de juliol 2011 ~ km369 | Viatges, rutes i llocs a descobrir pel món\n23:30 Castells , Catalunya , Girona , Pirineus , Ripollès No comments\nQueralbs forma part de la comarca del Ripollès i té agregats els nuclis de Fustanyà, La Farga, Núria, Rialb, Serrat i Vilamanya. Es una de les parades del cremallera que comunica Ribes de Fresser amb la Vall de Núria, i el darrer punt al qual es pot arribar en vehicle per carretera a la Vall.\nLa primera menció històrica de Queralbs apareix a l'acta de consagració de la Seu d'Urgell, a mitjans del segle IX, on el lloc anomenat Keros Albos és citat al costat de Fustiniano, l'actual Fustanyà. Durant els segles XI i XII, la contrada estava sota el senyoriu dels monestirs de Coma de Vaca i de Fresser, primers, i després dels de Sant Joan de les Abadesses i de Ripoll. En el segle XIII, les terres van ser cedides als homes de Queralbs i de Fustanyà. El 2 de febrer de 1428 un terratrèmol va afectar greument a la població i va produir la mort de la majoria dels seus habitants.\nEns endinsem cap al poble i a pocs metres de l'estació un petit santuari de la Verge amb la llegenda: "Germà: no passis mai per davant d'aquest santuari sense pregar a la Verge amb una Ave Maria."\nEn el carrer principal, a l'inici, la capella del Roser, del segle XVII.\nSeguim cap a l'altra punta del poble on es troba l'edifici més important: l'església romànica de Sant Jaume. Es creu que és del segle XII, i va ser construïda sobre una primitiva església de finals del segle X. El campanar és de torre i se situa en la zona nord del temple.\nEl pòrtic d'entrada es troba en la part de migdia, cobert per un porxo format per sis arcs adovellats de mig punt que descansen sobre cinc columnes de marbre amb vetes de blau i blanc. En els capitells es poden observar figures humanes, animals i fantàstiques, clara influència del taller escultòric del Rosselló. D'esquerra a dreta tenim:\nEn el primer podem veure a una figura de grans espatlles agafant pel coll a dues àguiles.\nEl segon capitell mostra figures humanes que apareixen entre fulles de palmera. Dues de les figures són homes, ja que porten barba i bigoti. Porten vestits sumptuosos. Les altres dues són dones. Una molt jove, en el costat est i una més gran en el costat sud.\nEn el tercer hi ha representats dos grius en cada cara del capitell, que s'uneixen a través de la cara en els angles. En la part central dels capitells podem veure una cara amb grans ulls, que xuclen les ales dels grius amb dues grans llengües.\nL'església és d'una nau única amb absis i una volta lleugerament apuntada. En l'àbsis semicircular, hi ha unes pintures modernes que imiten pintures medievals.\nA la part baixa del poble, en un promontori, hi ha les restes de l'antic castell de Queralbs, que es creu que es va construir durant els segles XIV o XV. Es creu que és el castell que apareix documentat en uns documents de l'època del rei Pere el Cerimoniós.\nDes de Queralbs surt el camí vell que porta a Núria. Es tracta d'un camí medieval que va ser durant segles l'accés tradicional i principal a la vall i al santuari de Núria. El camí va ser refet en els segles XV i XVI, a causa de la gran popularitat del santuari, al final de l'edat mitjana. En molts trams, encara es conserva l'empedrat original. Pels més aventurers, es tracta d'un camí d'alta muntanya que no arriba a 8km, i que es pot fer al voltant de 3h:45m.\nI amb això acabem Queralbs i tornem cap a l'estació a agafar el proper cremallera que ens ha de portar a Ribes-Enllaç...\n20:37 Catalunya , Girona , Pirineus , Ripollès 1 comment\n(16/04/2011) La Vall de Núria, situada al terme municipal de Queralbs a la comarca del Ripollès, és un dels llocs més populars de Catalunya, i després de Montserrat, el segon lloc de peregrinatge del pais. A la vall hi ha un llac artificial amb el Santuari de la Mare de Déu de Núria. També acull una estació de muntanya i d'esqui, amb una gran riquesa natural i paisatgística única.\nSituada a una altitud de 1964 metres, i envoltada per cims de gairebé 3000 metres, d'in neixen multitud de fonts i torrents, amb una flora i fauna característic de l'alta muntanya alpina. La vall es accesible mitjançant a peu, seguint algun dels camins de muntanya, o pel tren cremallera, mitjà de transport que agafarem.\nEl cremallera el pots agafar en el seu punt inicial, a Ribes-enllaç, al costat de l'estació de tren de Ribes de Fresser, o en el mateix poble, Ribes-vila, o més endavant a Queralbs. Nosaltres deixem el cotxe a Ribes-enllaç, i comprem el bitllet d'anada i tornada (no gaire barat per cert: 21,25€ per persona). L'objectiu d'aquesta situació era i continua sent que els passatges i les mercaderies procedents de la línia Barcelona-Puigcerdà poguessin accedir sense cap esforç al cremallera.\nEl trem cremallera, gestionat per Ferrocarils de la Generalitat de Catalunya, a l'igual que a Montserrat, recorre 12,5km, superant un desnivell de més de 1000 metres amb pendents màximes del 15%, dels quals gairebé 7km és pel sistema de cremallera, que comença una mica abans d'arribar a Queralbs, fins adalt de tot.\nPer l'origen del projecte cal remuntar-se al primer terç del segle XX. Per arribar al santuari, s'havia d'anar pel vell camí de Queralbs, havent de caminar 3 o quatre hores, salvar el mal temps i l'estat precari de la via. Així, el 1926 l'estat espanyol va donar llum verda al projecte que arrivés un tren. Les obres s'iniciaren el 1928, i el 22 de març del 1931, s'inaugurà oficialment el cremallera de Núria.\nPassem per l'estació de Ribes-Vila, l'estació principal de la línia situada dins del nucli urbà de Ribes de Freser, i on es troba el centre operatiu del cremallera, les cotxeres i els tallers. Després ve l'estació de Queralbs, sent el darrer punt al qual es pot arribar en vehicle per carretera.\nEl paissatge que envolta el recorregut és espectacular, des de la exhuberant vegetació de la vall de Ribes, passant per abruptes roques de més de 700 metres, resseguint la sinuositat del riu Núria, amb diferents salts d'aigua. Després d'un trajecte ben agradable arribem adalt de tot, als peus del Santuari.\nD'ençà el seu origen, Núria i els edificis que van sorgir al voltant del santuari han canviat notablement variant molt la seva fesomia. La façana de l'església és neorromànica amb un campanar adossat a la façana; originalment estava pensat en fer-la d'estil neogòtic amb dos campanars acabats en punxa. Posteriorment s'afegí l'espadanya metàl·lica i les campanes s'incorporaren definitivament l'any 1999.\nL'església nova es va construir com a necessitat de l'increment continu de visitants. Les obres s'iniciaren el 1833 i el 1911, encara que anys després es va anar completant, va tenir lloc la inauguració. Formada per una àmplia nau central, amb cabuda per a més de 1000 persones, disposa d'un espaiós presbiteri, tres capelles a cada costat de la nau i el cor.\nEl cambril de la Mare de Déu va ser acabat el 1922, amb la col·locació del tron i dels vitralls. La Mare de Déu té la seva nativitat cada 8 de septembre. Per a l'origen de la talla, cal remuntar-se a l'any 700 quan Sant Gil va arribar a Núria, amb l'objectiu d'assolir la pau i la tranquil·litat de la vida d'ermità. Gil passava els dies lliurat a l'oració i a la fabricació d'icones, com la imatge de la Mare de Déu de Núria. Quatre anys hi va estar, però va haver de fugir, deixant amagat la imatge, acompanyada de tres objectes que han esdevingut símbos de Núria: la creu, la campana i l'olla.\nTres segles després, un àngel aparegué a un tal Amadeu per tal que edifiqués una capella en honor a la Mare de Déu. Li va indicar també on trobar els objectes que amagà Gil, però no els va trobar. Anys després, uns pastors els varen trobar i edificaren en el mateix lloc l'ermita de Sant Gil que fins a dia d'avui s'ha conservat.\nL'actual talla, que data dels segles XII-XIII, és de fusta de noguera, mideix 56cm d'alçada i és una representació de Maria com a Verge Majestat i com a tron de saviesa, i presenta algunes singularitats que són poc freqüents en les imatges romàniques: els cabells i les orelles estan al descobert, allunyant-lo de l'hieratisme; la mà esquerra a l'espatlla de l'infant expressa humanització de les figures, i la mà dreta, sostenint-lo i el braç dret de l'infant en actitut de beneir, com a senyor de l'Univers.\nAbans de sortir de l'església passem per una sala on tenim els tres símbols de Núria: la creu, la campana i l'olla, exposats per a la veneració dels fidels des del segle XV. Pregant adequadament, en tocar la campana i posar el cap a l'olla, s'obtenen les gràcies demanades, especialment ser fèrtil, aturar tempestes i calmar les migranyes.\nAl voltant de l'església, hi ha diferents edificis com un hotel, la botiga de queviures... que porten noms de sants (Sant Justí, Sant Antoni, Sant Josep) i que estaven destinats a dependències del santuari, cel·les...\nDesprés de veure un petit audiovisual, en una sala específica, ens dirigim cap a la Font del Dr. Tarrès, al costat de l'ermita de Sant Gil. El doctor Pere Tarrès i Claret va ser un metge i sacerdot que va morir prematurament als 45 anys i que va exercir una profunda infliència en la joventut barcelonina. La font s'inaugurà un any després de la seva mort, el 1951, obra de l'artista Pere Queraltó.\nL'Ermita de Sant Gil, patró dels pastors, es va aixecar l'any 1615, a l'indret, on hem comentat abans, els pastors van trobar els objectes amagats pel sant. Es la construcció més antiga del conjunt.\nAmb la construcció d'una presa, entre l'any 1955 i 1956, situada a l'inici de la gorja de Núria, va permetre la formació del llac artificial que podem veure, i que dóna una estampa típica del lloc.\nDesprés de dinar a l'aire lliure i prendre un cafè a la cafeteria del recinte, pugem pel telecabina de la Coma del Clot que ens durà al Pic de l'Àliga, a 2.120m d'alçada que conté un alberg, i d'on podem gaudir de vistes del vall de Núria i dels cims que l'envolten.\nTornem a baixar pel telecabina, i agafem el següent cremallera que ens durà camí avall. En aquesta ocasió, ens aturarem a Queralbs, per fer una passejada pel poble. El bitllet serveix el mateix, i no cal comprar-ne un de nou; només cal informar al revisor. Després de Queralbs, ens baixem a Ribes-Enllaç, i així finalitzem la visita a Núria.


Brussel·les investiga Abengoa per manipular preus del biocombustible | Economia | EL PAÍS Catalunya\ninvestigació de competència\nBrussel·les investiga Abengoa per manipular preus del biocombustible\nL’empresa, que ja va revisar Brussel·les fa dos anys, diu que s’ajusta a la normativa\nBrussel·les / Madrid 7 DES 2015 - 15:58\tCET\nExterior del complex d'Abengoa Water, a Dos Hermanas (Sevilla). EFE\nLa Comissió Europea ha obert aquest dilluns una investigació formal contra Abengoa, en preconcurs de creditors, i a dues empreses més (la belga Alcogroup i la sueca Lantmännen ek för) per determinar si els tres fabricants van manipular els índexs de referència de l'etanol publicats per una agència de notificació de preus, segons ha informat en un comunicat. Les accions cauen un 5,7% a mitja sessió, fins als 0,38 euros. La comissària de Competència, Margrethe Vestager, ha declarat en un comunicat que "és crucial que els mercats de biocarburants siguin competitius".\nNo és la primera vegada que Brussel·les sospita d'Abengoa. Fa dos anys ja va revisar la seva possible participació en pràctiques anticompetitives en aquest camp. A més, fa vuit mesos van escorcollar les seves oficines. No obstant això, aquesta nova investigació arriba en un moment molt delicat per a la firma: està en preconcurs de creditors intentant evitar el desastre després d'acumular un deute de 8.904 milions i un passiu total que s'acosta a 25.000 milions, una vegada descomptats els recursos propis.\nL'origen d'aquesta última investigació es remunta a l'abril. Fa vuit mesos el regulador de la Competència de la Unió Europea va enviar inspectors a escorcollar oficines de diverses companyies d'etanol, com a part de la investigació que porta la institució sobre la possible manipulació. Entre les empreses a les quals va acudir ja hi havia Abengoa. En aquell moment, una portaveu de la firma va assenyalar: “La companyia ha estat inspeccionada en el marc de les investigacions preliminars, però no s'enfronta a càrrecs formals”.\nAra que la investigació ja és formal, Abengoa ha explicat que està cooperant amb la justícia i que totes les empreses del grup s'han ajustat "en tot moment" a la normativa en matèria de competència i recorda que, com la mateixa Comissió Europea ha explicat, l'obertura del procediment formal en cap cas prejutja el resultat de la investigació.\nApujar els preus de forma artificial\nL'Executiu comunitari ha assenyalat avui que aquestes empreses podrien haver efectuat pràctiques col·lusòries per manipular els índexs de referència de l'etanol publicats per l'agència de notificació de preus Platts, per exemple, mitjançant un acord per presentar o donar suport a ofertes amb la intenció d'influir a l'alça i així augmentar els preus de l'etanol.\nBrussel·les ha subratllat que, si es confirma, aquestes pràctiques "perjudiquen la competència i soscaven els objectius energètics de la UE en augmentar els preus de les energies renovables", en concret els biocarburants utilitzats per al transport. Així mateix, ha recordat que "podria donar lloc a una reducció de la utilització de biocarburants com a alternativa als combustibles fòssils".\nAixí, la Comissió ha recordat que els preus avaluats i publicats per agències de notificació de preus com Platts serveixen de referència per al comerç als mercats físics i als mercats de derivats financers de matèries primeres tant a Europa com a la resta del món.\nLa comissària de Competència, Margrethe Vestager, ha declarat que "és crucial que els mercats de biocarburants siguin competitius per fomentar un transport més net i reduir les emissions de gasos d'efecte hivernacle". "Aquest és un element important en l'ambiciosa estratègia de la Comissió per reduir les emissions de gasos d'efecte hivernacle i estimular les energies renovables", ha afegit.\nAbengoa puja a la borsa després de perdre més del 70% del seu valor en dos dies


