“Invertir en tecnologia és un deure per a les entitats socials que vulguin sobreviure els propers 5-10 anys” | m4Social“Invertir en tecnologia és un deure per a les entitats socials que vulguin sobreviure els propers 5-10 anys”\nSelect ratingGive “Invertir en tecnologia és un deure per a les entitats socials que vulguin sobreviure els propers 5-10 anys” 1/5Give “Invertir en tecnologia és un deure per a les entitats socials que vulguin sobreviure els propers 5-10 anys” 2/5Give “Invertir en tecnologia és un deure per a les entitats socials que vulguin sobreviure els propers 5-10 anys” 3/5Give “Invertir en tecnologia és un deure per a les entitats socials que vulguin sobreviure els propers 5-10 anys” 4/5Give “Invertir en tecnologia és un deure per a les entitats socials que vulguin sobreviure els propers 5-10 anys” 5/5\nRecentment, a m4Social Hub hem publicat un parell d’articles (un sobre tendències en tecnologies i un altre sobre l’ús de la tecnologia fan les ONG a nivell mundial), amb continguts que hem traduït i divulgat del blog Nonprofit Tech for Good, un recurs professional que parla de l’ús de les tecnologies dirigit a entitats socials.\nAvui parlem amb Heather Mansfield, creadora del blog i especialista en comunicació i captació de fons online al Tercer Sector. Al llarg dels darrers 10 anys, Heather Mansfield ha fet créixer el seu portal a xarxes socials fins a superar el milió de seguidors, a més de donar més de 100 cursos presencials sobre xarxes socials i captació de fons online pels Estats Units, Canadà, Austràlia, Nova Zelanda, Índia i l’Àsia Sud-oriental. Ha impartit més de 500 seminaris web en què ha format a més de 50.000 professionals d’entitats socials, ONG i entitats socials de tot el món. Avui parlem de la seva experiència i la seva visió sobre l’ús de la tecnologia al Tercer Sector.\n1. Com vas emprendre aquest projecte? Què et va atreure al món social?\nNonprofit Tech for Good va començar com una pàgina de Myspace al 2005. En aquell moment jo n’era una gran seguidora i quan vaig veure que alguns pioners del sector social sense ànim de lucre utilitzaven els seus portals web per crear consciència sobre la seva missió, vaig pensar: “les xarxes socials ho canviaran tot.” Des de Myspace, Nonprofit Tech for Good es va estendre a Facebook i després a Twitter. Professionals i voluntaris d’entitats socials d’arreu del món van començar a contactar amb mi per preguntar-me com fer ús d’aquestes noves eines, i me’n vaig adonar que el blog – Nonprofit Tech for Good, tal com es coneix avui – era la millor plataforma per informar a la gent del sector sobre les millors pràctiques per emprar les xarxes socials.\n2. També has publicat un parell de llibres: Social Media for Social Good (2011) i Mobile for Good (2014). Per què un blog i una guia de comunicacions online específica per a entitats socials?\nTot el que he après sobre la comunicació i la captació de fons online durant els últims 20 anys, ho he après de primera mà passant entre 40 i 50 hores a la setmana utilitzant Internet pel bé social. Al 2011 eren poques entitats socials les que contractaven personal per portar les xarxes, i hi havia una enorme necessitat de coneixement sobre com utilitzar-les amb eficàcia. No m’imaginava que arribaria a escriure llibres sobre aquest tema, però em va contactar McGraw-Hill (l’editorial on publico) i em va demanar que escrigués aquests llibres, perquè en aquell moment hi havia molt poques fonts que parlessin de l’ús de les xarxes socials i la tecnologia mòbil en aquest sector. Ja sigui a través dels meus llibres o del blog, el meu objectiu sempre ha estat proporcionar consells pràctics sobre tecnologia en un llenguatge planer i entenedor.\nInforme global sobre les tecnologies a les ONG\n3. Parla’ns sobre l’Informe global sobre les tecnologies a les ONG (Global NGO Technology Report). En què consisteix?\nAquest és el primer projecte de recerca (que jo sàpiga) dirigit a aportar dades sobre com les ONG de tot el món fan servir les tecnologies. Als Estats Units hi ha molts estudis sobre el tema, però a l’Àfrica, l’Àsia, l’Amèrica Llatina i l’Orient Mitjà n’hi ha molt pocs. Aquesta és la raó principal per la qual nosaltres – Nonprofit Tech for Good i la Public Interest Registry (l’empresa patrocinadora de l’informe) – vam llançar el projecte. Les dades dels Estats Units no són rellevants per a les ONG d’altres parts del món. És hora de fer una recerca més reflexiva sobre l’ús de les tecnologies al sector social d’arreu del món, que no representi només els països rics de Nord-Amèrica, Europa i Austràlia.\n4. Des de la primera fins a la tercera edició, com ha evolucionat l’informe?\nCada any ha estat una experiència d’aprenentatge i l’informe ha millorat any rere any. Penso que la lliçó principal fins ara ha estat veure que vivim en les nostres pròpies “bombolles d’Internet”, basades en la localització geogràfica i la nostra llengua. Per això, tot i que ara Nonprofit Tech for Good té més d’un milió de seguidors a les xarxes socials, al principi va costar molt expandir geogràficament l’enquesta més enllà dels Estats Units i del públic anglosaxó, que és el públic que em segueix a les xarxes socials.\n"Vivim en les nostres pròpies “bombolles d’Internet”, basades en la localització geogràfica i la nostra llengua"\nEl segon i tercer any, ja teníem l’enquesta i l’informe disponibles en castellà, portuguès, francès i àrab, i així ens vam expandir. Per altra banda, i encara més important, vam llençar un model d’associació. Col·laborem amb organitzacions tecnològiques d’arreu del món que ajuden a promocionar l’enquesta a les seves comunitats (les seves “bombolles d’Internet”) per augmentar la diversitat de participants, i així la diversitat de les dades. Essencialment, fem ‘crowd-sourcing’ amb l’enquesta i l’informe. Pel que jo sé, això no s’havia fet mai. He de felicitar al Public Interest Registry per patrocinar l’informe; per reconèixer la necessitat i el valor de les dades i per fer una inversió financera en el projecte. La participació dels col·laboradors és gratuïta i, a canvi de la seva ajuda en promoure l’enquesta, les entitats tenen accés exclusiu a les dades de com les ONG empren la tecnologia al seu país. Més que pagar tots per elaborar la nostra pròpia enquesta i informe, posem el projecte en comú per dur-lo a terme col·lectivament. Crec que és molt bona idea.\n5. Tot i que la situació depèn del país, hi ha alguna similitud entre entitats socials? Hi ha alguna dificultat comuna?\nSí, les entitats socials són semblants a tot arreu. Les porten persones apassionades, que no tenen bons sous y que han de fer miracles en la comunicació i la captacióde fons online amb un pressupost baix o nul.\n6. Com veus l’evolució de les xarxes socials i la comunicació online en els diferents continents? Què poden aprendre les entitats de tot el món de les entitats dels EE.UU.?\nLes dades continentals són més importants que les dades globals mitjanes. L’ús de la tecnologia que fan les ONG de l’Amèrica Llatina és totalment diferent del que en fan les dels EE.UU. Per exemple, als Estats Units el correu electrònic és l’eina de captació de fons amb més potencial; probablement, degut al fet que les ONG dels EE.UU. van començar a utilitzar eines de màrqueting al correu electrònic, com ara Constant Contact i MailChimp, a finals dels 1990. És la nostra experiència tecnològica. Així és com vam entrar a Internet i al comerç de masses. A l’Amèrica Llatina, el correu electrònic és l’eina menys emprada, perquè la majoria de les ONG no van començar a emprar activament Internet fins la dècada passada. Les xarxes socials i les aplicacions mòbils són les seves eines de comunicació més populars. Abans hi havia molt poques ONG de països en desenvolupament que participessin en l’enquesta, però gràcies a l’expansió dels nostres col·laboradors any rere any aconseguirem més dades continentals. Aquesta és la utilitat més rellevant de l’informe.\nEls nostres informes: Baròmetre i estudi DEP\n7. Un informe recent sobre la necessitat de TIC a les entitats catalanes revela que, tot i que les entitats socials són conscients de que les tecnologies representen una oportunitat, la seva implantació no es percep com a un element d’estalvi, sinó com un cost sovint inassumible. Què ens diries?\nQuè podria dir sinó ser cruament honesta? Aquesta és una manera de pensar desactualitzada que fa que moltes entitats socials continuïn estancant-se enlloc de ser pioneres i tenir èxit en el futur. Invertir en tecnologia és un deure per a les organitzacions que vulguin sobreviure als propers 5-10 anys.\n"Invertir en tecnologia és un deure per a les organitzacions que vulguin sobreviure als propers 5-10 anys"\n8. Un altre informe català anomenat “Baròmetre 2017” descriu que, tot i que el 61,8% de les entitats socials tenen un departament o una persona a càrrec de les TIC, només el 8% de tenen personal d’innovació. Quin seria el teu consell?\nNo estic gaire familiaritzada amb el terme “personal d’innovació” (cada país és diferent), però diré que les entitats que tenen millor comunicació i campanyes de captació online inverteixen en contractar gent creativa amb coneixements pràctics en tecnologia. Treballar la comunicació i la captació de fons online no és una professió tecnològica; és una professió que requereix excel·lents habilitats de redacció, experiència pràctica en el disseny gràfic i passió per “treballar” Internet, a més d’un sentit intuïtiu del poder de l’Internet d’avui i el del futur.\nObservacions finals i futur\n9. Quin és el principal consell que donaries a les entitats socials sobre la innovació tecnològica i xarxes socials?\nEl portal web d’una entitat, les campanyes de màrqueting per correu electrònic i les pàgines de donatius són les eines més importants. Si el disseny del web és antiquat i no és compatible amb el mòbil, perds. Si no envies de manera regular correus amb fulls informatius o un blog, no captes tants diners com podries. Si el teu web de donatius no està dissenyada per a un ús simple i ràpid, l’estratègia de captació falla. Aquests són els punts essencials. Moltes entitats socials socials encara es troben amb aquest tipus de dificultats.\n10. Per a les entitats socials que tot just estan començant, quant de temps es triga a enlairar la captació de fons online?\nFrancament, és qüestió de xifres. Quants més subscriptors i seguidors tinguis, més èxit tindràs en la captació de fons online. Si la teva marca online (web, email, xarxes socials, etc.) no té una aparença professional ben dissenyada, les xifres trigaran molt temps en créixer. Durant els darrers 20 anys he vist anar i venir moltes entitats socials, però les que han superat la prova del temps són les que han invertit en tecnologia, en comunicació i en captació de fons online.\n"Si la teva marca online (web, email, xarxes socials, etc.) no té una aparença professional ben dissenyada, les xifres trigaran molt temps en créixer"\n11. En quines tendències haurien de pensar les entitats socials? Quines són les tendències que esclataran al sector durant els propers anys?\nPer ser honesta, no sóc amiga de les prediccions. Podria dir que la intel·ligència artificial (IA), l’Internet de les Coses (IoT) i la realitat virtual (això sona emocionant i futurista), però la gran majoria d’entitats ni tan sols te encara la tecnologia bàsica. Un cop les entitats socials tinguin els elements essencials (un web ben dissenyat, campanyes de màrqueting per correu electrònic, crowdfunding, un blog, publicitat a Facebook, etc.) podran començar a pensar en ser pioneres de la propera revolució tecnològica. D'altra manera, les noves eines no seran més que una distracció ;)\nEntrevista original en anglès: Entrevista Heather Mansfield


