera tradicional. I mengeu el que us doni la gana, però no ratlleu a la resta!\nper sabem com es fan les llengonises de valls\t 08 oct 2009\nRatllarem a: represors, torturadors, explotadors, maltractadors, violadors, carcellers, botxins, esbudelladors, especuladors, i demes agresors, els seus complices i col.laboradors quan ens doni la gana... t'agradi o no formeu part d'aquesta llista perque moltes de les coses en ella surten, se les feu al porc, encara que se les feu de la manera tradicional. Les curses de braus o el garrote vil son molt tradicionals, i els defensors tambe parlen de la economia de patiment que les caracteritza o de les bones condicions de vida que els hi fan gaudir abans. Be, doncs si tan agradable es tot aixo, estimats carnisers, esbudelladors, esquarteradors, i cavernicoles de tota mena: Proveu a fer-vos-ho entre vosaltres, i aquests ous que tens tan plens, prova a fertels en pepitoria sucant pa, a veure si t'aprofiten.\nper joder\t 09 oct 2009\nsón pocs però com arriben a donar pel sac, eh....\ncatala@gmail.com\t 09 oct 2009\naquests anarcos que es fiquen amb les botifarrades ho fan perquè no tenen res més a fer. De fet, el no menjar carn és el que els hi provoca aquesta cara de pocs amics i mala llet. Si no ets com ells,ets un intolerant... quina gentussa\nper antifeixista\t 09 oct 2009\nEstic d'acord, amic porcsi.\nJo tambe trobo que son uns intolerants.\nIgual que els que es porten les mans al cap si s'enteren de que has atonyinat una mica a la dona, en un moment de discussio.Ui!\nResulta que ja no ets un bon militant independentista, per una tonteria com aquesta, que es fa en un moment donat, sense pensar-hi massa, amb el cap calent.\nAquests que ens critiquen, son uns puristes de merda, i m'agradaria sapiguer si ells son sempre supercoherents, i la seva vida es sempre super ortodoxa.\nQui no hagi, per exemple, anat alguna vegada, com hem fet qui mes qui menys a caçar rumanesos,que tiri la primera pedra. I aixo no vol dir que siguem xenofobs o de dretes, oi?\nVinga, no ens pasem d'intolerants, que la militancia esta be, pero despres s'ha de gaudir de la vida.


Clece participa en la VI Cursa Contra la Violència de Gènere - Clece\nClece / Comunicació / Notícies / Clece participa en la VI Cursa Contra la Violència de Gènere\nEl passat diumenge 9 de juny, prop de 3.000 persones van participar en la «VI Cursa contra la Violència de Gènere», que anualment se celebra als voltants del parc del Retiro. Entre els nombrosos participants es trobaven, un any més, els treballadors de Clece, que aquest any hi participava amb Cor i Mans, l’associació sense afany de lucre fundada per treballadors d’aquesta companyia.\nPer sisè any consecutiu, ha tingut lloc l’esdeveniment organitzat pel Ministeri de la Presidència, Zinet Media Group i Archiletras, que han citat els participants per recórrer un total de cinc quilòmetres vorejant el Retiro. Els beneficis obtinguts per la venda de dorsals es destinen íntegrament a les víctimes de la violència de gènere. En aquesta edició, Clece va estar representada per l’Associació Cor i Mans, formada i fundada el 2017 per treballadors de l’empresa Clece. A través de projectes solidaris, aquesta associació contribueix al benestar dels companys de Clece que ho necessiten, i també estableix aliances amb associacions del Tercer Sector per a l’atenció de col·lectius socialment vulnerables, com les víctimes de violència de gènere.\n«El Ministeri té un projecte que es diu “Empreses per una societat lliure de violència de gènere” al qual Clece està adherida des del principi», explica José Andrés Elizaga, director de Comunicació de Clece, que explica que té, com a objectiu, sensibilitzar la societat davant d’aquesta xacra, així com promoure la inserció sociolaboral de les víctimes.\nEn aquesta edició, 127 treballadors i treballadores de la companyia han corregut al costat de personalitats com el president del Govern, Pedro Sánchez, o el candidat de Ciutadans a la Comunitat de Madrid, Ignacio Aguado. A més a més, també ha organitzat tallers i activitats al Retiro adreçades al públic infantil, que ha gaudit d’una jornada de jocs i diversió juntament amb en Clecito, la mascota de les Escoles Infantils Clece.