El Racing i l'Sporting l'acompanyaran\nARA Barcelona 13/05/2012 22:01\n260x366 Gabi i Bruno durant el partit / DOMÈNECH CASTELLÓ / EFE Gabi i Bruno durant el partit / DOMÈNECH CASTELLÓ / EFE\nEl Vila-real de Miguel Ángel Lotina ha perdut la categoria després de perdre a casa contra l'Atlètic de Madrid (0-1). A més, el triomf del Saragossa i el Rayo Vallecano han precipitat el descens del conjunt castellonenc, que acompanyarà el Racing i l'Sporting a Segona.\nEl Rayo Vallecano s'ha salvat amb un gol en l'últim minut de Raúl Tamudo després d'una jugada molt embolicada en què hi havia fora de joc i unes possibles mans. A més, el triomf del Saragossa a Getafe (0-2) també ha condemnat un Vila-real que jugarà la propera temporada a la Segona Divisió i que de retruc fa baixar el seu filial.\nI és que aquest descens provoca que a la Segona Divisió el Vila-real B baixi a la Segona Divisió B i aleshores només hi ha tres equips de la part baixa que perden la categoria. Això beneficia el Girona, que a dia d'avui ja estaria salvat, i el Sabadell, que ara ja està vuit punts per sobre del descens. Ara mateix, a més del filial del Vila-real, els equips que baixarien són el Nàstic, el Cartagena i l'Alcoià.


PETITES CAMINADES, GRANS RECORDS...: ESTANYS DE PESSONS - CIRC DE PESSONS - ESTANYS DE LA SOLANA (ANDORRA) 2019 09 08\nESTANYS DE PESSONS - CIRC DE PESSONS - ESTANYS DE LA SOLANA (ANDORRA) 2019 09 08\nPetita caminada per la Vall de Madriu-Perafita, per arribar-nos al bonic Circ de Pessons, fent un itinerari circular on gaudirem dels vuit Estanys de Pessons i a la tornada passarem pels encantadors Estanys de la Solana, envoltats en tot moment de importants cims, com el pic de Pessons, el pic de Ríbuls, el pic de Montmalús i el Pic del Cubil.\nINICI: Des d'Andorra la Vella prenem la carretera CG-2 que puja cap a Pas de la Casa. Abans de començar a fer el Port d'Envalira, prenem a mà dreta la carretera CS-280, cap a l'estació d'esquí de Grau Roig (Grandvalira) Travessem el riu per un pont i baixem fins a l'aparcament inferior de "El Cubil", al costat del Centre Mèdic, on deixem el cotxe.\nITINERARI: Sortim per la dreta del Centre Mèdic, agafant un petit sender que puja a la pista decidida i que ens portarà en sentit sud, fins a l'Estany Primer de Pessons, el més gran dels que visitarem, Aquí gaudirem de boniques vistes de l'estany amb el pic de Montmalús, a la dreta tenim el Restaurant Refugi dels Llac dels Pessons (2.300 m.)que està en la mateixa riba de l'estany.\nA partir d'aquest punt, borarem l'estany seguint el GRP en direcció sud, deixant l'estany a mà dreta. En l'encreuament (Pal indicatiu) que trobarem més endavant, prendrem el GR7 que continua vorejant la cara sud de l'estany. Un cartell ens indicarà que estem a la Vall del Madriu-Perafita-Claror.\nSeguim les marques del GR-7 en pujada gradual entre rocs i no triguem a arribar a l'Estany Forcat (2.365 m.) Continuem per l'esquerra de l'Estany Forcat, fent un petit descens que ens portarà fins a un petit estany que, deixant-lo a la nostra esquerra, i ascendint de nou, ens trobem amb l'Estany Rodo d'una grandaria considerable. El sender ens portarà per la riba dreta, fins a superar-li, continuem ascendint fins a l'Estany Meligar, d'una grandària semblant que l'estany Rodó, el deixem a esquerres, i entre blocs de granit, el sender s'enfila fins a l'Estany Sisè d'una mida més petita.\nSeguim el sender i arribem a una cruïlla, on tenim cartells indicatius, per poder tornar passant pels Estanys de la Solana. Nosaltres continuem, deixant la Solana per a després, i ara arribar-nos al bonic estany de les Fonts (2.495 m.) on ens quedarem una estona a la seva contemplació. Continuem direcció Coll de Pessons, ara amb el camí una mica més empinat, per arribar-nos a l'Estany del Cap del Pessons, (2.600 m.) on tindrem unes bones vistes del Circ de Pessons.\nNosaltres deixem el darrer estany i desfem uns metres del camí, per fer la baixada per la dreta (opcional) on justament abans de baixar tindrem un panorama dels llacs extraordinari amb els cims del Montmalús, el de l'Àliga, el de Pessons i els dos cims de Cubil. Baixem fort cap a l'estany per la banda contrària a l'arribada (fites amb pedres) gaudint d'un altre angle de visió de l'Estany de les Fonts.\nDeixem l'estany de les Fonts i tornem a la cruïlla, on agafem a l'esquerra el sender dels Estanys de la Solana, ascendim una mica de seguida albirem tres petits estanys, comencem a descendir, al costat dels pics de Cubil, passem uns petits estanys, fins a creuar un bonic torrent on baixarem gaudint de les vistes a l'Estany Forcat i poc després sobre del Llac Primer de Pessons, sortim al Refugi restaurant i ja desfer camí fins al pàrquing Grau Roig.\nDISTANCIA: 10,64 quilòmetres - DESNIVELL: 505 metros - DURADA: 4,30 hores caminant – Nosaltres dediquem, amb bones parades, un total de 6,20 hores. RECORREGUT: Moderado, per fer a la primavera- estiu.\nPunt de sortida a l'estació d'esquí de Grau Roig (Grandvalira) a l'aparcament inferior de "El Cubil"\nPista que ens portarà en sentit sud, fins a l'Estany Primer de Pessons\nVistes al Pic de Montmalus\nArribem al Estany Primer de Pessons\nPic Alt de Cubil i Pic Baix de Cubil\nRestaurant Refugi dels Llac dels Pessons (2.300 m.)\nArribem l'Estany Forcat\nArribem l'Estany Rodó 2\nEstany Rodó 2\nArribem l'estany Rodó\nArribem l'Estany Meligar\nPassem pel Estany Sisè\nArribem l'Estany de les Fonts, al fons el Circ de Pessons\nPugem al darrer, l'Estany Cap de Pessons 2.590 m.\nPic de Montmalus 2781 m.\nVistes des del Circ de Pessons dels estanys de Pessons.\nPetit estany al costat del estany de les Fonts.\nCruïlla, on tenim cartells indicatius, per arribarnos als Estanys de la Solana.\nArribem a la banda de La Solana\nPic Alt de Cubil 2.833 m.\nDarrer estany de la Solana\nl'Estany Forcat per la banda de la Solana\nVistes al Estany Primer de Pessons des del camí de la Solana\nArribant a les pistes de Grau Roig, on finalitzarem aquesta bonica excursió d'avui.


El Tamis incorpora tallers de cuina i zones de joc per a infants | BonDia Diari digital d'Andorra.\nPer tercer any consecutiu, el departament de Promoció Econòmica i Vivand, encapçalat per Sandra Tomàs, ha organitzat la Mostra de Turisme Actiu, Muntanya i Salut (Tamis), que tindrà lloc el dissabte 1 de juny al Prat del Roure d'Escaldes-Engordany. El Tamis va néixer amb l'objectiu de donar a conèixer l'excepcional oferta de natura del país a través dels atractius de les parròquies. Un altre dels objectius és oferir un aparador als professionals del món de la salut, els esports o l'alimentació saludable. Com a novetat, Tomàs ha indicat que s'ha dut a terme un "canvi de format", ja que en el 2018 tan sols hi havia espais per a degustar productes ecològics o saludables i, enguany, "s'ha volgut fer participar més al públic" mitjançant tallers de cuina monogràfics gratuïts amb Pili Borra i Andrés Riestra, que oferiran un 'showcooking'. A més, s'ha innovat amb la implementació d'un espai exclusiu d'activitats per a infants amb una zona de jocs tradicionals gegants, un espai d'animals de granja i un circuit de motos elèctriques durant tot el dia que tindran un preu simbòlic de 2 euros.\nCom en l'edició anterior, els visitants trobaran un espai adreçat al turisme actiu amb la representació dels set comuns, on es mostrarà l'oferta d'activitats per aquest estiu, amb especial presència dels parcs naturals. En aquest sentit, Tomàs ha posat en relleu que els comuns "han respost sempre molt favorablement perquè concentrar en un sol dia tota l'oferta del país és interessant i el públic pot assabentar-se de totes les novetats". A l'espai d'esports i vida activa s'hi trobaran activitats de forma permanent i espais verds amb classes en directe gràcies a professionals de la vida activa i la salut física. Així, durant tota la jornada hi haurà classes gratuïtes de 'cycling', pilates, 'mindfulness' o zumba, entre d'altres. En la zona de cura personal els visitants podran conèixer tractaments innovadors, sessions d'estètica i teràpies pioneres per millorar la qualitat de vida. Finalment, la mostra també serà l'escenari de les activitats que es poden fer a les muntanyes d'Andorra, amb un espai dedicat a la 3a Biennal de Landart, que tindrà lloc aquest estiu exclusivament a Engolasters o una sortida Urban Trail per la parròquia.\nD'aquesta manera, Tomàs també ha anunciat que es farà un concurs d'Instagram on totes aquelles persones que etiquetin una fotografia de les activitats durant la jornada amb el 'hashtag' #eetamis2019, optaran a ser guanyadors de premis com entrades per a Caldea, per al Palau de Gel o sortides a cavall. En definitiva, la mostra està "molt enfocada al turisme intern i la gent del país" i, entre el primer i el segon any, va experimentar un increment de visitants del 20%. El fet de centralitzar totes les activitats en un mateix espai ajuda a millorar l'organització i, per aquest motiu, "hem decidit repetir amb un format molt similar al de l'any passat". La mostra compta amb una superfície de 15.000 metres quadrats al centre d'Escaldes-Engordany, amb aparcaments al voltant i "de molt fàcil accés i fàcil per apropar-se per passar una estona".\nL’escola bressol L’Espill de Sant Julià reobrirà el 2 de juny amb 14 infants\nEl Govern rep 40 sol·licituds pel servei de guarda d’infants en tan sols activar-se el formulari\nServei de guarda d’infants i sense tornada a l’escola, com a mínim, fins a l’1 de juny