Com arreglar un mòbil mullat? 4 trucs que funcionen i 2 que no - INITEC Marketing Digital\nCada vegada apareixen més mòbils anunciant-se com “resistents a l’aigua” però la realitat és que no ho són, sinó que ajuden a prevenir els danys quan el mòbil cau a l’aigua o quan es vessen líquids sobre ell. A més, les garanties no cobreixen aquests danys, ja que són errors relacionats amb el mal ús, no pel dispositiu. Llavors, arribats a aquest punt … Com podem salvar el nostre mòbil quan se’ns mulla?\nHi ha diversos trucs coneguts com el de l’arròs, el del microones, etc., però no tots funcionen. A continuació, us deixem un llistat amb els X millors trucs i alguns amb els que millor no comptar:\n4 trucs que funcionen:\nMètode de l’arròs: Funciona si la inundació no és molt greu o si s’ha ficat el mòbil en arròs a temps. Si cau en aigua salada, cal mullar-lo amb aigua de l’aixeta primer per treure la sal. Si no, es produeix corrosió i no es pot arreglar.\nSorra per a gats: En el cas de tenir sorra per a gats, funciona millor que l’arròs o qualsevol cereal per absorbir la humitat.\nAlcohol: Submergint el telèfon en alcohol de farmàcia, vam aconseguir que quan s’evapori s’emporti l’aigua amb ell.\nBoletes antihumitat: Ficar el telèfon en una bossa d’aquestes boles pot ser un bon mètode en casos extrems.\nIMPORTANT! No intentis encendre el mòbil ni sacsejar-lo. I sobretot, tingues paciència i desmunta el mòbil abans d’utilitzar qualsevol mètode durant les següents 24h.\n2 trucs que NO funcionen:\nComptar amb la garantia: Com ja hem dit, les garanties no cobreixen aquests danys. A més, no hi ha manera d’aconseguir-perquè els mòbils compten amb un xivato que canvia de color automàticament a l’entrar en contacte amb l’aigua.\nAplicar calor: Ni ficar el mòbil al microones, ni al forn, i tampoc posar-lo sota l’assecador.