El Govern ret homenatge als membres de l'Ass... - Govern.cat\nEl Govern ret homenatge als membres de l'Assemblea de Catalunya\nquery_builder 10 novembre 2021 19:49\nEs compleixen 50 anys de la seva fundació\nEl Saló de Sant Jordi del Palau de la Generalitat ha acollit l’acte institucional de record a la fundació d’aquest organisme antifranquista.\nLa consellera de Justícia, Lourdes Ciuró, ha destacat que l’Assemblea fou un dels fets polítics de més transcendència des del final de la Guerra civil.\nEl Govern ha retut avui homenatge als fundadors i als membres de l’Assemblea de Catalunya, just quan es compleixen 50 anys de la seva creació. L’acte institucional ha estat organitzat pel Memorial Democràtic i s’ha celebrat al Saló de Sant Jordi de la Generalitat. El president de la Generalitat, Pere Aragonès, ha presidit l’homenatge, en el qual també hi ha participat la consellera de Justícia, Lourdes Ciuró, el director del Memorial Democràtic, Vicenç Villatoro, i el director general de Memòria Democràtica, Antoni Font.\nDurant l’acte institucional , també hi ha intervingut diversos membres que van formar part de l’Assemblea de Catalunya: Pere Portabella, Magda Oranich i Josep-Lluís Carod-Rovira. El president de la Generalitat ha clos l’acte d’homenatge, que ha comptat també amb dues actuacions musicals del Quartet Brossa i de Laura Cruells.\nDurant el discurs d’obertura de l’acte, la consellera de Justícia, Lourdes Ciuró, ha destacat que l’Assamblea fou un dels fets polítics i socials de més abast i transcendència a Catalunya des del final de la Guerra Civil i alhora també la major plataforma unitària de l’antifranquisme català. Ciuro ha recordat que va ser una “escola de democràcia” per a tota una generació i que els valors que defensava – els drets humans, la llibertat i la democràcia – són plenament vigents, universals i perennes.\nEl 7 de novembre de 1971 se celebrà, de manera clandestina, a l’església de Sant Agustí del barri del Raval de Barcelona la sessió fundacional de l’Assemblea de Catalunya. La Coordinadora de Forces Polítiques de Catalunya liderà aquest organisme antifranquista, que també comptà amb la participació del Partit Socialista Unificat de Catalunya (PSUC), del Moviment Socialista de Catalunya (MSC), del Front Nacional de Catalunya (FNC), del Partit Socialista d'Alliberament Nacional dels Països Catalans (PSAN), de Convergència Democràtica de Catalunya (CDC) i de la Unió Democràtica de Catalunya (UDC).\nA aquest nucli inicial, s’hi anaren afegint altres partits polítics, sindicats, entitats socials i culturals, col·legis professionals, organitzacions veïnals... i també molts intel·lectuals i professionals, i representants de l’església progressista catalana.\nL’Assemblea de Catalunya constituí una de les grans experiències unitàries de l’antifranquisme català pel que va significar de moviment de masses que integrava les diferents lluites dels moviments veïnals, obrers i estudiantils amb un projecte polític. De fet, fou considerat el fenomen polític de més abast a Catalunya des del final de la Guerra Civil.\nL’Assemblea Catalunya tingué com a primers antecedents la Taula Rodona, creada l’any 1966, i que es considerà com el punt de partida de l’acció unitària dels partits catalans antifranquistes, i la Comissió Coordinadora de Forces Polítiques de Catalunya, nascuda a finals de 1969.\nCom a antecedent més immediat, l’Assemblea de Catalunya tingué com a referent l’exitosa assemblea d’intel·lectuals celebrada al Monestir de Montserrat en protesta pel judici de Burgos a militants d’ETA (desembre de 1970).\nTot i que l’Assemblea no es va constituir fins l’any 1971, també es considera que fou un precedent el que es coneix com la Caputxinada, que va tenir lloc entre el 9 i l’11 de març de 1966. Més de 450 estudiants, intel·lectuals i professors universitaris van patir un setge policial durant més de 48 hores al convent dels pares caputxins del barceloní barri de Sarrià. S’havien erigit en assemblea constitutiva del Sindicat Democràtic d’Estudiants de la Universitat de Barcelona (SDEUB).