Demografia de La Plana Baixa by Toni Pitarch 980805 views\nLa Guerra de Successió a Vila-real by Toni Pitarch 1056327 views\n11 El Paleolític i els avantpassats... by arosello 16124 views\n13 La Prehistòria a Catalunya by arosello 18689 views\n12 El Neolític i l' Edat dels metalls by arosello 20288 views\nLes primeres civilitzacions by cristinamoragrau 122907 views\nDepartament d'Ensenyament de la GenCat at Departament d'Ensenyament de la GenCat\nMar Blanc at bahamar.es Reiki, Yoga, Meditación y Terapias\n1. La prehistòria és el període més antic i també el més llarg del nostre passat.\n2. La prehistòria comença amb l’aparició dels primers éssers humans.\n3. La prehistòria comença amb l’aparició dels primers éssers humans. Australopitec\n4. La prehistòria comença amb l’aparició dels primers éssers humans. Australopitec Els primers australopitecs van viure a Àfrica fa vora quatre milions d’anys.\n5. La prehistòria acaba quan s’inventa l’escriptura, fa més de cinc mil anys\n6. La prehistòria acaba quan s’inventa l’escriptura, fa més de cinc mil anys L’escriptura es va inventar a Egipte i a Mesopotàmia al voltant de l’any 3000 aC\n7. La prehistòria acaba quan s’inventa l’escriptura, fa més de cinc mil anys Escrit mesopotàmic\n8. La característica principal de la prehistòria és que no s’havia inventat l’escriptura\n9. La prehistòria té diverses èpoques.\n10. La prehistòria té diverses èpoques. Edat de pedra\n11. La prehistòria té diverses èpoques. Edat de pedra\n12. La prehistòria té diverses èpoques. Edat de pedra Edat dels metalls\n13. La prehistòria té diverses èpoques. Edat de pedra Edat dels metalls\n14. La característica principal de l’edat de pedra és que la majoria d’eines i armes es feien de pedra.\n15. Dins de l’edat de pedra distingim diverses etapes:\n16. Dins de l’edat de pedra distingim diverses etapes: El paleolític\n17. Dins de l’edat de pedra distingim diverses etapes El paleolític\n18. Dins de l’edat de pedra distingim diverses etapes: El neolític\n19. Dins de l’edat de pedra distingim diverses etapes: El neolític\n20. El Paleolític és la primera època de la prehistòria i va durar fins que va començar l’agricultura i la ramaderia El paleolític\n21. Primers´homínids Comença l’agricultura i la ramaderia El paleolític El Paleolític és la primera època de la prehistòria i va durar fins que va començar l’agricultura i la ramaderia\n22. Durant el paleolític els humans s’agrupaven en petites tribus nòmades. El paleolític\n23. La gent del paleolític es dedicava a la recol·lecció de fruits, arrels, bolets, etc. Recol·lecció El paleolític\n24. I també obtenien aliments amb la caça i la pesca. Caça Pesca El paleolític\n25. Al Paleolític hi va haver diferents espècies humanes amb un cervell cada vegada més desenvolupat. El paleolític\n26. Fa més de 3 milions i mig d’anys que hi havia una espècie que anomenem australopitec. El paleolític\n27. Fa més de 3 milions i mig d’anys que hi havia una espècie que anomenem australopitec. Australopitec vol dir “mona del sud”.\n28. Fa més de 3 milions i mig d’anys que hi havia una espècie que anomenem australopitec. Australopitec vol dir “mona del sud”. L’australopitec caminava dret i feia al voltant d’un metre d’alçada El paleolític\n29. Fa més de 3 milions i mig d’anys que hi havia una espècie que anomenem australopitec. Australopitec vol dir “mona del sud”. L’australopitec caminava dret i feia al voltant d’un metre d’alçada L’australopitec tenia un crani com aquest. Fixa’t que té poc front. El paleolític\n30. L’Homo habilis va viure fa dos milions i mig d’anys. El paleolític\n31. L’Homo habilis va viure fa dos milions i mig d’anys. El nom habilis, "hàbil", li ve pel fet que s'han trobat eines de pedra a la vora de les restes fòssils. El paleolític\n32. L’Homo habilis va viure fa dos milions i mig d’anys. La capacitat cranial de l’homo habilis és superior a la de l’australopitec i arriba als 700 cm3, encara molt inferior a la dels humans actuals. El paleolític\n33. L’Homo erectus va existir des de fa més d’un milió i mig d’anys. El paleolític\n34. L’homo erectus és qui va aprendre a fer foc fa vora de mig milió d’anys. L’Homo erectus va existir des de fa més d’un milió i mig d’anys. El paleolític\n35. El foc millora la qualitat de vida dels humans: alimentació, llum, escalfor, defensa... L’Homo erectus va existir des de fa més d’un milió i mig d’anys. El paleolític\n36. El crani de l’homo erectus s’assemblava força als dels humans actuals: la seva capacitat s’acostava als 1.000 cm3 L’Homo erectus va existir des de fa més d’un milió i mig d’anys. El paleolític\n37. L'Homo antecessor és el primer homínid que va viure a Europa, fa més d’un milió d’anys. El paleolític\n38. L'Homo antecessor és el primer homínid que va viure a Europa, fa més d’un milió d’anys. Aquest homínid també s’anomena Home d’Atapuerca perquè és en aquest poble castellà, de Burgos, on se n’han trobat les restes. El paleolític\n39. La capacitat cranial de l’Homo antecessor sobrepassa els 1.000 cm3 L'Homo antecessor és el primer homínid que va viure a Europa, fa més d’un milió d’anys. El paleolític\n40. L'Homo antecessor és el primer homínid que va viure a Europa, fa més d’un milió d’anys. L’Homo antecessor era carnívor i sembla que practicava el canibalisme. El paleolític\n41. L'home de Neandertal (Homo neanderthalensis) visqué a Europa entre fa 250.000 i 28.000 anys. El paleolític\n42. L'home de Neandertal (Homo neanderthalensis) visqué a Europa entre fa 250.000 i 28.000 anys. L’Homo neanderthalensis és més robust que l’esser humà actual i el seu cervell és lleugerament més voluminós. El paleolític\n43. L'home de Neandertal (Homo neanderthalensis) visqué a Europa entre fa 250.000 i 28.000 anys. Els neandertals ja enterraven els seus morts. A les tombes, hi col·locaven un bloc de pedra treballada i hi feien ofrenes de flors. El paleolític\n44. L'home de Neandertal (Homo neanderthalensis) visqué a Europa entre fa 250.000 i 28.000 anys. Els neandertals tenien una gran capacitat craniana (1.600 cm3). El paleolític\n45. L'home de Cromanyó va ser un dels primers Homo sapiens que va viure a Europa, fa uns 50.000 anys. El paleolític\n46. L'home de Cromanyó va ser un dels primers Homo sapiens que va viure a Europa, fa uns 50.000 anys. L’homo sapiens es l’espècie actual dels éssers humans i es va originar a Àfrica fa 200.000 anys. El paleolític\n47. L'home de Cromanyó va ser un dels primers Homo sapiens que va viure a Europa, fa uns 50.000 anys. L’home de Cromanyó tenia capacitat de comunicar pensaments i la seva laringe li permetia la comunicació oral El paleolític\n48. L'home de Cromanyó va ser un dels primers Homo sapiens que va viure a Europa, fa uns 50.000 anys. El crani de l’homo sapiens tenia i té una capacitat de vora 1.500 cm3. El paleolític\n49. Al llarg del paleolític cada cop es van anar fent eines de pedra tallada més perfeccionades. El paleolític Raspador (Homo habilis) Destral de puny (Homo erectus)\n50. Al llarg del paleolític cada cop es van anar fent eines de pedra tallada més perfeccionades. El paleolític Rascador (Homo habilis) Destral de puny (Homo erectus) Destral bifaç (Homo antecessor) Destral (Home de Neandertal)\n51. Al llarg del paleolític cada cop es van anar fent eines de pedra tallada més perfeccionades. El paleolític Destral bifaç (Homo antecessor) Destral (Home de Neandertal) Punta de llança (Homo sapiens)\n52. El paleolític Al paleolític també es feia servir fusta, os i banya d’animal per fer eines. Eines i armes d’os i d’ivori (Homo sapiens)\n53. El paleolític Molt avançat el paleolític, l’homo sapiens va desenvolupar les primeres formes d’art. Pintura rupestre de la cova de Lascaux de fa més de 15.000 anys Pintura rupestre de la cova d’Altamira de fa més de 12.000 anys\n54. El paleolític Molt avançat el paleolític, l’homo sapiens va desenvolupar les primeres formes d’art. Aquestes pintures, de fa poc més de 10.000 anys, són més esquemàtiques que les anteriors, menys realistes\n55. El paleolític L’escultura, la Venus de Tan-Tan és la figura humana més antiga descoberta. És de fa més de 400.000 anys i s’ha trobat al Marroc. Molt avançat el paleolític, l’homo sapiens va desenvolupar les primeres formes d’art.\n56. El paleolític Molt avançat el paleolític, l’homo sapiens va desenvolupar les primeres formes d’art.S’han descobert centenars de figures que representen la dona amb algunes parts del cos molt exagerades. Les anomenem Venus. La Venus de Dolní Věstonice és feta de ceràmica (Fa uns 27.000 anys) La Venus de Willendorf és feta de pedra (Fa uns 23.000 anys)\n57. El paleolític La Venus de Brassempouy també és d’ivori d’ullal de mamut (Fa uns 25.000 anys) El bisont de Zaraysk és d’ivori d’ullal de mamut (Fa uns 20.000 anys) Molt avançat el paleolític, l’homo sapiens va desenvolupar les primeres formes d’art.\n58. El paleolític Molt avançat el paleolític, l’homo sapiens va desenvolupar les primeres formes d’art. Es creu que les formes d’art paleolítiques tenien un caràcter màgic. En el cas de les representacions d’animals, volien afavorir la cacera. Sembla ser que les Venus es feien per afavorir la fertilitat de les dones.\n59. El Neolític és l’última època de l’edat de pedra i comença quan s’inventa l’agricultura i la ramaderia El neolític Comença l’agricultura i la ramaderia (fa uns 10.000 anys)\n60. El neolític La gent del neolític va deixar de ser nòmada i es va establir de manera fixa en poblats. El sedentarisme és una característica del neolític.\n61. El neolític Al neolític es van fabricar noves eines per a l’agricultura. Les eines ja no es feien de pedra tallada sinó de pedra polida.\n62. El neolític Un altre invent del neolític va ser la ceràmica, per fer recipients per guardar o cuinar els aliments.\n63. El neolític Al neolític hi va començar a haver comerç entre gent d’un mateix poblat i fins de llocs allunyats. El bescanvi era la manera en què les antigues civilitzacions van començar a comerciar, sense ús de monedes. La roda va ser un gran invent per transportar mercaderies.\n64. L’edat dels metalls Comença l’edat dels metalls (fa uns 4.000 anys) L’edat dels metalls comença quan els humans van inventar la metal·lúrgia.\n65. L’edat dels metalls Primerament, les eines es feren de coure, després de bronze i finalment, fa uns 2.800 anys, de ferro, el més resitent. Els metalls van permetre fer eines més resistents que les de pedra, fusta o os. coure bronze ferro\n66. L’edat dels metalls A l’edat dels metalls, la població va créixer i alguns poblats van esdevenir ciutats, sovint emmurallades.\n67. L’edat dels metalls A l’edat dels metalls es van fer grans monuments megalítics, sovint de caràcter funerari. Als dòlmens hi dipositaven els difunts.\n68. L’edat dels metalls A l’edat dels metalls es van fer grans monuments megalítics, sovint de caràcter funerari. Els menhirs marcaven els límits territorials d'un poble o eren el centre de cerimònies religioses. Els menhirs de vegades formaven part de grans conjunts megalítics.\n69. L’edat dels metalls A l’edat dels metalls es van fer grans monuments megalítics, sovint de caràcter funerari. A Menorca hi ha uns megàlits molt originals. Els Talaiots són construccions de pedra en forma de torre Les Taules, figures en forma de T enorme, realitzaven funcions de temple. Les navetes van tenir funció funerària i també residencial.\nArqueologia i estratigrafia


Avui ens aixequem que és negra nit. És el dia de la partida de terres jordanes. Si fos per mi, m’hi quedaria un parell de dies més, sense dubtar-ho. Però totes les coses bones s’acaben i acabo de fer la maleta i baixo a esmorzar al bufet, que avui ha obert més d’hora que altres dies.\nUn cop fet, recollim les maletes i ja tenim una furgoneta a la porta que ens espera per portar-nos a l’aeroport a tota la colla que ens allotjat a l’Imperial. Un cop a l’aeroport, ens hem d’esperar una estona abans no arribi tot el grup de catalans. I també arriba l’Allaa, el noi que ens va rebre el primer dia per ajudar-nos amb els tràmits finals. Primer de tot, hem de passar les maletes per un detector abans d’entregar-les i un cop feta l’entrega, a passar el control de seguretat. En el meu cas, em fan obrir el “notebook” per tal que no hi tingui res... i a l’Eudald li munten un bon sideral perquè porta un binocles... marxem una mica enfadats, i més quan ens recriminen que ens esperem els uns als altres...\nEl que resta ja és pujar a l’avió i fer el vol fins a Barcelona. La veritat és que no és gens plàcid, ja que hi ha moltes turbulències mentre sobrevolem tot el mediterrani, amb imatges molt espectaculars. Però la senyora del costat ha tocat l’aire condicionat i no m’arriba. Fa calor i baixo ben marejada...\nUn cop a Barcelona, passem els controls de tornada i recollim les maletes. I també és moment d’acomiadar-nos de la bonica colla que hem fet en terres jordanes: la gran senyora Montserrat, com un gínjol als seus 85 anys; l’Anna Maria, a punt de fer-ne 72; l’Anna i l’Albert, la Florence, en Ramon, en Marc i en Jordi; l’Anna i en Quim; la Núria, en Xavi i l’Adrià; en Jordi, la Isabel i les seves dues filles, la Núria i la Marta; en Fidel i la Marta i l’Eudald i la Mercè.\n(La imatge és una panoràmica de Jarash)