Xina 6 Way America Small Surge Protector Fabricants i proveïdors - Factory Direct Wholesale - HUNLEE\nDescripció: Protector contra sobretensions de 6 maneres d'Amèrica Material ABS Material: 14AWG * 3FT Aplicació típica: equip de vídeo / àudio Cable i satèl·lit Sistemes de cinema a casa Inici Desktop Home Office Office Desktop Back Office Industrial Factory Business Scope: Què passa amb la instal·lació de socket americà? .\nQuè passa amb la instal·lació de socket americà?\nCreieu que la majoria de la gent no entén per aquest problema, a la instal·lació de sòcol nord-americà segons l'ús pràctic dels diferents requisits d'alçada d'instal·lació, també varien, com ara el llum d'escriptori de l'equip d'àudio i de vídeo, el panell de connexió hauria d'estar fora de l'equipament de terra per a : 30 cm, rentadores, frigorífics i altres aparells fora de la presa de terra són: 120 cm; L'aire condicionat i les preses de corrent són de terra: 200 cm. En el mètode d'instal·lació de socket nord-americà, en primer lloc, es processa la línia d'alimentació, el cable interior de la caixa s'aplica per a la longitud de manteniment i, a continuació, es talla el nucli del cable, de manera que el nucli no s'ha de tocar . A continuació, el fil conductor s'enrolla en el sentit de les agulles del rellotge sobre el sòcol, després el cap està cargolat i el nucli no està exposat.\nEl mètode d'instal·lació de socket nord-americà, la connexió amb el progrés social, millora el nivell tecnològic, ara en el mercat la varietat d'estil de plug d'Amèrica, fa que el mètode d'instal·lació de socket nord-americà, el mètode d'instal·lació nord-americà de dos fils connectat a l'orifici del socket d'una etiqueta A, seleccioneu el filferro aïllat d'un altre forat i accediu al següent forat L de la presó. La línia zero es connecta directament al forat N en el sòcol. El cable de terra està connectat directament al forat E al sòcol. Si la línia de zero i el cable de terra estan equivocats, el fenomen de desplaçament es produirà en l'ús de l'enginyeria elèctrica. Col·loqueu el cable dins de la caixa i col·loqueu el suport de plàstic contra la paret i enganxeu-lo a la caixa.\nHot Tags: 6 vies Amèrica protector contra sobretensions, Xina, fabricants, proveïdors, fàbrica, a l'engròs


Formació i desenvolupament - intacvic.com\nEntenem la formació com un element fonamental per potenciar el desenvolupament personal i organitzacional. Per això, treballem per potenciar-los des de dues vessants:\nDISSENY DEL PLA DE FORMACIÓ: Una bona gestió de RRHH implica identificar les necessitats formatives per millorar les capacitats conjuntes de l’organització.\nEl canvi de context, mercat o orientació de l’empresa sovint requereix als seus professionals una adaptació a les noves necessitats. Per això, dissenyem plans i accions de formació a mida basats en les necessitats detectades i en la consecució dels objectius que definim conjuntament amb l’organització.\nPer tancar el pla de formació identifiquem les necessitats de l’organització o equip, dissenyem l’acció formativa, executem la formació in company, o a les nostres instal•lacions, i avaluem els resultats assolits.\nMONITORITZACIÓ I AVALUACIÓ DE LES ACCIONS FORMATIVES: Totes les nostres accions formatives i plans de formació estan orientats a resultats. Per això, cadascuna de les nostres fases del procés de pla de formació son monitoritzades amb indicadors de qualitat per reportar als nostres clients l’impacte assolit amb les accions implantades.


Petita història dels Castellers, i de Montserrat - Socpetit.cat\nPetita història dels castellers: L’Editorial Mediterrània ja ha publicat 3 edicions d’aquest conte dirigit al públic infantil i juvenil que explica què són els castells i la seva història de forma entenedora i amena.\nLa publicació, amb textos de Fina Duran i Jordi París, va editar-se per primer cop el 1995 i, després d’un temps esgotada, torna a estar disponible. La reedició del març del 2012 compta amb l’actualització de les dues pàgines finals, on hi ha representades totes les colles castelleres en actiu i el seu millor castell fins al moment.\nPetita història de Montserrat: La història de Montserrat amb il·lustracions, explicada als nens i nenes, per conèixer la muntanya, el santuari, el monestir, la imatge de la Moreneta…, el conjunt d’elements que han convertit Montserrat en símbol de Catalunya.\nEl meu petit animalari – Els animals del circ


Dissenyant a l’epicentre d’El Bulli - Roger Estrada\nDissenyant a l’epicentre d’El Bulli\nDissenyant a l’epicentre d’El Bulli R.E.\nAra fa un any el Disseny Hub Barcelona acollia l’exposició Tapas. Spanish design for food, organitzada per Acción Cultural Española (AC/E) i amb Juli Capella com a comissari. La mostra finalitzava a la capital catalana el periple internacional que l’havia dut a mostrar al món (Tòquio, Miami, Washington o Seül, entre d’altres) el ric panorama del disseny espanyol més recent aplicat a la gastronomia. Al pròleg del seu catàleg, Ferran Adrià escrivia: “L’any 2001 va començar la col·laboració [d’El Bulli] amb Luki Huber, que va suposar una veritable revolució en la nostra relació amb el disseny. Per primera vegada, no es tractava de fer un encàrrec a un dissenyador, sinó que aquest s’integrés a l’equip”.\nTambé prologat per Adrià, ara ens arriba Diseños y esbozos para elBulli (Planeta Gastro), volum que recopila el fruit dels cinc anys intensos en què Huber va desenvolupar, en estreta col·laboració amb el xef i la resta del seu equip, nous artefactes per preparar, cuinar, servir o poder dur a terme les innovadores tècniques culinàries creades a la cala Montjoi. Amb 318 pàgines, aquesta integral s’erigeix en una obra valuosíssima per als amants de la gastronomia i del disseny, ja que ens acosta als processos creatius que s’amaguen rere peces tan revolucionàries en la seva aplicació a la gastronomia com ara les pipetes de plàstic pròpies de laboratori o les pinces de quiròfan, i també rere processos que van transformar la gastronomia mundial com ara l’esferificació o la cuina molecular.\nMés enllà del cabdal aclaparador de dissenys i esbossos, el llibre també ens ajuda a valorar els reptes empresarials assumits per una pime com El Bulli i l’esperit multidisciplinari d’un Huber que va enderrocar els límits de la seva formació com a dissenyador per deixar fluir lliurement la seva creativitat, i així es va obrir a nous mons.