\nEl setge i posterior assalt policial al convent suscità un moviment unitari de solidaritat política i ciutadana que esdevingué la Taula Rodona Democràtica de l’oposició catalana. També va contribuir decisivament en la incorporació a la lluita antifranquista d’importants sectors eclesiàstics (manifestació de capellans pels carrers de Barcelona, l’11 de maig) i professionals (fundació del Grup Democràtic de periodistes, a l’abril del mateix 1966).\nEl 7 de novembre de 1971, a l’església de Sant Agustí de Barcelona, se celebrà la primera Sessió Plenària de l’Assemblea de Catalunya. La involució del règim, l’augment de la repressió i la transformació de la societat havia provocat que l’antifranquisme català estigués més unit que mai.\nAquella primera trobada va acabar amb un acord de mínims que va esdevenir un lema generacional: “Llibertat, amnistia i Estatut d'autonomia”. Les reivindicacions bàsiques de l’Assemblea eren la lluita per les llibertats socials i polítiques, l’amnistia per als presos polítics, el restabliment de l'Estatut d’autonomia de 1932 i les seves institucions, com a pas previ per a l'autodeterminació, i la coordinació amb altres organitzacions democràtiques de l’Estat espanyol.\nA partir de 1972 l’Assemblea va impulsar diverses mobilitzacions socials a Ripoll (1972), Sant Cugat (1973) i Vic (1973), entre d’altres. A començaments de 1976 es convocaren les manifestacions de Barcelona de l’1 i el 8 de febrer i, més tard, se celebrà la primera Diada de l’11 de setembre a Sant Boi de Llobregat.\nEn l’àmbit polític, durant la celebració de les primeres eleccions generals després de la dictadura, previstes per al 15 de juny de 1977, l’Assemblea desenvolupà la campanya “Volem l’Estatut!”, de gran ressò social. Finalitzades les eleccions, la coalició Entesa dels Catalans aconseguí 15 senadors. Es constituí l'Assemblea de Parlamentaris, formada pels grups amb representació parlamentària i encarregada de la redacció d’un nou estatut d'autonomia. En aquest context, el novembre de 1977 es dissolgué l’Assemblea de Catalunya.\nEl moviment unitari més important\nL’èxit polític l’Assemblea de Catalunya va consistir en la capacitat que demostrà per comprendre la situació social i política del país i adaptar-s’hi. Es tractà d’un moviment unitari antifranquista que lluità per la recuperació de les llibertats.\nLa unitat antifranquista que arreplegà l’Assemblea no es va fer des de dalt, sinó que es va produir per la base. Es pot afirmar que va tenir les característiques següents:\nFou un moviment que ajudà a cohesionar a la societat catalana. S’hi aplegaren tant partits polítics com entitats de diferents signe social. Aplegà en el seu si gairebé totes les forces democràtiques catalanes. A banda dels partits, hi hagué també organitzacions de masses, col·legis professionals, institucions culturals i ciutadanes, grups independents, creients i no creients.\nEstigué present pràcticament a tot el territori. L’Assemblea de Catalunya aconseguí un èxit indubtable avalat per la seva expansió territorial quantitativa creixent. Es calcula que tenia implantació a dues terceres parts de les comarques catalanes.\nLes seves reivindicacions van ser en positiu i de caire lúdic i pacífic.\nLa seva dissolució\nLes dificultats per mantenir la unitat d’acció es produïren en el moment en què l’organisme unitari era concebut com un instrument per aconseguir finalitats distintes segons la força política que li donés suport. Els grups d’extrema esquerra i independentistes apostaven per una ruptura i la construcció d’una societat nova no fonamentada en la democràcia parlamentària; i la resta volien una evolució més gradual cap a diferents formes d’autonomia dins l’Estat i l’assoliment de la democràcia advocant primer per la ruptura amb el règim i, poc a poc, pel reformisme.