Sala 8 i Mig: Zbigniew Preisner\nDivendres, 19 de març de 2010. A les onze de la nit.\nEl programa de música de cinema de Catalunya Música\nTots els divendres, a les 23:00 h.\nGuió i locució de Xavier Cazeneuve - Control tècnic de Dani Guinot\nUn compositor polonès\namb una excel·lent música cinematogràfica i concertística\nSi entreu al blog\ntrobareu els continguts del programa\nPodeu recuperar el programa sempre que vulgueu per internet. Després de la seva emissió, en el web del programa, el teniu disponible per sentir-lo o per descarregar-lo.\nPublicat per Sala 8 i Mig a 16:38


Lloguer de cotxes a Plaza de España\nLlogar un cotxe prèmium a Plaza de España 24/7\nQuan llogues un cotxe Virtuo a Plaza de España, estàs triant un viatge més còmode. Estalvia't les cues al taulell, trobaràs el teu cotxe fàcilment gràcies al teu smartphone, i descobriràs que tot és molt senzill. Tan si viatges per oci o per negocis, t'encantarà guanyar temps. Els nostres pàrquings amb sistema de seguretat, es troben a punts estratègics de Plaza de España, trobaràs un cotxe ràpidament. Gaudeix de Plaza de España d'una manera diferent, deixa't portar per la ciutat de la llum sense preocupar-te pel trajecte. Descobreix Plaza de España a bord dels nostres Mercedes Classe A o GLA. En una paraula : gaudeix !\nPlaza Mostenses - 28015 Madrid\nOn pots trobar el teu Virtuo a Plaza de España?\nL'estació Virtuo Plaza d'Espanya es troba en el Pàrquing SABA Mostenses, en la Plaza Mostenses - abans de l'encreuament amb c/ Ricardo León. A 4min des de Plaza d'Espanya. Els cotxes Vituo estan en la planta -2 (places #004-006 + #041-050), segueix els nostres senyals i ens trobaràs fàcilment.


El quadern de viatge 'Voltant per Sants' guanya un premi a França\nEl dibuixant barceloní Víctor Martínez "Swasky" ha estat guardonat amb el Rendez-vous a la ciutat francesa Clermont-Ferrand per l'obra Voltant per Sants.\nUna obra sobre Barcelona ha estat guardonada aquest divendres amb el Premi Internacional al XIII Rendez-vous du carnets de voyage celebrat a Clermont-Ferrand. L'obra premiada és 'Voltant per Sants' del barceloní Víctor Martinez "Swasky" que forma part de 'Quaderns de viatge' una col·lecció sobre els barris de la ciutat, editada per l'Ajuntament de Barcelona.\nAquesta fira d'autors i editors de quaderns de viatge, la més important i amb més tradició a tot Europa, enguany ha convidat Barcelona a exhibir la col·lecció en un estand propi que ha estat correspost amb gran èxit de públic.\nLa col·lecció dels quaderns de viatge de Barcelona, que ja compta amb nou números publicats, segueix el model del clàssic carnet de voyage. Els quaderns de viatge són, com el seu nom indica, una llibreta de viatge, un bloc de notes, on es construeixen a través de dibuixos i textos, la visió dels espais on viatja l'autor. Per tant, són obres molt personals i alhora d’una gran qualitat artística.\nUna trobada d'il·lustradors a Barcelona\nVíctor Martínez "Swasky" és, a més de l'autor del llibre premiat, membre de la direcció de Urban Sketchers, una organització internacional d'il·lustradors amb seu a San Francisco (EUA), que cada any organitza una trobada de tots els seus membres a una ciutat diferent perquè hi reflecteixin artísticament la seva visió de la ciutat durant un cap de setmana.\nBarcelona acollirà el juliol de 2013 la propera trobada de Urban Sketchers, i durant els mesos previs la ciutat organitzarà un seguit d'activitats ciutadanes vinculades a la il·lustració urbana que s'anomenarà 'Barcelona dibuixa'.


Comèdia sobre el món de la parella amb signatura de Lee Blessing | Barcelona Cultura\nComèdia sobre el món de la parella amb signatura de Lee Blessing\nLa Sala Muntaner presenta 'Ara que ho tenim tot', interpretada per Núria Casas i Mingo Ràfols i dirigida per Jordi Coromina.\nFins al 10 de juny hi ha temps per anar a veure a la Sala Muntaner la comèdia Ara que ho tenim tot. Traduïda al català i adaptada per Pat Agulló a partir del text original del dramaturg nord-americà Lee Bleesing, la versió dirigida per Jordi Coromina situa l'acció a l'hotel Vall de Núria. Allí, una parella va a celebrar-hi els 24 anys de matrimoni. És el mateix hotel on van passar la nit de noces. Però quasi un quart de segle més tard, poques coses seran iguals que aquella nit...\nMingo Ràfols i Núria Casas són els dos protagonistes i únics intèrprets de l'obra. La parella n'espera una altra per anar a sopar, però el retard dels segons és el que desencadena tota la situació còmica per a l'espectador i frustrant per als protagonistes. El matrimoni treu els draps bruts i de la comoditat inicial es passa a una situació que sembla portar al trencament. O potser buscaran com tornar a començar?\nLee Blessing ha escrit una trentena d'obres de teatre, però al nostre país, si més no en el camp professional, només s'havia estrenat fins ara Un passeig pel bosc, l'any 1991 al Poliorama. La riquesa i ritme dels diàlegs són una de les seves constants, així com el fet d'abordar a través de la seva ploma grans temes socials de l'actualitat amb un llenguatge senzill i clar.\nData de publicació: Dijous, 10 maig 2018\nEl món de la parella en un combat a 12 assalts\nPijames és una comèdia de Ferran González interpretada per Karen Gutiérrez i Rubén Yuste.\nMont Plans i Annabel Totusaus són mare i filla al Poliorama\nPaco Mir dirigeix el muntatge i també és l'autor d'aquesta muntanya russa emocional.\nEl Festival d’Humor d’Estiu ens farà riure al Poble Espanyol\nTots els dissabtes de juliol i agost alguns dels millors còmics del moment pujaran a un escenari envoltat...


Capella demana l'abstenció de CUP i comuns per tramitar el decret de l'habitatge i nega que sigui un "xec en blanc" Capella demana l'abstenció de CUP i comuns per tramitar el decret de l'habitatge i nega que sigui un "xec en blanc"\nCapella demana l’abstenció de CUP i comuns per tramitar el decret de l’habitatge i nega que sigui un “xec en blanc”\nLa consellera diu que el Consell de Garanties "es posa la tireta abans de la ferida" i que la Comissió de Codificació avala el text\nLa consellera de Justícia, Ester Capella, ha demanat aquest dimecres l’abstenció de la CUP i dels comuns per poder tramitar com a projecte de llei el decret de l’habitatge, i ha negat que el Govern estigui demanant un “xec en blanc”. “Que millorin el text al Parlament, que facin possible que la limitació de preus sigui una realitat, perquè si no tenim això, a qui beneficia?”, ha preguntat Capella a Catalunya Ràdio, on ha apuntat que el Consell de Garanties Estatutàries “es posa la tireta abans de la ferida” quan qüestiona que Catalunya pugui regular sobre aquesta qüestió si no ho ha fet abans l’Estat. Capella ha remarcat que la Comissió de Codificació, amb experts en dret civil, ha avalat el text.\n“Per a nosaltres és una situació d’urgència i no tirem la tovallola”, ha dit la consellera a poques hores de la votació al Parlament de la convalidació del decret. Capella ha demanat als grups que treballen per defensar el dret a l’habitatge com un dret fonamental que s’abstinguin i permetin la tramitació del decret, perquè no tenir cap instrument només beneficiarà aquells que “ja han sortit en tromba criticant-lo”, com ara el Banc d’Espanya, els fons voltors i aquells que “s’han nodrit de la situació de necessitat” de moltes persones.\nSobre les crítiques del Sindicat de Llogaters, Capella ha assegurat que si el text es tramita tindran la possibilitat de dir la seva, i ha preguntat com explicaran a la ciutadania que no han volgut impulsar una regulació sobre aquesta qüestió. “Quan es pot hi ha qui no vol. Entre tenir i no tenir hi ha la possibilitat de tenir un instrument, ara no en tenim cap”, s’ha queixat.\nCapella ha apuntat que el Consell de Garanties Estatutàries fa una interpretació “que no comparteixen persones d’alta qualitat i coneixement també en matèria de dret civil”, com és la Comissió de Codificació que ha avalat el text, i que sosté que si l’Estat no ha regulat aquesta matèria, no hi ha cap impediment perquè Catalunya ho faci.\n“No es tracta de gesticular”\nSobre la Iniciativa Legislativa Popular per impulsar una Declaració Unilateral d’Independència, Capella ha apuntat que ERC es va abstenir perquè aquesta qüestió no pot ser tramitada a través d’una ILP, però al marge de la qüestió de forma, ha defensat que “no es tracta de gesticular, de fer foc d’encenalls”. “Sinó que quan ho tornem a plantejar sigui efectiu”, ha afegit.\nLa consellera ha ironitzat que els focs d’encenalls “poden ser entretinguts, divertits i tenen a veure amb Sant Joan, però les coses s’han de fer ben fetes i no es poden fer per qüestions tacticistes”.\nAragonès defensa el pacte dels PGE “per responsabilitat”\nRedacció - 25 de novembre de 2020\nEl vicepresident de la Generalitat i coordinador nacional d'ERC, Pere Aragonès, ha defensat aquest dimecres que han arribat a un pacte amb el Govern...\nLes institucions han apel·lat aquest dimecres els homes perquè denunciïn i combatin la violència masclista que observin o coneguin en altres homes, com amics...\nOtegi defensa que la independència “passa per dir ‘Sí’ als pressupostos de l’Estat\nEl coordinador general d'EH Bildu, Arnaldo Otegi, ha defensat aquest dimecres que el procés cap a la independència del País Basc "avui passa per...\nCalvo avisa que intentarà sumar Cs als pressupostos “fins a l’últim minut”\nLa vicepresidenta primera del govern espanyol, Carmen Calvo, ha celebrat el suport d'ERC, PNB i EH Bildu als pressupostos generals de l'Estat, però ha...