Benissa s’adhereix al projecte Voluntariat pel Valencià « Infobenissa\nBenissa s’adhereix al projecte Voluntariat pel Valencià\nEl dijous passat, 21 de febrer, a les 20.00, en la Seu Universitària de Benissa i davant quasi 40 persones (molts d’ells ja voluntaris, aprenents o mestres de Valencià) es va presentar i va signar el conveni del programa “Voluntariat pel Valencià” a Benissa, un projecte de participació lingüística que té com a objectiu posar en contacte voluntaris que vulguen destinar una hora cada setmana a conversar amb persones que vulguen llançar-se a parlar la nostra llengua.\nEn l’acte va participar, Vicent Moreno, coordinador del programa del Voluntariat pel Valencià i membre d’Escola Valenciana – Federació d’Associacions per la llengua, que va explicar tot allò que feia falta saber sobre aquest projecte; Dariana Groza, una romanesa que viu amb la seua família des de setembre de 2004 a Catarroja, va contar la seua experiència. Té 2 xiquets escolaritzats en línia en Valencià i es va apuntar com a aprenent al programa del Voluntariat pel Valencià, i al curs de l’elemental que feien a l’escola dels seus fills. Ara fins i tot, ha aprovat el nivell mitjà de la Junta Qualificadora, és voluntària ensenyant i ajuda altres persones a dur el mateix camí que ella.\nDes de l’Ajuntament de Benissa, va participar el batle de Benissa, Juan Bta. Roselló i el regidor de Normalització Lingüística, Xavi Tro.\nXavi Tro, va comentar els dos vessants que cobreix aquest projecte, d’una banda la de promoció i ús de la nostra llengua fent que el Valencià siga la llengua d’acollida i l’altra, la tan necessària integració de tots els benissers que no han nascut ací, però que han triat el nostre poble per a viure i ara tenen l’oportunitat d’aprendre la nostra llengua. D’altra banda, el batle de Benissa, Juan Bautista Roselló, va afirmar que el conveni que es va signar amb Escola Valenciana, estava ple d’avantatges i coses bones i res tenia de roïn, així com la necessitat de la promoció i ús del Valencià en un poble com el de Benissa, on hi ha tantes nacionalitats diferents. Els 2 representants de l’Ajuntament de Benissa van animar els benissers a fer-se voluntaris d’aquest projecte.\nCursos gratuïts d’iniciació al Valencià a Benissa (28/12/2007)\nEl Rotary Club Benissa-Teulada presenta el projecte “Mans solidàries” (11/4/2006)\nEl ple de l’Ajuntament aprova recolzar les emissions de TV3 al País Valencià (4/4/2007)


benestar | JOANA FRIGOLÉ\nArxiu de la etiqueta: benestar\nPublicat el 28 de desembre de 2020 por joanafrigole\nPublicat a Assertivitat, Autolideratge i Lideratge, Benestar i equilibri emocional, Coaching, Converses constructives, Creences, Emocions, Empatia, Emprenedoria, Equips Extra-Ordinaris, Gestió de Recursos Humans, Habilitats de comunicació\tEtiquetat com agraïment, alegria, amor, aprendre, assertivitat, benestar, coaching, CONFIANÇA, creativitat, creences, emocions, empatia, escolta activa, estat d'ànim, estimar, felicitat, futur, POR, present, recursos humans, valorar, vida\tDeixa un comentari\nPublicat el 14 de desembre de 2016 por joanafrigole\nHe estat pensant molts dies quin seria el regal idoni per aquest Nadal. Com sempre sol passar, les coses més senzilles són les més boniques. I he optat per regalar-te un joc que et connectarà amb la teva tendresa, alegria, orgull i satisfacció.\nEt proposo que escullis a 5 persones per a jugar aquest joc. Han de ser persones que consideris que han fet quelcom valuós i útil per a tu, al llarg de la teva vida. Poden ser coses molt senzilles i, fins i tot, aparentment insignificants, com un gest, una mirada, unes paraules, un detall, una resposta, … o decisions i accions molt més visibles i que han implicat grans canvis a la teva vida.\nGenera un moment i unes circumstàncies per a poder-li dir. No t’amaguis darrera “el dia que vingui bé ja ho faré…”\nDeixa-li clar què és el que va fer, com ho vas interpretar tú, i que va significar per a tu allò. No ho deixis amb un gràcies que respongui més a la cortesia que a l’amor.\nObserva què et passa a tu i al teu cor a mesura que vas fent tot el procés. T’adonaràs que el que semblava un regal per als altres, ha estat un reconeixement que t’has fet a tu. Perquè has portat de nou al teu present i al teu cor tot el que has rebut dels altres i això et fa sentir ric i ditxós.\nLa gratitud pel que has rebut és una de les fonts més valuoses de benestar i equilibri que et pots regalar i que pots regalar als altres.\nQue tinguis un Nadal i proper any ple de gratitud!\nPublicat a Benestar i equilibri emocional, Coaching, Emocions\tEtiquetat com benestar, coaching, equilibri, gratitud, regal\tDeixa un comentari


La pensadora Íngrid Guardiola i l’històric pedagog Mon Marquès tancaran la llista de Guanyem Girona - Guanyem Girona\nLa pensadora Íngrid Guardiola i l’històric pedagog Mon Marquès tancaran la llista de Guanyem Girona\nBy guanyemgirona12 d'abril de 2019abril 29th, 2019No Comments\nGuardiola ha guanyat el Premi Crítica Serra d’Or d’assaig 2019 i Mon Marquès va ser fundador de Justícia i Pau a Girona\nGuanyem Girona anuncia els 37 noms de la llista electoral\nLa candidatura municipalista Guanyem Girona ha presentat tota la llista electoral per a les eleccions municipals del 26 de maig. La plataforma que encapçala Lluc Salellas compatarà amb la professora de la UdG i la pensadora Íngrid Guardiola i l’històric pedagog i professor emèrit Mon Marquès, que ocuparan els últims llocs de la llista.\nGuardiola és realitzadora, productora, assagista, col·laboradora del CCCB i membre del Consell de Cultura de l’Ajuntament de Barcelona i del comitè de programació del Teatre Lliure així com del Col·lectiu de Crítics de Cinema Girona-Cinema Truffaut. Recentment ha estat guardonada amb el Premi Crítica Serra d’Or pel seu assaig L’ull i la navalla. La pensadora gironina ha volgut destacar la “capacitat cohesionadora d’un projecte que permet que gent d’espais molt diversos i sobretot gent independent puguin treballar per un objectiu comú”.\nPer la seva banda, Salomó ‘Mon’ Marquès ocuparà l’últim lloc a la llista de Guanyem Girona. Marquès, ara jubilat, és catedràtic de pedagogia a la UdG i especialista en història de l’educació, sobretot de l’etapa republicana, de la repressió franquista i de l’exili. Durant la dictadura va ser un dels fundadors de Justícia i Pau a Girona i president dels Grups de Recerca i Actuació amb Minories i pioner en el món de l’escoltisme gironí.\nLa llista completa de Guanyem Girona inclou figures destacades de diferents sectors socials, veïnals, polítics i professionals de la ciutat. Destaca la incorporació del degà de lletres de la UdG, Àngel Quintana; la cap de colla de Marrecs de Salt, Iruna Rigau; el membre de la Fal·lera Gironina, Pere Cornellà; o els activistes veïnals Josep Plazas “Lites” (expresident AAVV Devesa), Martí Carreras (expresident AAVV Sant Narcís) o Marta Zambudio (coordinadora de la Plataforma per la Dignitat de Font de la Pólvora).\nLa candidatura municipalista també ha volgut destacar la incorporació de persones d’altres àmbits com l’activista feminista Saray Espinosa, el sindicalista i activista LGTBi Pau Gàlvez o comerciants com l’Àngel Almazán, que regenta un l’estanc del Carrer Ciutadans. A aquests noms s’hi afegeix una de les advocades de Càritas, Vero García, i també una elevada presència de joves com la Míriam Requena, implicada en el teixit associatiu de l’Esquerra del Ter o la Carla Costa, activista juvenil antifeixista i membre de la junta de l’AAVV de Montjuïc.\nLluc Salellas, alcaldable de Guanyem Girona, ha destacat que s’ha fet una llista electoral “que compta amb uns noms que demostren l’ambició per guanyar les properes eleccions municipals i governar la ciutat a partir del 26 de maig i que s’assembla a la pròpia ciutat”. Salellas s’ha mostrat molt satisfet per “haver trenat una llista diversa per a una ciutat diversa”. L’alcaldable de Guanyem ha assegurat que “estem generant una onada ciutadana per portar un govern republicà i progressista a la nostra ciutat, que abordi els temes pendents i posi fil a l’agulla en les prioritats econòmiques i socials descuidades fins ara”.\nLa llista la completen Biel de Montserrat, Montse Benito, Marc Vilar, Aram Estiu, Alba Artés, Joan Daunis, Isabel Codina, Ana Invernon i Hanna Torroglosa.\nPrevious PostLes víctimes del model econòmic i urbanístic\nNext PostUna vellesa digna