\nMalgrat les diferents tendències que convivien en el seu si, l’Assemblea va mantenir-se gairebé fins a la seva dissolució (1982) com un lloc de trobada i de convergència per damunt de partidismes i d’estratègies concretes. Instrument per a finalitats distintes, va aconseguir esdevenir una veritable escola de democràcia per a una generació mancada d’aquesta experiència. Els seus integrants realitzaren molts sacrificis i molts esforços per ajudar a assolir la democràcia al nostre país.\nCommemoració del 50è aniversari de l'Assemblea de Catalunya 136


Els més petits somien ser isards\nEsports » Rugbi 02 de novembre, 2018\nLa selecció de rugbi ha entrenat aquest divendres abans de disputar el segon partit del Campionat d'Europa dissabte contra Eslovàquia. Aquesta setmana, però, els protagonistes a l'estadi han estat els més menuts.\nSón una trentena de participants entre els 6 i els 14 anys. Alguns venen de l'escola de la federació i uns altres s'han estrenat amb la pilota oval. Al llarg d'una setmana han après i perfeccionat els fonaments del rugbi, com ha detallat el participant del campus Valentí Betriu. Natàlia Hannah té molt clar, per la seva banda, que "els placatges amunt, no pots".\nAmb 4 temporades al Castres de Top 14 i sis al Graulhet, de Pro D2, Toni Coma és un dels pocs jugadors del país que ha viscut el rugbi professional al més alt nivell de França. Té clar que l'esport en aquestes edats ha de ser, sobretot, una escola de valors. Stephane Signier ha insistit que això és "un esport de combat que es juga en equip".\nEn la darrera jornada no ha faltat una foto amb el Bouclier que va aixecar l'USAP de Perpinyà la temporada passada. Tres dels alumnes del campus tindran com a premi acompanyar els isards en el darrer entrenament, el lliurament de mallots i el dinar abans del partit de l'Europeu contra Eslovàquia d'aquest dissabte, a partir de les cinc, en directe per Ràdio Nacional d'Andorra, Andorra Difusió i en streaming pel canal web.


plaestanydigital.cat | Banyoles Televisió - El Consell Esportiu presenta un projecte propi al programa europeu Erasmus+\nEl Consell Esportiu presenta un projecte propi al programa europeu Erasmus+\nEl Consell Esportiu del Pla de l'Estany ha presentat al programa europeu Erasmus+ un projecte propi que vol implantar de cara al curs i que permeti treballar de manera molt més transversal els projectes d'intervenció socioeducativa que es duen a terme a la ciutat.\nL’entitat, que aquest mes de maig ha celebrat els seus 30 anys de vida, es troba en plena maduresa i es veu capacitada per coordinar aquest projecte que és fruit d’una col·laboració estreta de molts mesos amb l’Àrea de Benestar Social del Pla de l’Estany. Davant l’increment de projectes d’intervenció socioeducativa que s’estan duent a terme darrerament a la ciutat de Banyoles amb joves amb risc d’exclusió social o situacions de vulnerabilitat, el Consell Esportiu vol implantar un projecte que permeti tenir una visió molt més global i no tan focalitzada d’aquestes iniciatives, amb diferents objectius. D’una banda, es vol que aquests projectes siguin molt més efectius, que no siguin iniciatives que funcionin per separat i sense cap lligam, que quedin repartides per la ciutat i no es concentrin només en zones o barris concrets i crear ponts per facilitar que els joves que hi participen tinguin accés als clubs esportius de la ciutat.\nTot plegat ha de venir acompanyat d’una formació que es faria als tècnics esportius per dotar-los dels coneixements i les eines suficients per treballar en l’àmbit social i d’un treball addicional per facilitar una bona connexió entre els diferents agents educadors de la comarca. El projecte s’implantarà de cara al proper curs 2019-2020 i si es concreta l’aportació de la Unió Europea es podrà complementar amb d’altres accions. El veredicte del programa Erasmus+ es coneixerà de cara a la tardor.