31 anys de presó per al principal acusat de la violació múltiple de Can Feu | Ràdio Sabadell\nEl principal acusat, entrant a l'Audiència de Barcelona/ ACN\n16.04.2021 13:11 Karen Madrid\nEl principal acusat de la violació múltiple de Can Feu, el febrer del 2019, ha estat condemnat a 31 anys de presó. Així ho ha fet públic avui l'Audiència de Barcelona, en una sentència que arriba una setmana i mitja després de la celebració del judici oral. El jutge considera veraç el testimoni de la víctima, que apuntava que tot el succeït en l'oficina bancària abandonada de Can Feu va ser contra la seva voluntat. Tot plegat, malgrat que el principal acusat, identificat en les proves d'ADN, apuntés que van tenir relacions sexuals consentides. Cal recordar que el segon identificat com a agressor va fugir quan va quedar en llibertat amb càrrecs i el tercer no va arribar a ser identificat mai.\nA banda del principal acusat, també s'ha condemnat a 13 anys i mig de presó dos processats més per complicitat davant un delicte d'agressió sexual, ja que es considera provada la seva presència al lloc dels fets i "van contribuir a l'atmosfera de terror" que va viure la víctima. Tots dos van negar haver presenciat l'agressió, tot i que van admetre tenir relació amb l'oficina bancària abandonada on va succeir. Per contra, el quart processat pel cas de l'anomenada 'manada de Sabadell' ha quedat absolt per falta de proves que el vinculin amb els fets. Davant l'Audiència de Barcelona, va assegurar haver passat la nit amb la seva parella; fet que ella va confirmar. Des de Fiscalia i des de l'acusació van assenyalar les incongruències d'aquesta coartada, però no s'ha pogut demostrar que fos falsa, per la qual cosa, s'aplica el principi de la presumpció d'innocència.\nA banda de les penes de presó, els acusats hauran de complir 5 anys de llibertat vigilada, pagar 60.000 euros a la víctima pels danys ocasionats i assumir les costes del procés judicial.\nLa tinenta d'alcaldessa de Feminisme, Marta Morell, considera que la sentència del cas de violació múltiple és "exemplificadora com ho va ser la sentència de la Manada de Pamplona". Tot i això, lamenta que, segons la víctima, hi havia cinc persones al lloc dels fets, però només s'ha pogut condemnar un autor material i tres col·laboradors. D'altra banda, també s'ha posicionat la portaveu de Junts per Sabadell, Lourdes Ciuró, celebrant que la sentència sigui condemnatòria. També ha assegurat que "el fàrmac més gran contra la violència sexual és la contundència judicial contra tots aquells que es creuen capaços de vulnerar un dret tan fonamental, com és el de poder dir; no és no".\nEl veïnat del Poblenou reclama el retorn del metge al barri\nLa Pista Coberta d'Atletisme serà un punt de vacunació massiva a partir de l'1 de juny


Feia un munt de dies que no trepitjava muntanya de debò. Amb la història aquesta que tenim xàfec cada tarda la cosa queda una mica limitada. Dijous passat ens ho vam muntar una mica bé. Ens llevem d'horeta i pugem al Casamanya amb el temps just per evitar la tempesta. I ho vam aconseguir!!\nAixí que vam enfilar frontera amunt fins al coll d'Ordino i des d'allà el camí més fàcil per accedir al Casamanya. És un pic força accessible però no deixen de ser quasi 800 m de desnivell i uns 7 km i pico fins al pic del Casamanya sud, coronat per una fita amb una creu.\nEl Casamanya és un pic simbòlic perquè es troba ben bé al mig d'Andorra i des del seu punt més alt pots dominar tot el país i part dels del voltant. Sobretot espectacular el vessant del Pallars amb les muntanyes més altes de Catalunya. Llàstima que els núvols de tempesta ja s'estaven formant i no es van poder veure bé...\nEl Casamanya és de naturalesa calcària que algun plegament especial que se m'escapa el va planxar i el va deixar fet un acordió. Té una forma suau, amb bonys des del coll d'Ordino però escarpat i perillós pels altres vessants. Tot i així, es comença a pujar molt alegrement però bony darrere bony, sembla que el pic no arriba mai!!! I això pot desmoralitzar una mica. I per molts cops que hi pujo, aquesta sensació la tinc sempre, amb l'esperança que m'hagi descomptat a la pujada o la mare natura hagi retallat alguna pujada.\nEs comença molt suau, per dins de bosc. Això permet anar escalfant. És un bosc de pi negre i ginebró, amb alguns exemplars d'orquídies com les de les fotos.\nA mesura que anem pujant el bosc va fent clarianes i es comença a intuir la magnitud del paisatge,amb les parròquies de la Massana i Ordino al fons de vall i les muntanyes del nord-oest emparant-les.\nQuan el bosc acaba comença la pujada de veritat, la primera llarga i pronunciada. S'arriba a un planell i segueixen les pujades però ara en ziga-zaga, cosa que les fa menys dures. A mitja pujada va semblar que hauríem de tornar enrere però un descans a temps i unes quantes cireres van donar forces per seguir fins a dalt.\nI aquí ens vam plantar, amb menys de dues horetes érem a dalt. Neu per tot arreu que enguany no fondrà pas. La part nord dels tres mils catalans és encara ben blanca. I les valls del Comapedrosa, també.\nLa part més escarpada del Casamanya. Perillosa perquè sí...\nI com cada dia, els núvols de tempesta amenaçaven fort. Així que vam decidir tirar avall el més ràpid possible. Jo encara volia fer fotos d'algunes flors i no era qüestió que ens caigués cap llamp a sobre.\nNeret o abarset\nLa gent és una mica inconscient i mentre baixàvem n'hi havia que enfilaven cap el Casamanya. Perillós si la tempesta t'enganxa! En una horeta érem al coll d'Ordino. És un lloc ideal per fer un mos sota un d'aquells pins enormes.\nPerò temps just per menjar una micona que la tempesta ja ens va caure a sobre.\nRàpid cap el cotxe i cap avall!! Alguns altres devien quedar ben amaradets d'aigua i espero que de res més. No es pot subestimar la meteorologia a l'alta muntanya.\nAndorra Família Natura Pirineu


Sant Jordi i el drac seran protagonistes aquest 23 de juliol a Salou\nSalou torna a celebrar Sant Jordi amb el drac i el cavaller com a protagonistes\nMalgrat que la localitat costanera va celebrar la festa el 23 d'abril, el consistori ha preparat una iniciativa dedicada especialment als infants\ndimecres, 22 de juliol 2020 - 11:30h\nSalou tornarà a celebrar la Festa de Sant Jordi aquest 23 de juliol | cedida\nTot i haver pogut celebrar la Festa de Sant Jordi el dia 23 d'abril, tal com marca el calendari però sent una de les poques localitats tarragonines que ho va fer, Salou ha organitzat un conjunt d'activitats culturals per aquest dijous dia 23 de juliol. Així, a través d'una iniciativa engegada per la Biblioteca i la regidoria d'Infància, amb el Club Xic's, l'Ajuntament i l'àrea de Serveis Culturals se sumen a la data alternativa de celebració impulsada per la Cambra del Llibre de Catalunya i el Gremi de Floristes per compensar la no celebració en molts punts del país de la festivitat.\nLes propostes que ha plantejat el consistori per aquest dijous, dedicades, especialment, als infants, giren al voltant de la llegenda del cavaller i el drac i tenen com a objectiu fomentar la lectura, l'amistat i la participació ciutadana. En aquest sentit, l'alcalde, Pere Granados, ha assenyalat que «tot i que ja vam celebrar el passat mes d’abril des de casa, volem tornar a viure aquesta festivitat tan singular i identitària, en aquesta nova data fixada, amb activitats i iniciatives per a tots els gustos».\nUn obsequi per als qui van comprar alguna recomanació de la Biblioteca\nL'àrea de Serveis Culturals ha posat en marxa la iniciativa 'Recomanar té premi!', a partir de la qual aquelles persones que hagin adquirit alguna de les lectures recomanades el passat 23 d'abril pel Sant Jordi confinat, podran portar-la a la Biblioteca Pública Municipal dijous a la tarda o divendres al matí, i se'ls obsequiarà amb el conte 'Seguint les petjades del pirata' escrit per Anna Obiols i il·lustrat per Subi. Aquesta lectura es va crear amb motiu del 25è aniversari de la Biblioteca, i, enguany, l’entitat presenta el conte en paper, que també inclou activitats lúdiques per a després de la lectura.\nPer poder participar en aquesta iniciativa, caldrà haver comprat alguna de les lectures recomanades en aquests especials: l'especial més venuts a la web 'Llibreries obertes', l'especial Sant Jordi a eBiblioCat i l'especial Còmics en confinament. Així mateix, l'àrea de Serveis Culturals també vol motivar els lectors i lectores a aportar durant aquest dia recomanacions literàries, que s'incorporaran a les properes guies de novetats i que els permetrà estrenar el llibre recomanat.\nEl regidor de Serveis Culturals de l’Ajuntament de Salou, Xavier Montalà, ha assenyalat que «des de la nostra àrea, volem agrair la implicació i participació de tots els lectors i lectores que segueixen, dia rere dia, les activitats que es realitzen des de la Biblioteca».\nLa regidoria d’Infància, a través del Club Xic’S, també ha preparat un conjunt de manualitats que es podran dur a terme durant el dia de la festa. Es tracta de tres tallers online diferents, que permetran als nens i nenes elaborar un drac de plastilina, una rosa, del mateix material, i un punt de llibre. El Club Xic’S, a través del seu perfil de Facebook, difondrà els materials que calen per fer la creativitat, i els passos a seguir per conseguir un resultat òptim.\nSegons ha explicat la regidora d’Infància, Julia Gómez, «l’estiu és un bon moment per deixar volar la imaginació dels petits de la casa, ja que disposen de més temps de gaudi». Per això, «hem decidit realitzar un conjunt de tallers per celebrar aquesta especial Diada de Sant Jordi, que permetran potenciar la seva creativitat i enginy».\n"L'Escola Marinada de Cambrils, indignada: perden una línia de P3 pel pròxim curs" "Agenda: Cambrils prepara diversos actes per al Sant Jordi d'estiu de dijous"\nSalou Ajuntament de Salou Sant Jordi


Revisió de 15:03 1 oct 2016 (editar)\nRevisió de 15:04 1 oct 2016 (editar) (desfer)\nS'estima que el primer assentament humà de la zona va deure emplaçar-se en el cerro de la *Alcazaba. L'arqueòlec [[Juan Quadrat]] va parlar en el seu moment de restants [[neolític]]s, remontant-se les troballes més antigues i documentats al [[Paleolític mig]]. Existixen aixina mateix restants [[Poble fenici|fenicis]] posteriors.\nDel seu [[Imperi romà|época romana]], per una atra part, són numerosos els restants ceràmics trobats en diverses excavacions, donant la possibilitat de que existira una població permanent en l'àrea hui ocupada per la urbs abans de la seua fundació en [] i que evidencien certa importància peixquera i comercial. Hauria existit aixina que una menuda població marítima depenent de l'assentament íber de [[Urci]] o Urke, ya referenciat per [[Plini el Vell]] en el seu ''[[Història natural]]'' i més tart per [[Pomponio Mela]] o [[Claudio Ptolomeu]]. Almeria va ser ocupada per [[Imperi romà|Roma]] durant la campanya de [[Luci Corneli Escipió Barbat|Escipió]] contra els [[cartaginés]] a finals del [[sigle III a. C.|sigle III a.C.]], rebent el nom de [[Portus Magnus (Almeria)|Portus Magnus]]. L'assentament va quedar enclavat en la [[Hispània Ulterior]], convertint-se en un dels ports més importants del sur de [[Hispània]], célebre entre els comerciants del [[Làcio]]. Durant este periodo es va enfortir el comerç en el restant del Mediterràneu, especialment el del ''[[garum]]'', trobant-se restants d'instalacions [[salina|salineres]] i de [[saladura]], aixina com útils de peixca i [[àmfora]]s, en la frontera marítima de la capital i en la plaja de Torregarcía.\nDel seu [[Imperi romà|época romana]], per una atra part, són numerosos els restants ceràmics trobats en diverses excavacions, donant la possibilitat de que existira una població permanent en l'àrea hui ocupada per la urbs abans de la seua fundació en [] i que evidencien certa importància peixquera i comercial. Hauria existit aixina que una menuda població marítima depenent de l'assentament íber de [[Urci]] o Urke, ya referenciat per [[Plini el Vell]] en el seu ''Història natural'' i més tart per [[Pomponio Mela]] o [[Claudio Ptolomeu]]. Almeria va ser ocupada per [[Imperi romà|Roma]] durant la campanya de [[Luci Corneli Escipió Barbat|Escipió]] contra els [[cartaginés]] a finals del [[sigle III a. C.|sigle III a.C.]], rebent el nom de [[Portus Magnus (Almeria)|Portus Magnus]]. L'assentament va quedar enclavat en la [[Hispània Ulterior]], convertint-se en un dels ports més importants del sur de [[Hispània]], célebre entre els comerciants del [[Làcio]]. Durant este periodo es va enfortir el comerç en el restant del Mediterràneu, especialment el del ''[[garum]]'', trobant-se restants d'instalacions [[salina|salineres]] i de [[saladura]], aixina com útils de peixca i [[àmfora]]s, en la frontera marítima de la capital i en la plaja de Torregarcía.\nA partir dels sigles [[sigle III|III]] i [[sigle IV|IV]] es va intensificar l'ocupació del cerro de la *Alcazaba per part de [[vàndal]]s i [[visigot]]s. En esta tònica, varen continuar segons pareix els [[Imperi bizantí|bizantí]] que durant el [[sigle VI]] varen prendre [[*Urci]] i atres enclavaments del surest de la península. Sobre este últim varen mantindre el poder fins a la seua expulsió, en els anys []-[] *dC, si be atres fonts afirmen que la conquista definitiva d'este assentament va ser posterior a l'any [], regnant ya [[Suintila]]. Durant la seua breu presència, els bizantins varen excavar un pou en l'actual perímetro de la fortalea musulmana.\nRevisió de 15:04 1 oct 2016\nObtingut de «http://www.lenciclopedia.org/index.php?title=Almeria&oldid=104293»