L'Ateneu Arenyenc acull avui la presentació del darrer llibre de l'historiador Andreu Pujol | Ràdio Arenys 91.2FM\nCultura Llibres Divendres 13 d'abril del 2018\nL'Any Caputxí ens porta la lectura …\nEl Viver d'Empreses només ha rebut una sol·licitud\nEl seu darrer llibre porta per títol ‘Vam fer un referèndum. El que sabem i el que no sabíem de l’1-0’. L’acte comptarà amb l’autor així com el director de l’ACN, Marc Colomer, i el professor arenyenc, Miquel Colomer.\n‘Vam fer un referèndum’ és un llibre que parla de les tensions i les discrepàncies que es van viure al si del govern català els dies previs a l’1 d’octubre i que explica, també, com es va preparar el referèndum. Andreu Pujol afirma que el llibre recull les interioritats de la vida política durant tot el procés del referèndum a través d’entrevistes els seus protagonistes dels quals no se’n revela el seu nom.\nEl llibre explica, entre altres, el motiu pel qual l’estiu passat Carles Puigdemont no va cessar consellers com Santi Vila en el moment en què va decidir fer una reestructuració del govern o perquè l’any 2015 s’opta per fer una llista entre PDeCAT i ERC tenint en compte que els enquestes no auguraven bons resultats.\nLa presentació serà a les 7 de la tarda a l’Ateneu Arenyenc.


Foravial: Petroleras cap al tard\nPetroleras cap al tard\nLas Petroleras del campo de la Lora(no les B.B. i C.C.)Conjunt bomba-dipòsit d'un pou "actiu" de Sargentes de la LoraLos Páramos, Burgos.Com un orgull nacional van afegir la icona d'uns derricksals llibres de geografia dels 60. A Burgos hi havia petroli!Quaranta anys més tard les mateixes bombes continuen extraient-ne:a cada cicle d'un minut llarg... una tasseta!\nno ho puc evitar, em fascinen aquestes màquines :$(rubor)\n25 de gener de 2010 a les 10:41\nDe passar una nit al seu costat, en mig d'una solitud ancestral tot escoltant el batec alentit del seu ritme màquina: Tuumm.......Tuumm...,en resulta una reflexió que és pur petroli.Ara, si el JR hagués de viure dels beneficis d'aquest camp, ja pots imaginar-lo de lloguer en un pis de protecció oficial. De $ ben pocs, ja t'ho dic.\n25 de gener de 2010 a les 10:56\nDues fotografies boníssimes que en aquest cas no necessiten paraules. Tot i que les paraules sempre ajuden.\n25 de gener de 2010 a les 15:53\nAquests artefactes només semblen "vestigis" humans en el paisatge si es miren com si fossin les restes d'una civilització prototecnològica extingida (potser abduïda per extraterrestres). Ara que em semblava que copsava el secret de l'Errant, que gairebé aconseguia intepretar signes molt subtils -i integrats- de la mà humana en la natura, reconec que aquestes imatges em desconcerten una mica. He de reconstruir el concepte d'Errant, no perquè en vulgui una franquícia, sinó per afinar una mica més la mirada. No t'ho miris com una crítica, ainó com una mancança meva i una reminiscència d'un vell hàbit. La veritat és que costa acostumar-se al teu laconisme provisional i tinc enyorança de les velles converses... Però no deixis de picar la pedra fins que estigui ben polida: ànims!\n25 de gener de 2010 a les 18:29\nem sembla que m'agradaria molt passar la nit sentint el seu Tummmm .... tummmmm, com si dormís ajaguda al costat del cor d'una de les bèsties que van ser la matèria primera per aquest petroli que extreu. Seria una nit per recordar o escriure-la :)\n25 de gener de 2010 a les 18:37\nLluís, si et plauen ja està tot dit.Jaume, si veiessis en quina solitud batega aquesta bomba no dubtaries de qualificar-la de vestigi... és clar que molt menys que el de demà; que ja més ínfim no pot ser.De la feina et diré que m'ha costat engegar, ara començo a estar realment absorbit.Clidi, bonica imatge! Què no aconseguim amb la imaginació.\n25 de gener de 2010 a les 19:46


Notícies - Òmnium Sant Cugat busca voluntaris per un projecte de mentoratge de joves\nÒmnium Sant Cugat busca voluntaris per un projecte de mentoratge de joves\nLa iniciativa busca acompanyar el jovent en el seu pas a l'edat adulta i afavorir la igualtat d'oportunitats\nImatge d'un grup de joves al parc / Foto: ACN\nel 14/gener Sara Bella Societat PDF\nÒmnium Sant Cugat fa una crida per trobar persones voluntàries pel Projecte Mentoria, una iniciativa per acompanyar el jovent en el seu pas a la vida adulta i afavorir la igualtat d'oportunitats. La iniciativa posa en contacte una persona voluntària amb un jove tutelat o extutelat i, durant nou mesos, la parella pren el compromís de trobar-se setmanalment. Les persones interessades a participar-hi poden assistir a la sessió informativa programada el pròxim dimarts, a les 18.30 h, a la Casa de Cultura.\nEn aquestes trobades, el voluntari acompanya el jove en tots els àmbits, ja sigui en l'oci, l'aprenentatge de la llengua, els tràmits burocràtics, la cerca de feina o de pis, i tot allò que pugui sorgir. Les persones voluntàries han de tenir entre 20 i 60 anys i disposar de temps lliure. Els joves adscrits al programa, per la seva banda, tenen entre 16 i 23 anys.\nAquesta és la primera vegada que Òmnium fa la crida de voluntaris a Sant Cugat per a aquesta causa, però el projecte, que està organitzat conjuntament amb l'entitat Punt de Referència, fa més d'un any i mig que camina. Segons la responsable de l'àmbit de Cohesió Social d'Òmnium Sant Cugat, Anna Rigol, es tracta d'un projecte que "omple molt a les dues persones implicades" i assegura que "el vincle que es crea és molt fort".\nPer assegurar la bona entesa entre les persones emparellades, es fa una anàlisi del perfil de les persones voluntàries i del jovent que hi participa, i s'intenta unir aquelles que tinguin coses en comú.\nAnimo tothom qui tingui una mica de disponibilitat de temps perquè és un projecte que omple molt a tothom que hi participa. Omple com a persona per les dues bandes i sents que realment estàs ajudant algú i algú que ho necessita molt.