Les escaladores tornen a destacar a la Copa d'Europa de Bloc Juvenil a Soure - FEEC - Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya\nNotícies - 26/04/2022\nLes escaladores tornen a destacar a la Copa d’Europa de Bloc Juvenil a Soure\nEls escaladors catalans han brillat aquest cap de setmana a la segona prova de la Copa d’Europa de Bloc Juvenil celebrada a Soure (Portugal). En concret, han destacat especialment en la categoria Youth B (U16) Júlia Benach amb una extraordinària quarta posició i Geila Macià amb una sèptima posició.\nEn aquesta segona prova de la Copa europea els catalans, acompanyats de l’entrenador i seleccionador català David Macià, han representat el seu país en quasi totes les categories amb bons resultats. A la prova portuguesa hi han acudit les femenines Lucia Miranda Cid (UECCornellà), Júlia Benach (CM Sant Llorenç), Geila Macià (CM Sant Cugat) i Emily Charlotte Pescetto (CM Sant Cugat); i els masculins Lluc Macià (CE Esparreguera), Lau Macià (CE Esparreguera) i Roc Vergés (CCT21).\nÉxit de les escaladores catalanes de la categoria Youth B femenina\nLa categoria Youth B (U16) femenina ha tornat a triomfar a la Copa d’Europa de Bloc Juvenil. A la primera prova de la Copa celebrada a Chambery (França) Benach i Macià van situar-se en el top 5 i en aquesta ocasió han tornat a fer molt bones posicions amb una quarta posició per part de Benach i una sèptima de Macià.\nLa fase classificatòria d’aquesta categoria va estar molt ajustada, obligant a les que volien aconseguir un lloc a la final a encadenar com a mínim quatre dels cinc blocs de la classificatòria i amb un baix nombre d’intents. De fet, les tres primeres a entrar a la final –la britànica Lucy Garlick, l’austriaca Sina Will i l’eslovena Jennifer Buckley– van encadenar els quatre tops a vista. Geila Macià, per la seva part, va fer-se amb la final després d’una gran actuació, aconseguint els quatre tops amb només un intent més que les seves rivals. Benach va arribar-hi amb una novena posició i amb tres intents més que Macià.\nA la final, Benach no va poder obtenir l’últim calaix del podi per només una zona de diferència amb l’eslovena Jennifer Buckley, que fa fer-se la tercera posició amb 2 tops i 4 zones, completant el podi en primera posició l’autriaca Flora Oblasser i en primera la britànica Lucy Garlick. D’altra banda, Macià, amb un top i 4 zones a la final, va fer-se amb la sèptima posició.\nEmily Charlotte Pescetto, per la seva part, no va poder arribar a la final amb una vint-i-unena posició.\nPròximes cites europees d’escalada juvenil\nPròximament, entre el 27 i 29 de maig, els escaladors juvenils catalans tindran l’ocasió de competir en la Copa d’Europa Juvenil de Dificultat i Velocitat i que tindrà lloc a Imst (Àustria). El Campionat d’Europa Juvenil d’aquestes disciplines tindrà lloc entre el 8 i el 10 de juliol a Augsburg (Alemanya) i, el Campionat de Bloc entre el 3 i el 6 d’agost a Graz (Àustria).\nConsulta les classificacions dels escaladors catalans a la Copa d’Europa de Bloc Juvenil a Soure


Kiko Jiménez, Hugo Castejón o El Cejas: un d'ells serà el repescat de 'GH VIP'\nES REDUEIX LA LLISTA\nEls tres exconcursants es van quedar ahir a la nit a Guadalix de la Sierra després de ser els més votats pel públic\nMadrid - Dilluns, 28/10/2019 - 10:12\nLa repesca de 'GH VIP 7' ja és només cosa de tres. Kiko Jiménez i Hugo Castejón van complir ahir a la nit tots els pronòstics i van resultar ser dos dels candidats més votats per tornar a la casa de Guadalix de la Sierra. A ells s'hi va sumar El Cejas, que també tindrà l'oportunitat de tornar a convertir-se en concursant oficial tan sols uns dies després de ser expulsat.\nEls tres aspirants a la repesca van arribar ahir a la nit a la casa amb la maleta feta i es quedaran, com a mínim, fins dimarts. Durant l'emissió del 'Límite 48 horas' presentat per Jorge Javier Vázquez, el menys votat haurà d'acomiadar-se de nou dels seus companys. Els altres dos hi continuaran convivint fins dijous, dia en què l'audiència coneixerà la identitat del repescat.\nKiko y Estela se dicen que se han echado de menos. #GHVIPDBT7 #GHVIP27O pic.twitter.com/fDjpqZirpV\n— Sra. Pecas (@senorapecas) October 27, 2019\nUn dels moments més esperats d'ahir a la nit va ser, sens dubte, el retrobament de Kiko Jiménez amb Estela. La nòvia de Diego Matamoros, aliena a tots els comentaris que hi ha a l'exterior sobre la seva relació amb l'extronista, es va llançar als seus braços. Una reacció que va posar en perill Kiko, ja que no volia mostrar-se distant ni excessivament carinyós al saber que Sofía Suescun estava sent testimoni del retrobament.\nD'altra banda, Kiko va assegurar que amb l'Estela està «tot bé» i que no tindrà cap tipus de canvi cap a ella. No va passar el mateix amb Antonio David, a qui li va retreure alguns comentaris que havia fet a la seva esquena.» Te'n vas alegrar més per l'arribada del Joao quan em van expulsar», va afirmar el candidat a la repesca abans d'embolicar-se en una forta discussió amb el seu examic.\nKiko acaba d'entrar i ja s'ha enfrontat a Antonio David, ¿qui té raó?