L'Amics del Pou, amb tot de cara per tornar a jugar el playoff d'ascens a Segona B | Ràdio Sabadell\nL'Amics del Pou, amb tot de cara per tornar a jugar el playoff d'ascens a…\nL'Amics del Pou va assaltar la pista del Santpedor en el duel directe per la part alta | FCF\n19.05.2021 13:03 Esports\nL'Amics del Pou, amb tot de cara per tornar a jugar el playoff d'ascens a Segona B\nL'Amics del Pou ja acarona els playoff d'ascens després de derrotar 2-5 el Santpedor en el duel directe per la primera posició del grup que dona accés a les eliminatòries de promoció. Només resten dues jornades en aquesta apassionant Tercera Nacional i els d'Els Merinals han superat precisament el Santpedor a la classificació gràcies a la victòria en el matx decisiu. Ara depenen d'ells mateixos. Si sumen els sis punts dels partits que resten contra el Linyola i Laguna seran primers de grup. Dissabte (18:30h), els homes de Francis Barragán rebran el Linyola, el quart classificat, que no es juga res. Jordi Hinojosa, porter de l'equip, qualifica el partit de la segona final d'aquest últim esprint: "Teníem plantejat que quedaven tres finals, ara ja depenem de nosaltres mateixos i només queden dos partits. Partit a partit", comentava a la televisió de la Federació Catalana.\nA la fase de permanència, el Grups Arrahona també té encarrilat el seu objectdiu: la permanència. L'equip entrenat per Darío Martínez ha tingut doble compromís aquest darrer cap de setmana, en el qual va guanyar el seu partit ajornat per 4-5 al camp de La Sentiu. Però diumenge va sortir creu, perquè l'Arrahona va caure pel mateix resultat, aquest cop en contra, contra l'Alforja. Els taronges hauran d'esperar per salvar la categoria, tot i que la situació és favorable. CCR Castelldefels està descendit i l'Alcoletge baixarà per via administrativa perquè és el filial del Lleida, que està disputant la fase de permanència de 2B, però ja està descendit. Amb aquesta situació només resta una plaça de descens que actualment l'ocupa La Sentiu amb nou punts. El conjunt sabadellenc té 15 punts i aquest diumenge (13:15h) visitarà precisament la pista de l'Alcoletge. "Si haguéssim guanyat diumenge ho tindríem encarrilat, però si ho fem ara ja aconseguirem l'objectiu", recorda Martínez.\nEl FS Sabadell Femení, a una victòria i escaig de l'ascens\nPer la seva banda, el Futbol Sala Sabadell Femení està a una victòria de certificar el campionat de la Divisió d'Honor i, amb ell, l'ascens a Segona Nacional. El conjunt arlequinat va guanyar la darrera jornada per un contundent 1-6 a la pista de l'Estel Vallseca i es va apropar un passet més a l'objectiu. Només resten tres jornades (nou punts) i té un marge de sis sobre Les Glòries. Si les de Xavi Muñoz són capaces de treure un millor resultat que el seu més immediat perseguidor, l'ascens serà una realitat. Diumenge (11h), l'equip sabadellenc rep a Cal Balsach l'Escola Jordi Torras, mentre que Les Glòries ho farà al vespre (20h) a la pista del CET 10.


Els Mossos desarticulen un grup criminal establert a Tarragona, Cambrils i la Canonja | Diari de Tarragona\nEls Mossos desarticulen un grup criminal establert a Tarragona, Cambrils i la Canonja\nEls Mossos d'Esquadra detenen tres persones i resolen nou robatoris en empreses i bars comesos amb el mètode del 'butró'\n14 de Junio de 2017 - 11:32 hs\nUn agent dels Mossos d'Esquadra vigila a les portes d'un dels domicilis escorcollats en l'operatiu policial per desarticular la banda criminal que cometia robatoris amb força. Foto: Mossos d'Esquadra\nEls Mossos d'Esquadra han detingut tres membres d'un grup criminal que es dedicava a realitzar robatoris amb força en establiments comercials del Camp de Tarragona. La investigació estava en marxa des de l'any passat arran d'un seguit de robatoris en empreses amb el mateix modus operandi. Els lladres accedien a l'interior dels establiments forçant portes o finestres i utilitzaven, en alguna ocasió, el mètode del 'butró'. Un cop a dins sostreien diners, eines de treball o altres objectes de valor i també van robar cinc vehicles. Als detinguts se'ls relaciona amb nou robatoris amb força. Són tres homes, de nacionalitats sèrbia, espanyola i kosovar, i d'edats compreses entre els 43 i els 48 anys. Després de passar a disposició judicial el passat divendres, el jutjat d'Instrucció 2 de Valls en va decretar la llibertat amb càrrecs per als tres.\nAls detinguts se'ls relaciona amb nou robatoris amb força, en els que sostreien diners, eines de treball o objectes de valor. També van sostreure cinc vehicles\nEl passat 7 de juny, un dispositiu policial va dur a terme entrades i escorcolls en tres domicilis de Tarragona, Cambrils (Baix Camp) i la Canonja (Tarragonès). Els Mossos d'Esquadra van detenir els tres investigats i van localitzar terminals de telefonia mòbil, tauletes, ordinadors portàtils, càmeres de vídeo, targetes de telefonia i diverses joies, entre altres objectes. També es va intervenir 500 grams d'haixix, 100 grams de cabdells de marihuana i documentació diversa.\nAls detinguts se'ls relaciona amb nou robatoris amb força, comesos entre el mes de març de 2016 i l'abril de 2017, en cinc empreses de Bràfim, Bellvei, Hospitalet de l'Infant, Alcover i Valls, i en quatre bars de Cambrils. En dos d'aquests robatoris també van sostreure cinc vehicles, quatre estacionats a l'interior d'una empresa de Bellvei (Baix Penedès) i un en una de l'Hospitalet de l'Infant. Aquests vehicles els feien servir per cometre els robatoris i es van poder recuperar mesos després en diferents municipis de les comarques tarragonines.\nLa investigació continua oberta amb l'objectiu d'esbrinar la procedència dels objectes intervinguts i per comprovar si els arrestats poden estar relacionats amb altres fets delictius.


El PSPV llança una campanya per a promoure la transició ecològica dels municipis "en l'era post-COVID"\nPublicado 23/04/2021 18:39CET\nL'executiva del PSPV de la província de València llança una campanya per a promoure noves estratègies que permeten impulsar la transició ecològica en els municipis de la província "en l'era post-COVID".\nAquesta iniciativa, sota el lema 'Nous reptes', reunirà a experts de diverses ciutats i responsables de la UE que participaran en tres trobades per a abordar l'eficàcia de les polítiques públiques contra el canvi climàtic, la prevenció de la contaminació, la protecció del patrimoni natural i dels recursos per a estimular la transició a un model productiu i social més ecològic en l'etapa de recuperació.\nDurant les pròximes setmanes, l'executiva debatrà amb dirigents polítics i experts en la matèria les accions més eficaces per a promoure l'intercanvi de bones pràctiques i estratègies innovadores que ajuden a desenvolupar polítiques municipals efectives enfront del repte climàtic en un context especialment complicat, avança la secretària provincial dels socialistes, Mercedes Caballero.\nEl 27 de maig, City Group PES València celebrarà la jornada 'Diálogos de Europa: Transición ecológica en los municipios y ciudades'. En aquest fòrum s'abordarà la importància de conéixer què ofereix Europa en aquesta important tasca i la importància de coordinar accions per a mitigar el canvi climàtic.\n"És des de l'àmbit de les polítiques locals des d'on, per proximitat al ciutadà, es poden modificar en primer terme les pautes de consum, impulsar una economia descarbonitzada o protegir i preservar els ecosistemes locals. Per a açò, les sinergies entre la Unió Europea i els municipis han de ser estretes. Cal entendre que globalització i municipalisme no són termes antagònics perquè el local té una gran dimensió global", exposa Caballero en el comunicat.\nDesprés d'aquest primer fòrum, l'executiva té programades unes jornades els dies 6 i 13 maig, en el marc de la Setmana Verda Europea, amb l'objectiu de compartir innovació i coneixement municipal davant l'horitzó 2030 i el gran repte climàtic actual, "accelerant canvis substantius cap a una economia verda i sostenible que propicie la creació d'ocupació i reduïsca les desigualtats socials".\nEntre els temes que s'abordaran, la transició ecològica en l'arquitectura i en l'entorn construït, l'eclosió de les comunitats energètiques, les polítiques verdes municipals, la gestió del Parc Natural de L'Albufera, el seguiment dels ODS (objectius de desenvolupament sostenible) o les noves lleis del clima o d'economia circular.\nDurant les jornades també s'avaluarà la transició energètica que impulsen ajuntaments socialistes per a ser "capdavanters" en la implantació de l'autogestió energètica, amb la meta de produir i subministrar amb energia renovable els edificis públics. Açò es duu a terme mitjançant la creació de comunitats amb 37 milions d'euros de finançament per part de la Generalitat.


Ràdio Tordera – Tordera tornarà a celebrar els actes commemoratius de la Diada Nacional el dia 10 de setembre al vespre\nTordera tornarà a celebrar els actes commemoratius de la Diada Nacional el dia 10 de setembre al vespre\nset. 06, 2019Noticies, Política\nUn any més, Tordera celebrarà les activitats en commemoració de la Diada Nacional de Catalunya el proper 10 de setembre. D’acord amb les entitats coorganitzadores, la Nostra Dansa i l’Assemblea Nacional Catalana (ANC), s’ha establert que els actes tradicionals que es celebren habitualment a la plaça Lluís Companys es facin la nit anterior a la Diada. El regidor de Cultura, Josep Llorens explica els motius d’avançar els actes de la diada.\nLes activitats en commemoració de la Diada tindran lloc, per tant, el dia 10 de setembre a la plaça Lluís Companys. A les 20h començarà l’acte institucional amb la tradicional ofrena floral a Lluís Companys per part de les entitats i institucions locals. Seguidament, l’alcalde farà el parlament en motiu de la Diada i es donarà pas al cant dels Segadors.\nFinalitzat l’acte institucional arrencarà una marxa de torxes organitzada per l’ANC Tordera. L’Assemblea vendrà les torxes (2€) a la mateixa plaça Lluís Companys, des de les 19.30h fins a l’inici de la marxa. La marxa finalitzarà a la plaça de l’Església, davant l’Ajuntament. En aquest punt, els representants de l’ANC faran lectura d’un manifest. En acabat, l’Associació La Nostra Dansa organitzarà una audició de sardanes, amb coca i cava per a tots els assistents. Josep Llorens ressalta el caràcter reivindicatiu de la diada.\nLes activitats de la diada estan organitzades per L’Ajuntament de Tordera, la Nostra Dansa i l’ Assemblea Nacional Catalana.\nTall a la carretera C-35 per obres al pont metàl·lic sobre la riera de Santa Coloma El Teatre Clavé presenta la nova programació d’arts escèniques\nS’instal·larà una nova residència geriàtrica a Tordera 912 vistes | publicat el 03/08/2020


ofertes de treball concurs ajuts feina premis treball estranger Badalona lloguer formació Santa Coloma de Gramenet estudiants europa participar cultura habitatge recerca Idiomes mobilitat europea cooperació beques estiu emprenedoria solidaritat trobar feina educació pràctiques a l'estranger casal Estudiar a l'estranger tallers art cursos Treballar a l'estranger ofertes de treball a l'estranger pràctiques Voluntariat a l'estranger L'Hospitalet de Llobregat voluntariat formació ocupacional universitat\nRecepcionista (Barcelona) Ref -76245\nDel dimecres 12 de juliol de 2017 a les 11:04 al dimecres 19 de juliol de 2017 a les 23:59\nCaracterístiques del lloc a ocupar: Recepcionista per a clínica mèdica.\nTasques i funcions: Atenció de centraleta telefònica donant resposta a qüestions informatives: - Informació a pacients i usuaris. - Correspondència per correu electrònic. - Consulta de dades a través de fitxers informàtics. - Ordenar i classificar informàticament expedients i documentació. - Actualització cites mèdiques en agenda telemàtica.\nTipologia de contractació: Contracte inicial per obra o servei, d’un a tres mesos aprox.\nHorari: de dilluns a divendres, 40 hores setmanals, en horari de matins i tardes.\nFormació: Formació secundària, valorable a l’ambit administratiu.\nExperiència: D’un a tres anys en tasques similars.\nCompetències i habilitats: Bona imatge - Comunicació - Iniciativa - Aprenentatge i utilització de coneixements - Preocupació per l'ordre i la qualitat - Planificació i organització.