Reñé visita el nou Centre de distribució d’aliments de Mollerussa | Diputació de Lleida\nInici / Reñé visita el nou Centre de distribució d’aliments de Mollerussa\nLa Diputació de Lleida subvenciona amb 200.000 euros aquest nou centre de distribució d’aliments a Mollerussa que disposarà d’una cambra de congelació i una cambra frigorífica per mantenir el producte fresc\nAquesta és una de les actuacions de la corporació amb el Banc d’Aliments de Lleida, amb qui manté un conveni de col·laboració anual i altres accions puntuals com el suport econòmic per al trasllat d’instal·lacions que farà el Banc d’Aliments de Lleida aquest any o l’adquisició d’una furgoneta isotèrmica a Tàrrega\nLes obres del nou Centre de distribució d’aliments de Mollerussa vinculat al Banc d’Aliments avancen a bon ritme i està previst que finalitzin en un mes. A partir d’aquell moment es definirà el model de gestió amb l’objectiu que l’equipament entri en servei al mes de setembre.\nEl president de la Diputació de Lleida, Joan Reñé, ha fet aquest dimarts una visita a les obres del nou centre de distribució d’aliments de Mollerussa, situat a l’Antic Escorxador Municipal. Reñé hi ha anat acompanyat de l’alcalde en funcions de Mollerussa, Marc Solsona, i del president del Consell Comarcal del Pla d’Urgell, Francesc Fabregat.\nL’alcalde de Mollerussa, Marc Solsona, ha indicat que en aquest centre han intervingut tres institucions, com són el mateix consistori, que ha cedit l’espai; el Consell Comarcal del Pla d’Urgell, com a gestor del servei, i la Diputació de Lleida amb el finançament de l’obra.\nEn declaracions als mitjans de comunicació, Reñé ha destacat la bona col·laboració de les tres institucions per portar a terme aquest projecte amb un “clar exercici de responsabilitat institucional per tal de donar l’atenció adequada a les persones que pateixen dificultats per obtenir aliments de primera necessitat”.\nEl president de la Diputació de Lleida ha fet un agraïment a tots els voluntaris i a totes les persones i empreses que de forma voluntària col·laboren cada vegada que es fa una crida per aportar aliments. També ha manifestat el seu reconeixement a la tasca que desenvolupa el Banc dels Aliments de Lleida, que és qui concentra, coordina i distribueix els aliments a totes les comarques de Lleida.\nPer la seva part, l’alcalde de Mollerussa ha explicat que la comarca del Pla d’Urgell “disposa d’un equipament de referència, de primera qualitat i gran necessitat” que dóna resposta logística a la distribució d’aliments a les persones que ho necessitin.\n“Aquest nou equipament és un exemple més de l’aplicació de polítiques socials, ja que es posa a disposició dels ciutadans un centre distribuïdor d’aliments que comptarà amb instal·lacions frigorífiques, una part d’emmagatzematge i sales per realitzar tallers de manipulació i gestió d’aliments”, ha indicat Solsona.\nEl president del Consell Comarcal del Pla d’Urgell, Francesc Fabregat, ha destacat la importància que suposa que el nou centre pugui acollir també aliments frescos i congelats, ja que disposarà de càmeres de fred que permetran una major conservació dels aliments.\nLa gestió d’aquest centre es farà des del Consell Comarcal del Pla d’Urgell, en col·laboració amb l’Ajuntament de Mollerussa i amb el Banc dels Aliments de Lleida. A banda, dels 200.000 euros de la corporació lleidatana, aquesta obra està subvencionada amb 35.000 euros de fons propis de l’Ajuntament de Mollerussa que es complementen amb una aportació de la Fundació Obra Social de la Caixa.\nL’objectiu d’aquesta nova iniciativa de l’Ajuntament de Mollerussa és disposar d’una eina per millorar la salut dels col·lectius més vulnerables de la ciutat i evitar el malbaratament de productes alimentaris frescos.\nEl pressupost d’execució de l’obra ascendeix a 240.302 euros i la instal·lació consta de 439 metres quadrats de superfície construïda, que es distribuiran en diferents espais d’emmagatzematge, elaboració, atenció i distribució dels aliments.\nA la part interior, s’han habilitat diferents espais per tal de poder comptar amb una sala d’atenció i distribució dels aliments, una sala d’elaboració dels lots alimentaris, una cambra de manipulació d’aliments frescos, un magatzem i els espais on s’ha instal·lat la cambra de congelació i la cambra frigorífica per mantenir el producte fresc.\nAquesta és una més de les actuacions que la Diputació de Lleida fa amb el Banc d’Aliments de Lleida, una de les entitats de caire social amb les que la corporació manté convenis de col·laboració per donar suport al desenvolupament de les seves activitats per als col·lectius més desafavorits.\nLa corporació també col·labora amb el Banc d’Aliments en projectes puntuals com les donacions anuals d’oli en el marc de la campanya del Gran Recapte d’Aliments, la recent adquisició d’una furgoneta isotèrmica per al trasllat d’aliments frescos a Tàrrega o el suport econòmic que aportarà per efectuar el trasllat d’instal·lacions que farà el Banc d’Aliments de Lleida aquest any.\nMollerussa, 9 de juny de 2015\nL’alcalde de Mollerussa, Marc Solsona, explica que la comarca del Pla d’Urgell “disposa d’un equipament de referència, de primera qualitat i gran necessitat”\nEl president del Consell Comarcal del Pla d’Urgell, Francesc Fabregat, destaca la importància que suposa que el nou centre pugui acollir també aliments frescos i congelats\nReñé destaca la bona col·laboració de les tres institucions per portar a terme aquest projecte amb un “clar exercici de responsabilitat institucional "