Maristes, Ripollet, Badalonès i Roser s'avancen a l'anada de 1/4 de Copa\nVictòries ajustades de Maristes, Badalonès, Ripollet i Roser al duel d'anada dels 1/4 de final de la Copa Catalunya Masculina.\n1/4 DE FINAL (+info)\nIgualtat màxima als partits d'anada dels 1/4 de final de la Copa Catalunya Masculina. Una màxima diferència de +6 pel CB RIPOLLET - AÍBABA RESTAURANT (51-57) en la seva visita al Josep Comellas contra els LLUÏSOS DE GRÀCIA deixa ben obertes les quatre eliminatòries que, amb 1 triomf local i 3 visitants, es decidiran a una tornada prevista pel proper cap de setmana 25 i 26 de maig. A la pista gracienca, el conjunt de David Igualada va aconseguir un valuós avantatge per afrontar una setmana que culminarà al Francesc Barneda. Un primer quart separat amb dos compassos de domini contraposat (sortida de 8-2 però resposta amb el 12-13 final), precedia uns darrers trenta minuts de control ripolletenc. A l'equador del tercer quart, el quadre de Carles Rofes es veia contra les cordes (34-47) i necessitava una reacció d'emergència per a poder seguir amb vida. Ajudats per l'espectacular ambient a la graderia, els graciencs van arribar a col·locar-se a 1 punt (50-51, m.39) i amb dos llançaments alliberats per capgirar el lluminós. Amb tot, quatre punts consecutius, amb cistella sobre la botzina, del màxim anotar del xoc Roger Vilanova (13 punts), van situar el resultat definitiu. Manel Álvarez va calcar les xifres (13 punts) del base vallesà i Alexandre Albadalejo va acompanyar amb 10 punts. Oriol Pla (12 punts), Medir Tena (10 punts) i un Víctor Pla (8 punts) multiplicat en tasques defensives i rebotejadores van ser els més destacats del combinat barceloní.\nA La Plana, el MARISTES ADEMAR va derrotar el campió del Grup 1 CB LLIÇÀ D'AMUNT, per 66-64. Sòlida actuació dels dos equips, amb uns badalonins més endollats a un segon període clau (20-12). Orfes del referent en la direcció del joc Franc Garcia, una enorme aportació d'Oriol Franch, autor de 19 punts en 24 minuts, va esperonar els de Lluis Garcia, ala deriva amb un 14-21 inicial producte d'un descomunal encert lliçanenc (5 triples). Endurint la defensa col·lectiva i remant amb paciència, els vermells van anar portant el combinat de Romà Cutrina cap al seu terreny, fins al punt de tenir-los sotmesos al final del segon acte (38-33). El descans tallava el millor moment badaloní mentre que la represa s'obria amb un intercanvi de cops equilibrat. 8 tirs lliures encadenats sense error tornaven el comandament de l'electrònic als taronja-i-blaus, que van tornar a patir una segona remuntada local. Un triple de Sergi Ndemensogo emplaçava la màxima pels de Garcia (61-54) però una empenta vallesana a l'últim minut (1-6) va acabar ajustant les tornes. Ramon Espuña (19 punts) i Álex Castro (14 punts) van ser els braços exexcutors de les files de Cutrina.\nPer la mínima, Badalona va comptar amb dues victòries en aquesta anada de 1/4, degut a l'assalt del BADALONÈS - FRUITS SECS CORBERA a pista del SOL GIRONÈS BISBAL BÀSQUET, per 81-82. El campió del Grup 2, bloc comandat per Xavi Riera, va assolir un treballat triomf però van acabar amb un petit regust agredolç per l'avantatge final. I és que al segon període van atansar un +14, que deixava amb l'aigüa al coll als jugadors de Joan Ferrer. Els bisbalencs van tornar a demostrar que la fe mou muntanyes i van completar una remuntada per acabar un punts per sota abans de desplaçar-se a La Plana diumenge vinent. Una seriosa posada en escena badalonina va permetre controlar en tot moment la direcció d'un matx ben encarrilat pels interessos visitants. Albert Riera va transformar 18 punts i va guiar l'allau de triples (12 de 35) dels dimonis. Juan Carlos Vicente i Èric Balagué en van anotar 13 i Marcos Morales va acabar amb 12. A les tropes empordaneses, el trident Terry Hopewell (29 punts), Joan Òdena (20 punts) i Axel Poch (14 punts) va tornar a capitanejar l'aixecament vermell-i-negre amb uns darrers deu minuts pletòrics. Dos triples finals atorgaven sis punts de prestigi per encetar una nova història a Badalona.