La pel·lícula «Les Orenetes de Queralt» s'estrena aquest dimecres a Berga | NacióBerguedà\nLa pel·lícula «Les Orenetes de Queralt» s'estrena aquest dimecres a Berga\nEl film es presentarà al públic aquest dimecres al Teatre Patronat\nJosep Maria Rusinyol destaca la tasca desinteressada de tothom qui hi ha participat\nAida Morales | 30/08/2016 a les 19:22h\nEspecial: Queralt 2016\nArxivat a: Queralt 2016, Berguedà, Queralt, Centenari de la Coronació de la Mare de Déu de Queralt, pel·lícula, Queralt 2016, Berga\nAquesta notícia es va publicar originalment el 30/08/2016 i, per tant, la informació que hi apareix fa referència a la data especificada.\nLa pel·lícula “Les Orenetes de Queralt”, que s'ha realitzat en homenatge al Centenari de la Coronació de la Mare de Déu de Queralt, tindrà l'esperada estrena aquest proper dimecres 31 d'agost a les 21.00 hores. Serà al Teatre Patronat de Berga, després de l'emissió del documental de 1916 sobre Queralt, i amb una durada d'uns 20 minuts, segons ha explicat el seu director, Josep Maria Rosinyol, a NacióBerguedà.\n“Ha estat una experiència molt enriquidora per a tots els que hi hem participat”, ha declarat el director. A més, ha dit, totes les persones que s'hi han implicat han après “molt”, posant el seu saber particular i “molta il·lusió” en un muntatge del qual n'estan “satisfets”. En aquest punt, Rosinyol ha destacat la dificultat de realitzar qualsevol pel·lícula, “ni que sigui un curtmetratge”, ha especificat, ja que es necessita una “gran inversió” que ha requerit de la col·laboració desinteressada de tot l'equip artístic i tècnic, a part de despeses de producció, lloguer de material i altres.\nEl film explica una història que integra els problemes de la vida quotidiana, el Camí els Bons Homes i l'esperança de trobar respostes als dubtes interiors. Un curtmetratge que s'ha gravat en diversos llocs emblemàtics de la comarca, com ara el Santuari de Queralt, el Santuari de Corbera o la Vall de Peguera, i que compta amb la participació de les actrius Laia Cubilles i Pilar Sardà. En un moment determinat de la seva vida, una d'aquestes perd tota l'esperança i, a causa d'això, inicia un llarg camí de retorn a casa.\nL’equip artístic ha estat format per Laia Cubilles, Pilar Sardà, Antonia Molera, Francesc Gannau, Arcadi Vives i Anna Escanez, i l’equip tècnic per, Frederic Garrido (director de fotografia), Albert Garrido (càmera i muntatge), Bernat Gilabert (tècnic de so), Oriol Vilalta (música), AFTDAO (foto fixa), Marc Leal (disseny de vestuari), Alba Soler (maquillatge i claqueta), Anna Escanez (perruqueria), Janina Vilana i Judit Lucas (scripts), i Josep Maria Rossinyol (guió i direcció).\nLa presentació i estrena de la pel·lícula es farà després de projectar el film original “Coronació 1916”, amb acompanyament de piano per part de Trini Mujal. Les imatges d'aquesta seran en blanc i negre, ja que va ser filmada fa 100 anys, i inèdit per a la majoria de berguedans. Les dues pel·lícules es projectaran a de forma gratuïta.


Estim | ssshhhhh... silencis\nEstim a la gent que viu al meu voltant.\nEstim l’alegria i per això la trob al meu costat. Estim l’amistat\ni per això recull estrelles.Phil Bosmans\nEstimar...és l'estímul que necessitem per sobreviure amb dignitat. No el perdem, que costa molt de trobar i guardar.\n16 de febrer de 2011 a les 9:51\nJo també Ventafocs, a la gent que m'envolta sempre la tinc present soc molt casolana.\n16 de febrer de 2011 a les 21:22\nBon vespre Garbi, estimar ens obri al món i els amics ens ajuden a fer camí. Una abraçada amical!Què tal magazine.cat? És important no oblidar-nos de la gent que estimam i fer-los saber el que sentim com més vegades millor. Una càlida abraçada!


Diada 11 de setembre - CASTELLERS DE SANT FELIU\nPublicat per castellersdesantfeliu el 30 de setembre de 2016 30 de setembre de 2016\nEl calendari marca diumenge onze de setembre, o el que és el mateix: La Diada Nacional de Catalunya. Un dia replé de cultura i tradició de la nostra terra, i com no podia faltar, els castells!\nPer part dels magentes, juntament amb la resta de colles i entitats de Sant Feliu, participem, com cada any, a l’ofrena floral que fem al Passeig Onze de Setembre al monument de Rafel Casanova.\nI des de l’any passat que en aquesta diada portem, a més del tradicional pilar, un castell.\nA quarts de dotze ja es comencen a veure les primeres camises magentes, a l’espera de l’inici de l’acte. Mentre va arribant la resta de la colla, la tècnica rumia i proposa l’actuació que durem a terme.\nPoc més de les dotze i el passeig ja es comença a omplir: diferents representants de totes les associacions santfeliuenques i un bon grapat de castellers disposats a fer gaudir al públic que assisteix a l’ofrena.\nVan enumerant una per una totes les entitats participants i quan arriba el nostre torn ja podem escoltar al cap de pinyes tancant la pinya: avui fem un 3d6, ben facilet i ràpid amb una canalla que no triga gens a coronar el castell, entre aplaudiments de la gent del poble.\nI per arrodonir la nostra presència a l’acte, un tradicional pilar (en aquest cas un pilar de 4 per sota) on la nostra enxaneta Isona despenja la senyera i la deixa caure al vent.\nPer finalitzar, els magentes més menuts fan entrega de l’ofrena de la colla als peus del monument.\nUn any més, presents aquest 11 de setembre a Sant Feliu, podent demostrar el bon estat de la colla, cada cop més amunt!!\nDiada Nacional de Catalunya: 3d6, pd4ps.


Santi Valls - Desfer l’embolic dels cables a les façanes | NacióSabadell\nDesfer l’embolic dels cables a les façanes\n«La problemàtica del cablejat als edificis s’ha accentuat els darrers anys amb el desplegament de la fibra òptica»\nper Santi Valls, Sabadell, Catalunya | 21 de juliol de 2021 a les 12:00 |\nLes façanes són la cara del paisatge urbà de Sabadell. No tot s’hi val. Encara tinc el coll adolorit per la campanya #CablesFaçanesSabadell: un cop decideixes observar amb atenció la distribució del cablejat existent a les façanes de la nostra ciutat, reconec que no pots parar, i la indignació és directament proporcional al mal de coll, ja us ho dic. Si feu aquest exercici, us caldrà un antiinflamatori.\nCables i caixes amuntegades uns sobre dels altres fent un Tetris de mal gust a la cara més visible de la ciutat. Fins i tot podríem organitzar una visita guiada per explicar la història del cablejat: des del cable de coure fins a la fibra òptica i altres cables que encara no sabem a què responen i que generen aquest guirigall al paisatge urbà.\nCal tenir present que la normativa no ens ajuda gaire a posar-hi ordre; sobretot, des de la llei estatal del 2014, un dels objectius de la qual és facilitar el desplegament de les xarxes i la reducció dels costos d’estendre les infraestructures de telecomunicacions.\nDefensem al màxim el dret dels ciutadans a la connexió a la xarxa amb l’objectiu que ningú en quedi fora, però tenim l’obligació de poder dir que així no, que cal un mínim: que no tot està permès a l’hora de cablejar les nostres façanes. Cal establir un diàleg sincer i hi ha d’haver cooperació i col·laboració entre l’Ajuntament i les companyies de telecomunicacions.\nLa problemàtica s’ha accentuat els darrers anys amb el desplegament de la fibra òptica a la ciutat. Les operadores en cablegen les façanes amb la premissa que el que importa és la rapidesa i no pas la qualitat ni el respecte en la instal·lació. En són exemples els cables amb metres sobrants que són enrotllats i abandonats a les façanes en comptes de tallar-los i empalmar-los, ja que aquest procés exigiria cura i lentitud, i, per tant, és un temps que es guanya en la instal·lació.\nLes companyies ens diuen que la instal·lació és gratuïta. Sapiguem que això vol dir que, per reducció de costos, cada actuació posa el temps d’instal·lació per davant de la utilitat i de l’aspecte de les nostres façanes.\nUn cas molt greu és la poca consideració envers els edificis amb protecció arquitectònica. Per això volem que es treballi tècnicament el PEPS (el pla especial que protegeix el patrimoni sabadellenc) per intentar disminuir aquest impacte visual en les seves façanes.\nNo caldria retirar el cablejat antic quan se n’instal·la un de nou? Perquè en l’actualitat és una suma de cables nous i vells que generen un guirigall a les nostres façanes.\nLa moció que vam presentar a l’últim Ple de l’Ajuntament de Sabadell, aprovada per unanimitat, demana que el consistori iniciï contactes amb les companyies de telecomunicacions per tal d’establir-hi una nova relació en la qual se’ls faciliti que millorin la manera d’instal·lar les infraestructures a la ciutat.\nAltrament, també cal parlar de la xarxa de cable elèctric i del seu desplegament. Volem que l’Ajuntament parli amb les elèctriques tal com ja fa per a altres temes per acordar punts de trobada per aconseguir un mínim pla perquè això no continuï.\nI que quedi clar que en cap cas volem fer un pla en el qual els veïns hagin de pagar res. Al contrari: demanem que, quan es produeixi, per exemple, una actuació urbanística que permeti soterrar línies, les companyies ho facilitin al màxim, no només pel grans beneficis que tenen, sinó també per millorar la seva xarxa.\nEn aquest sentit, l’accent el posem en els pals encara existents i que són un obstacle per a l’accessibilitat de molts dels nostres ciutadans, ja que molts estan situats al bell mig de les voreres. Aquest és un tema cabdal per garantir el dret a la mobilitat de tothom.\nPer acabar, també demanem que l’estat espanyol adeqüi la normativa per establir un equilibri entre drets i deures. Treballarem per aconseguir polir les façanes de la nostra ciutat. Cal desfer aquest embolic.\nPresident de la secció local d'ERC Sabadell\nEl 21-D vota república


Anem a celebrar el Divendres Just! | FairCoop\nNews Anem a celebrar el Divendres Just!\nAnem a celebrar el Divendres Just!\nMaro 24/11/2015 postsportada\nEl proper divendres 27 de novembre es realitza a la meitat del món el Black Friday. Durant aquest dia es celebra la més gran orgia de consum de l’any, promocionant per un sistema depredador de la naturalesa i dels èssers humans amb la finalitat d’amagar, sota una montanya de bosses plenes de productes que no necessitem (i de nous deutes), la gran insatifsacció que sentim en les nostres vides, per a major glòria del compte de resultats de les multinacionals.\nNosaltres volem donar-li la volta a la truita i fer que aquest sigui el dia de la solidaritat i la cooperació, el dia en que recuperem la nostra humanitat a través d’accions que reconectin el nostre sentiment de comunitat, amb l’objectiu clar de caminar cap a una societat amb un pilar bàsic; el bé comú. Per això, des de la FairCoop, volem aconseguir que el dia de consum capitalista més important, es transformi en el #FairFriday, en recolzament a accions com el Buy Nothing day (dia sense compres). Per mitjà d’aquesta acció us convidem a aconseguir que sigui un dia en el que no es celebri el consum sinó el recolzament al coneixement lliure, al compartir, l’intercanviar,… un dia en el que la despesa no sigui el centre. Segur que aprop d’on vius s’estàn desenvolupant esdeveniments en aquesta direcció i, si no és aixi, et convidem a que creïs el teu, a més de, per suposat, de poder accedir al nostra directori (Use Faircoin) i recolzar a tots aquells projectes que creen un món millor.\nPerò la cosa no queda aquí, ja que el dia anterior, als EUA, es celebra el Thanksgiving day, que amb el pas dels anys s’ha desvirtuat des de la seva escència i s’ha convertit en un dia de consum més. Per això també volem recuperar aquest dia i el seu significat, pel que per mitjà del #FairgivingDay, volem promocionar, entre tots, actes de solidaritat i humanitat. Hi ha moltes coses ue pots fer i, per això, us convidem a que ens les contis i plenem la xarxa d’actes solidaris i justos!\nPer que un acte de solidaritat i cooperació plena més que 10 bosses plenes de plàstic!