Els PFI-PTT inicien el curs 2021-22 amb un cent per cent de presencialitat\nEls alumnes del PFI-PTT Castelldefels van començar el passat 13 de setembre el curs 2021-22 amb un cent per cent de presencialitat, seguint totes les mesures de seguretat establertes pel Departament d'Educació.\nEnguany, 62 joves del municipi d'entre 16 i 21 anys han iniciat la formació del Programa de Formació I Inserció en la modalitat de Pla de Transició al Treball, en conveni amb el Departament d'Eduació de la Generalitat i amb el suport de la Diputació de Barcelona, que els permetrà adquirir una titulació per començar a treballar o continuar estudiant un cicle de grau mitjà. Els PFIs és una modalitat formativa amb setze famílies professionals I trenta-quatre perfils professionals, dels quals cinquanta-set estan s'imparteixen al Baix Llobregat.\nL'acte de benvinguda al nou alumnat va tenir lloc el passat 27 de setembre al mateix centre, ubicat al carrer Església 1, amb la participació del primer tinent d'alcaldia i regidor d'Educació, Jordi Maresma, que va donar la benvinguda a l'alumnat dels quatre perfils professionals: auxiliar de vendes,oficina i atenció al públic, auxiliar d'establiments hotelers i de restauració, auxiliar d'instal·lacions electrotècniques en Edificis i auxiliar en manteniment d'equips informàtics.\nEls Programes de Formació i Inserció en la modalitat Pla de Transció al Treball (PFI-PTT) permeten:\n- Facilitar la continuïtat educativa, especialment en la formació professional específica de grau mitjà, mitjançant l'ampliació de les competències bàsiques i el desenvolupament de les capacitats clau que afavoreixen l'aprenentatge al llarg de la vida\n- Facilitar, si escau, una nova oportunitat per assolir els objectius de l'educació secundària obligatòria i obtenir l'acreditació corresponent\nA Castelldefels s'ofreixen els seguents perfils:\n• Auxiliar en establiments hotelers i de restauració.\n• Auxiliar en vendes, oficina i atenció al públic.\n• Auxiliar en operacions i muntatges d'instal·lacions electrotècniques en edificis.\n• Auxiliar de muntatge i manteniment d'equips informàtics\nServei Local de Transició Escola Treball (Carrer Església, núm. 1)\n• 93 665 1150 Ext.1758 (Consultes de 9.30 a 13.00)\n• Correu: SLTET@castelldefels.org\nEl regidor Jordi Maresma donant la benvinguda a l'alumnat dels PFI-PTT / RAMON JOSA


El govern espanyol no assistirà a la presa de possessió de Quim Torra - Diari Jornada\n«Des de la Generalitat s'ha intentat imposar el nivell de la delegació governamental, cosa que no acceptem», han informat fonts de l'executiu\nEl govern espanyol no assistirà a la presa de possessió de Quim Torra\n| 17 de maig, 2018 - 09:36\nEl govern espanyol no assistirà a la presa de possessió de Quim Torra com a 131è president de la Generalitat que es farà avui dijous. Fonts de la Moncloa asseguren que des de la Generalitat s'ha intentat «imposar» el nivell de la delegació governamental i afegeixen que no ho han acceptat. L'acte de presa de possessió, a diferència dels que s'han celebrat fins ara, serà sobri, breu i sense convidats degut a la situació d'excepcionalitat encara sota el 155. El govern espanyol considera que el model de l'acte organitzat per la Generalitat «degrada la pròpia dignitat de la institució». Alguns dels detalls de l'acte que han transcendit és que serà un acte d'uns cinc minuts de durada i que Torra no pronunciarà un discurs després de prendre possessió del càrrec.\nPer primera vegada l'acte de presa de possessió del president de la Generalitat està supervisat pel govern espanyol, tenint en compte que el 155 no s'aixeca fins que prenguin possessió els consellers.\nAixí doncs, s'han de negociar elements de l'escenografia de l'acte que estan carregats de simbolisme com, per exemple, si hi serà present el quadre del rei Felip VI, un exemplar de la Constitució o la bandera espanyola al costat de la senyera.\nEl que està clar és que l'acte canvia d'ubicació i es trasllada del saló Sant Jordi al saló Verge de Montserrat, de menors dimensions. Tot i que no està previst que no hi hagi convidats, qui sí hi serà present el president del Parlament, Roger Torrent. El seu paper, però, a diferència d’anteriors ocasions, serà més testimonial i poc participatiu. Habitualment, era el president del Parlament qui preguntava el prometatge al nou cap del Govern i qui podia imposar el tradicional medalló al nou president. Però en aquest cas, està previst que sigui el propi Torra qui pronunciï el prometatge i que no hi hagi l’acte simbòlic d’imposar la medalló. El mateix Torra va avançar des de Berlín que utilitzarà la mateixa fórmula que Puigdemont, és a dir, «amb fidelitat al poble de Catalunya», sense referències a la Constitució ni al Rei.


reportatge a tv3: gestió emocional amb nens amb neurofibromatosis – La Granja Barcelona\nreportatge a tv3: gestió emocional amb nens amb neurofibromatosis\nGran reportatge a el TN de TV3 sobre el projecte de Gestió Emocional amb nens i joves afectats de Neurofibromatosis 1 que estem fent en La Granja juntament amb l’Hospital Sant Joan de Déu de Barcelona.\nNens, nenes, pares i mares han estat entrevistats explicant què es porten després de 3 mesos venint un dia a la setmana a la Granja:\n“Abans volia remar jo només, però vaig decidir que havia de remar amb els altres” Toni\n“M’emporto que abans era més com el foc, i ara sóc més com l’aigua” Victor\n“Abans d’aquí era com si fos un desert, i ara tot feliç” Ian\nDurant 3 mesos, aquests nois i noies de 5 a 19 anys han vingut un dia a la setmana a la Granja, per a entrenar i millorar les seves habilitats socials i personals, tals com l’autoestima, l’empatia, la tolerància a la frustració, l’ansietat i l’estrès, la comunicació assertiva, la gestió de la por, etc. Sempre en un ambient distès, envoltats de natura, animals i cavalls, amb activitats divertides i reptadors, i seguint el Mètode La Granja, amb resultats demostrats científicament per el GROP de la Universitat de Barcelona.\nVols col·laborar en aquest projecte tan especial? Aquest és el link perquè puguis aportar el teu granet de sorra:\nTota aportació que facis, per petita que sigui, contribuirà a ajudar i millorar la qualitat de vida tant dels nens com de les famílies afectades.\nClica aquí per a veure la notícia directament a TV3.\nLa Granja i l’Hospital Sant Joan de Déu\nCampus de Gestió Emocional per a nens afectats de Neurofibromatosis de l’Hospital Sant Joan de Déu