\nL'Antoni Roure va vestir-se de gala per viure el primer enfrontament d'una apassionant eliminatòria entre el CB ALPICAT i el CAMPING BIANYA ROSER. Els roserencs es van emportar un marcador favorable (66-71) en un encontre de pols oposats i amb una meitat per a cadascun dels equips. La forta sortida alpicatina va resultar inaturable pels roserencs, que en un obrir i tancar d'ulls ja es veien cinc punts per sota (24-19). L'estocada dels de Joan Isart va produir-se al segon quart, on van tenir una màxima diferència de +13 (39-26). Una ratxa de tirs lliures dels de Juan Hereza els concedia marxar a vestidors havent trencat la psicològica barrera dels 10 punts (45-36). A la represa, els del Fort Pienc van mudar la seva pell i van metamorfosar per complet un guió, fins llavors, lleidatà. Un veloç parcial al tercer temps d'11-21 girava les coses (56-57) i conduïa a un desenllaç a cara o creu. Ho van tenir ambdues disciplines, amb avantatges en aquest interval final però van ser els barcelonins qui extreuen or de la Terra Ferma. Albert Vallverdú (23 punts) va sobresortir com a estrella local mentre que Sergi Tubert (18 punts) va ser el protagonista de renom pels de la Ciutat Comtal. L'Estació del Nord dictarà sentència dissabte vinent en una sèrie de ratxes on, prenent com a referència el primer partit, encara tot pot succeir.\nMARISTES ADEMAR 66 - 64 CB LLIÇÀ D'AMUNT\nLLUÏSOS DE GRÀCIA 51 - 57 CB RIPOLLET - AÍBABA RESTAURANT\nSOL GIRONÈS BISBAL BÀSQUET 81 - 82 BADALONÈS - FRUITS SECS CORBERA\nCB ALPICAT 66 - 71 CAMPING BIANYA ROSER\nD'altra banda, la Promoció de Permanència comptarà amb el TEMPLE - U.E. HORTA (10è, G1), C.B. CIUTAT VELLA (11è, G1), OUTLETMOTO.COM CB GRUP BARNA A (12è, G1), GRUPO MARTHE UE MATARO-SBM (13è, G1), C.B. CASTELLAR A (10è, G2), UE SANT CUGAT NEGRE (11è, G2), CÍRCOL COTONIFICI BADALONA (12è, G2) i BASQUET MOLINS A (13è, G2).\nEl CÍRCOL COTONIFICI BADALONA, l'UE SANT CUGAT NEGRE, el TEMPLE - UE HORTA i el CB CASTELLAR s'apunten el primer triomf a la sèrie de promoció de permanència, per salvar la categoria. El conjunt badaloní s'apropia del factor pista tot superant el CB CIUTAT VELLA, per 88-96. Els nois de La Plana van assaltar Barcelona en un duel d'alt tempteig, en què Enric Zamora, artífex de 19 punts en 20 minuts, va acabar com a màxim anotador visitant. Al Vallès Occidental, el quadre de Sant Cugat del Vallès va tombar amb claredat l'OUTLETMOTO.COM CB GRUP BARNA, per 83-69, i es desplaçarà a La Nau amb la possibilitat de segellar la seva salvació. Ferran López va ser el jugador més destacat de la nau vallesana, amb 23 punts en 24 minuts. La Ciutat Comtal albergava dos encontres de Play-Out aquest cap de setmana, amb fortuna diferent pel TEMPLE - UE HORTA, que va aconseguir fer valer el factor camp per obtenir el primer punt de l'eliminatòria. Els hortencs van vèncer el BÀSQUET MOLINS, per 71-57, amb Cesar Arenas (17 punts) com a figura principal. Per últim, un solvent CB CASTELLAR també va aprofitar la força del Puigvert per doblegar el GRUPO MARTHE UE MATARÓ-SBM, per 73-60. Joelvin Cabrera i Albert Cadafalch, ambdós amb 16 punts al seu caseller particular, van encapçalar el vaixell groc-i-negre, que tindrà un primer match point al Josep Mora, on els mataronins intentaran forçar el tercer partit.