Festivern, de la llibertat dels presos a combatre el patriarcat - El Temps\nAmb 15.000 persones entregades, l’edició 2018-2019 del Festivern ha estat marcada per la consagració d’Auxili al festival de referència de l’escena valenciana, les reivindicacions en solidaritat amb els presos catalans i l’exhibició d’una generació de grups amb un potent discurs feminista. Tres dies de fusió musical a Tavernes de la Valldigna (Safor) només condicionats per alguns problemes de so a les dues primeres jornades.\nLa carpa del Festivern de gom a gom durant el concert de Zoo| Festivern/Adolf Boluda\nA la carpa no cabia ni una agulla. Restava totalment plena. Milers i milers de persones esperaven aquella aparició, que Toni Sánchez, més conegut com a Panxo, agafara el micro. «Corbelles», una cançó de reivindicació de l’esquerra llatinoamericana, inaugurava de manera oficiosa el Festivern de la mà de Zoo. Abans el dancehall influenciat de sonoritats de guitarra dura de Maldats, el metal rigorós d’Inèrcia, el rapcore de Novus Ordo, els versos afilats de Machete en Boca i el reggae canònic d’Adala & The Same Song Band havien fet vibrar els espectadors més matiners de l’esdeveniment musical que té lloc a Tavernes de la Valldigna (Safor) quan el calendari compta els dies per canviar d’any.\nL’actuació de Zoo, però, era el tro de partida del Festivern. Malgrat els problemes tècnics i realitzar un concert amb menys força que en anteriors ocasions, la banda va demostrar perquè és l’autèntica referent del panorama musical al País Valencià. Les seues lletres eren recitades com si tractara d’himnes, tal com ells mateixos les defineixen a «Estiu». «Ventiladors», «Carrer de l’amargura», «Faena», «Correfoc», «Vull»... Totes eren cantades a viva veu sense demanar que el públic ho fera. Fins i tot, dues vegades, com en el cas de «Cap per avall», un tema que en paraules de Panxo estava «dedicat al Preparat», és a dir, a Felip VI, i que va repetir-se després que fallara el so. «La repetim perquè volem, no perquè s’haja aturat», va etzibar des de l’escenari.\n«Vénen temps complicats i no hem de caure en la indiferència respecte del feixisme», va afirmar sobre la irrupció de la ultradreta al tauler polític espanyol. També va criticar l’empresonament dels diferents independentistes catalans i de rapers com a preludi del tema «Omertà»: «Continuen presos per culpa d’aquests matons amb toga. Jutges que formen part de la repressió d’aquest règim. Va per tots els represaliats, per Anna Gabriel, per Valtonyc, per Pablo Hásel». Unes reivindicacions que van fer-se, a més, en clau d’igualtat a dalt dels escenaris amb l’entrada de Jazzwoman, que va interpretar tres temes, entre ells «Cançons d’ofrena», la seua col·laboració amb Zoo.\nAmb el públic totalment entregat, Atupa va agafar el relleu als escenaris durant la jornada inaugural del festival. «Hi ha gent empresonada per la repressió d’un estat de merda», van criticar sobre la situació dels líders sobiranistes internats a la presó de Lledoners. «Quatribarrap» o «A la jugular» foren alguns dels temes més aclamats mentre el grup de Moncofa (Horta) anunciava la publicació d’un nou disc.\nCactus, integrat per músics del Comtat i l'Alcoià, va erigir-se com a grup emergent| Festivern/Adolf Boluda\nProvinents de les comarques del Comtat i l’Alcoià, Cactus va presentar la seua candidatura com a grup emergent sense topalls al Festivern. I amb els espectadors a la butxaca amb la seua simbiosi de rap, electrònica, guitarres i veus melòdiques (i més després de la seua versió de «Me la fiques more», dels retirats Orxata Sound System), van realitzar un al·legat feminista. «Demanem que totes les dones alcen la mà. La música serà feminista o no serà», va proclamar Samanta, una de les cantants de la banda. «S’ha de lluitar perquè arribe el dia en el qual no siguen necessaris els punts violeta», va rematar en una jornada clausurada pels ritmes llatins de Las Hijas de la Cumbia i que va comptar amb les lletres mordaces de color morat de Tribade.\nEls oriünds de Tavernes de la Valldigna, Metall i So, van obrir les portes del diumenge 30. Ira va continuar la festa amb la música de combat contra el patriarcat. I Buhos va fer les delícies dels assistents mostrant perquè són considerats com el grup revelació. «Qui es quede dret és de Ciutadans», van cridar des de l’escenari la banda catalana per motivar al públic. «Venint al Festivern, hem vist la Guàrdia Civil. Ens han entrat els calfreds de quan ens van atonyinar l’1 d’Octubre», van narrar després de censurar l’empresonament dels referents independentistes catalans.\nDe la reivindicació pels presos va passar-se al clam feminista. «Les marginades diran més que aquelles que no ho estan. Va per les que resten als màrgens», va expressar Vera Carrión, cantant de Mafalda. La banda valenciana, amb la seua escenografia particular, va realitzar un directe potent clausurant amb «En guerra», erigit en himne contra el patriarcat. Desakato va rellevar-les. Els asturians van realitzar un concert apoteòsic, amb el cantant tirant-se al públic només començar. «Vosaltres teniu la sort de gaudir de l’oficialitat de la vostra llengua. A nosaltres ens diuen paletos per parlar asturià», va criticar. «Els pobles han de ser lliures. Visca el País Valencià i puxa Astúries», va cridar. «Pánico en Frackfurt», va tancar la seua actuació després d’interpretar temes com «Cada vez» o «Cuando salga el sol». El final fou tan intens que, fins i tot, el bateria va regalar al públic les baquetes.\nBalkan Orchestra Paradise van protagonitzar el show de la nit. Integrat totalment per dones, la trompista va fer-se un solo de cap per avall. Encara més, van versionar la «Malaguenya de Barxeta», d’Obrint Pas. «Bubamara» i «Disco Partitzani» van mostrar les arrels balcàniques d’un grup que va precedir als italians Talco, que van practicar el seu ska de vertigen. «La Torre» va tancar el concert dels transalpins que havien engalipat el públic amb «La mano de dios», «Bella Ciao» o «St.Pauli».\nEl Festivern és més que música. Durant els tres dies hi ha diverses competicions de pilota valenciana, futbol i bàsquet| Festivern/Adolf Boluda\nLes madrilenyes Tremenda Jauría, amb un reggaeton feminista d’alt voltatge, també van aconseguir-ho. «No soy tu papi», «Flow partisano» [una cançó amb col·laboració de Panxo], «Esta noche» o «Con tol deskaro» van provocar que cap persona assistent no moguera els seus malucs cantant lletres de lluita contra el masclisme. De fet, Tremenda Jauría va reivindicar l’onada de grups amb aquest discurs per bandera com ara Ira, Machete en Boca o Tribade junt amb un missatge de suport a totes les xarxes feministes i al punt violeta del Festivern. Com van fer-ho, a més, en solidaritat amb les treballadores del festival. «Visca el País Valencià, visca la terra lliure», van cridar citant moviments alternatius del País Valencià com les Falles populars i reivindicant la singularitat d’altres territoris de l’Estat com ara Euskal Herria o Galiza. Jazzwoman, amb una actuació notabilíssima i convertida en figura emergent de l’escena autòctona, i Bart Brown van continuar la festa fins a la matinada.\nA només sis hores d’acabar 2018, The Dance Crashers, una formació provinent del Comtat, va iniciar una nit de música salvatge. El seu reggae de dogma jamaicà va comptar amb la col·laboració de l’excantant de La Gossa Sorda, Álex Seguí. Amb accent andalús, la Selva Sur va rellevar-los a l'escenari. I els Catarres, amb temes com ara «Jenifer», van fer botar i cantar a tota la carpa. Malgrat que a l’acordionista se li trencara una tecla. La festa era el bé suprem. Això sí, sense abandonar l’exigència d’alliberar als presos catalans. Amb la bateria com a motor, el públic va proclamar «llibertat, presos polítics» mentre el grup exhibia una pancarta amb el mateix lema. Tot seguit, SFDK va fer les delícies de tots els aficionats del rap, però va mostrar amb «Vamos, Levante» la seua concepció del País Valencià.\nSmoking Souls, amb el seu rock lleuger, va actuar com de costum abans de les campanades. I New York Ska-Jazz va estrenar l’any 2019 al Festivern. Un festival que va veure com Auxili, amb una actuació una mica molt més prolongada que la resta, es consagrava encara més al panorama musical valencià. El fenomen es transformava en referent. Amb la carpa plena de gom a gom, no hi havia espectador que no cantara les seues lletres. No importava si interpretaven «L’ona», «Si tu vols», «Instants Cremats», «No m’esperes» o «Dolç atac». Eren recitades religiosament per igual. Encara més, quan Seguí va aparèixer a l’escenari per cantar «Abismes». La seua versió de «Camals mullats», amb Seguí com a veu, fou una mena de traspàs de poders de La Gossa Sorda a Auxili dintre del panorama musical valencià.\nAuxili va consagrar-se al Festivern com un dels grans referents de l'escena valenciana| @rovi_9\n«Com diuen els companys de la Gossa Sorda, vam fer aquesta cançó per apropar, pese a qui li pese, Catalunya, les Illes i el País Valencià. Perquè, i encara que no vulguen admetre-ho, som una nació», van proclamar abans de tocar «El front». «Per la llibertat de les preses de Catalunya i Euskal Herria, van afegir. Una reivindicació nacional que també va estar antifeixista: «Ara que tornen a tocar de matinada com al 9 d’Octubre. Ara que toquen de matinada quan en Andalusia es colen a les institucions. Ara, cal dir-ho ben fort, com ho diuen els nostres amics del nord: els carrers seran sempre nostres». «País Valencià, país antifeixista», van encoratjar com a preludi de «Pàgines negres». El missatge, però, també estava impregnat de morat: «Cal reivindicar un festival lliure d’agressions masclistes. La revolució serà feminista o no serà». Amb «Hui la liem», clausuraven un concert que els consagra com a relleu a l’escena del País Valencià.\nNarco, amb el seu rap metal característic, van demostrar els seus galons dintre del panorama musical de l’Estat espanyol. Iniciant el concert amb «Suícidate», van provocar l’èxtasi del públic amb temes com ara «Son ellos» o «Tu dios de madera». Una altra de les seues cançons crítiques amb les tradicions religioses, «La hermandad de los muertos», va impulsar a diversos espectadors a dur un assistent a mode de pas de setmana santa fins davant de l’escenari.\nLa Fúmiga, una xaranga que va ocupar el lloc d’un grup cap de cartell, va mostrar amb les seues versions d’Obrint Pas («Del sud», «La flama») i La Gossa Sorda («Aire, «Esbarzers») l’enyorança pels mítics grups que no tornaran. Dj Plan B, amb versions de Zoo o System of a Down a ritme de tralla electrònica, va posar punt final a un Festivern farcit de reivindicacions feministes i pels presos catalans.


Divendres, concentració a pl. de la Vila i llençol blanc a l'Ajuntament pel Dia Mundial de la Salut\nInici » Actualitat » Notícies » Divendres, concentració a pl. de la Vila i llençol blanc a l'Ajuntament pel Dia Mundial de la Salut\nEl Ple municipal aprova una moció a proposta de la Plataforma en Defensa de la Salut i la Sanitat Pública al Prat\nUna de les concentracions realitzades al Prat en defensa de la sanitat pública.\ndijous, 6 abril, 2017 - 11:45\nEl 7 d'abril se celebra el Dia Mundial de la Salut, enguany dedicat a la depressió. Per commemorar-lo, divendres a les 19 h es farà una concentració a la pl. de la Vila, convocada per la Plataforma en Defensa de la Salut i la Sanitat Pública del Prat, amb el recolzament de l'Ajuntament.\nA més, durant la concentració es penjarà un llençol blanc a la Casa de la Vila com a mostra d'adhesió al moviment europeu que defensa la sanitat pública universal i de qualitat mitjançant aquest símbol.\nMoció de suport al Ple municipal\nL'Ajuntament del Prat va aprovar ahir, també a proposta de la Plataforma, una moció en defensa d’una salut universal, que no només consideri salut l’absència de malaltia, sinó un estat de benestar físic, psíquic i social. Aquest dia representa l’oportunitat de sensibilitzar la població sobre els temes relacionats amb la salut, generant accions que afavoreixin un major i millor accés a la sanitat arreu del món.\nSegons la moció aprovada, "a Catalunya, Espanya i Europa ens trobem immerses en un procés accelerat d’externalització i alliberació de serveis públics com la Sanitat pública, fomentant l’especulació amb la salut, la vida i els drets de les persones. Accions com eliminar la universalitat de la sanitat i augmentar la descapitalització dels serveis públics, les quals vivim al nostre entorn des dels darrers anys, provoquen la precarització dels centres sanitaris, professionals i serveis, passant per sobre de constitucions com l’espanyola o la Carta de Drets Humans Fonamentals de la Unió Europea".\ndimecres, 8 abril, 2020 - 11:00\nDiàlegs literaris al Cèntric\nL’escriptora Víctor Català protagonitza la primera sessió d'aquest cicle\ndimarts, 7 abril, 2020 - 12:45\nCom tenir cura del veïnat durant el confinament?\nEl Servei de Bon Veïnatge i Convivència de l'Ajuntament ens fa algunes...\ndimarts, 7 abril, 2020 - 10:00\nUnes 40 persones del Prat fan de voluntàries al programa Antenes contra la solitud\nL'Ajuntament fa una crida perquè hi participi més gent, a fi de detectar...