\nCB CIUTAT VELLA (0) 88 - 96 CÍRCOL COTONIFICI BADALONA (1)\nUE SANT CUGAT NEGRE (1) 83 - 69 OUTLETMOTO.COM CB GRUP BARNA (0)\nTEMPLE - UE HORTA (1) 71-57 BÀSQUET MOLINS (0)\nCB CASTELLAR (1) 73 - 60 GRUPO MARTHE UE MATARÓ-SBM (0)\nEls perdedors d'aquesta Promoció de Permanència descendiran al Campionat de Catalunya Masculí de Primera Categoria mentre que els guanyadors de l'eliminatòria es mantindran a la Copa Catalunya Masculina.\nCròniques de la 2a jornada Júnior Preferent femenina i masculina\nL'Spar Citylift Girona es proclama campió de la Supercopa Lliga Dia 2019\nSant Adrià, Segle, Barça i Lima a la fase final de Lliga Catalana Femenina 2\nTot a punt per la 2a jornada Júnior Preferent femenina i masculina\nDarrers classificats per a quarts de final de la Lliga Catalana EBA


Març de consum responsable | Centres Cívics\nMarç de consum responsable\n10, 17, 23, 24 i 31/03/2020\nPer un consum compromès i conscient\nEl CC Vil·la Urània, amb motiu del Dia Mundial de les Persones Consumidores i el Consum Responsable que se celebra cada 15 de març, us convida a un nou cicle sobre consum compromès i aprofitament per tal de prendre consciència dels petits gestos que podem fer tots plegats per ajudar el planeta.\nLa data, instaurada per l'ONU, que des del 1983 se celebrava per fer-se la idea dels drets de les persones davant una adquisició o un ús de serveis, a poc a poc s'ha anat convertint en una ocasió per a la reflexió col·lectiva, fomentar un consum responsable i veure el poder que tenim per canviar la societat.\nL'Aula Ambiental del CC Vil·la Urània, i la inestimable col·laboració de Zero Waste Bcn, proposa un seguit de tallers per tal de posar el nostre granet de sorra i contribuir en l'objectiu d'aquesta jornada: fomentar un model de consum responsable, conscient, crític, ecològic, just, ètic, sostenible i solidari.\nAixí doncs, podreu aprendre a elaborar productes per netejar a casa amb ingredients bàsics, econòmics i sense tòxics a Llar verda (10/03 – 18.00 h), a cosir Bosses per comprar fruites i hortalisses (31/03 – 18.00 h) i reduir o eliminar l'ús dels plàstics, a produir diverses receptes d'origen vegetal de productes higiènics per a la pell, la cara i el cos al monogràfic Cosmètica natural (17/03 – 18.00 h) o fins i tot a arreglar aparells de casa per allargar-los la vida o donar-los una segona oportunitat al curs Autoreparació de petits electrodomèstics (31/03 – 18.00 h).\nParal·lelament als tallers, també hi ha un parell de xerrades. A Cuina d'aprofitament (24/03 – 18.00 h) es tractarà el malbaratament alimentari i com reduir-lo des de casa, a la segona part es passarà a la pràctica elaborant vinagres amb restes de fruites. Barcelona a 3 bandes (23/03 – 18.30 h) és una taula rodona entre la Reial Acadèmia de Ciències i Arts de Barcelona i la Fundació Ciència en Societat que conviden a parlar dels impactes del canvi climàtic a la ciutat de Barcelona centrant-se en l'ús de l'aigua.\nTotes les activitats són gratuïtes i només cal inscriure's al web del CC Vil·la Urània. Alguns tallers poden tenir un petit càrrec econòmic en concepte de materials.\nUn conjunt d'activitats a Can Deu amb l'erotisme i el sexe com a teló de fons\n13, 14, 15, 16 i 17/07/2020\nTardes al jardí de Can Verdaguer\nQuatre propostes musicals sota la palmera\nDijous 02, 09, 16 i 23/07/2020