eLiteratura | Perseu i Medusa: la pervivència del mite\neliteratura | 26 Octubre, 2010 14:00\nEl mite grec persisteix. Passen els segles i el discurs mític manté la força narrativa originària. Deus, herois i homes. Cadascun juga el seu paper i, a la fi, el destí s'imposa tot i la lluita d'alguns.\nInexorabilitat: una dona de bellesa irresistible provoca la lascívia de Posidó i això la convertirà en monstre per als homes. De què era culpable Medusa als ulls dels déus? Només sabem que n'esdevé una joguina monstruosa. La resta són conjectures.\nPassen els anys. Un bon dia l'heroi Perseu, per evitar el matrimoni de la seva mare Dànae amb Polidectes, rei de Sèrifos, li promet per sortir del pas el cap de Medusa, l'única mortal de les tres Gòrgones.\nEl problema és que Perseu no sap on trobar-la, i encara menys com acabar amb ella. Qui sí que ho sap són tres jaies d'origen preolímpic, ancestrals, de vida anacoreta (el qualificatiu es de Pascal Quignard): les Grees, literalment "velles". Aquestes tres germanes, doncs, tenen la particularitat paradoxal d'haver nascut ancianes. I lletges, naturalment,. Nomien Dinos (por), Eni (horror) i Pefredo (alarma). A més a més, en el súmmum de la desgràcia, compartien un sol ull i una sola dent que s'anaven passant, per torns. Així sobrevivien, en la semiceguera, a l'occident extrem, la fi del món, on sempre era de nit.\nEl pitjor que els podia succeir, doncs, era perdre l'únic ull comunitari. Aquesta feblesa va ser aprofitada per Perseu per fer-les confessar l'amagatall de Medusa. A més, segons una versió destacada per Pierre Grimal, les Grees eren dipositàries d'un oracle gràcies al qual sabien com matar la Gòrgona. Perseu els va prendre l'ull i la dent mentre en feien el canvi i les va obligar a revelar el secret de Medusa: l'heroi fill de Zeus i de Dànae havia d'aconseguir quatre objectes que eren en possessió de les nimfes: les sandàlies alades i la harpé (una falç) d'Hermes, el casc d'Hades (que li atorga la invisibilitat) i una alforja anomenada Kybissis on Perseu havia de dipositar el cap de la Gòrgona. Les nimfes van ser sol·lícites amb Perseu i li van concedir els objectes desitjats.\nJa sabem com acaba la llegenda. Perseu degolla Medusa i en porta el cap a Polidectes, el pretendent de la seva mare, que mor petrificat: tan grans eren les facultats de la Gorgona, que fins i tot morta mantenia el poder de la mirada! Però abans d'això, durant el viatge de retorn a Sèrifos, en passar per les costes d'Etiòpia, Perseu es va enamorar d'Andròmeda i la va salvar d'una mort segura a mans de Cetus, la balena, mític monstre marí enviat per Posidó per castigar l'arrogància de Cefeu i Cassiopea, pares de la donzella.\nEl mite es diversifica. Tenim caps de fil per aquí i per allà. Ves per on, indirectament, Posidó "provoca" l'amor entre Perseu i Andròmeda! Si el Déu del Mar no hagués violat Medusa, aquesta no hauria esdevingut un monstre cobejat com a arma letal i, per tant, Perseu no hagués emprès el viatge per aconseguir-ne el cap. D'altra banda, si Cassiopea i Cefeu no haguessin escampat que la bellesa de la seva filla era superior a la de les Nereides, Posidó no s'hagués emprenyat i condemnat Andròmeda a ser devorada per Cetus. En conseqüència, Perseu no l'hagués poguda rescatar.\nÉs el destí qui ha juntat amb tal força Perseu i Andròmeda? Pura casualitat? No ho sabem cert. Tanmateix, per acabar de rematar les curioses coincidències del mite, no podem obviar que és plausible que Cetus (el monstre marí que de vegades és representat per una serp marina però principalment per una balena -en grec, ketos és balena, i també cocodril, hipopòtam i monstre marí en general) sigui la mare de les Gòrgones i les Grees.\nPotser sí que és accidental la perillosa relació de Perseu amb Cetus i seva descendència. Per a mi, la possible coincidència realça encara més la bellesa d'aquest mite i el fa, si cal, més aterridor. El happy end és un invent saludable però posterior a la mitologia grega. Deixe'm-ho aquí tot i que la narració continua. Perseu retorna a Sèrifos, allibera la mare però no pot defugir la veu de l'oracle desencadenant de la tota la història, el veritable i tràgic destí de Perseu: en una competició de llançament de disc en la qual participava té l'infortuni de matar Acrisi, rei d'Argos, el seu avi. Posteriorment, Perseu se'n refà, regna i fins i tot funda Micenes. És un heroi i, com a tal, digne de memorar: Atena, que també té un paper primordial en la història de Medusa, commoguda per l'amor d'Andròmeda i Perseu, va fixar al cel les seves imatges, juntament amb les de Cassiopea, Cefeu, Pegasus i Cetus. I allà romanen, pels segles dels segles. Perquè tothom en recordi la història.


Barcelona restitueix al costat del Macba el mural de Keith Haring sobre la sida\nKeith Haring torna al carrer\nEl Raval de Barcelona recupera el mural que Haring pintó hace 25 años contra el sida\nBarcelona restituye junto al Macba el mural de Keith Haring sobre el sida\nL'artista urbà Keith Haring va escollir el barri del Raval de Barcelona per crear, l'any 1989, el mural 'Todos juntos podemos parar el sida'. El grafiter, diagnosticat com a portador del viurs del VIH, va dibuixar en un mur de la plaça Salvador Seguí una obra apaïsada amb el seu traç icònic, en què cridava a lluitar contra la sida. Aquest dijous -exactament 25 anys després de la seva intervenció- en un altre indret del Raval s'ha descobert una reproducció del seu mural, impulsada pel Districte de Ciutat Vella i el Macba. Es reconeix així la figura de Keith Haring, recordant el seu pas per Barcelona i posant en valor la seva valentia per tractar un tema aleshores tabú i que l'afectava personalment.\nEnviat per Plataforma Raval per viure a 9:45


51. en temps real\nDit d'allò que s'executa o es transmet a velocitats que produeixen sensació d'immediatesa. [...]\n52. en temps real\nDit del sistema en què el resultat és simultani o gairebé simultani a la causa. [...]\n53. Real Time Kinematic\nProtocol de GPS diferencial basat en la fase portadora del senyal dels sistemes de navegació global per satèl·lit, entre d'altres GPS, GLONASS o, en el futur, Galileo. Permet assolir precisions de centímetres, superiors a la precisió obtinguda mitjançant GPS diferencial basat en codi, que és típi [...]\n54. radar d'obertura real\nRadar amb una obertura efectiva fixa. [...]\n55. radar d'obertura real\nRadar que aplica la tècnica d'obertura real. RAR és l'acrònim de real aperture radar ('radar d'obertura real'). [...]\n56. cronometrador de temps real | cronometradora de temps real\nCronometrador que mesura el temps real de combat. [...]\n57. animació en temps real\nAnimació en què se simula que les imatges es mouen a la mateixa velocitat que en la realitat. [...]\n58. fotografia en color real\nFotografia que proporciona imatges en color real. [...]\n59. fotogrametria en temps real\nFotogrametria que resulta d'un procés d'obtenció d'imatges i extracció automàtica d'informació geomètrica i temàtica mitjançant l'ús de tècniques robustes en temps real. [...]\n60. imatge de temps real\nEn el diagnòstic per imatge, l'obtinguda en el mateix moment de l'adquisició. [...]\nPàgines 6 / 92


Una assistent a la manifestació per la Constitució a Barcelona es fa una foto davant d'una de les pancartes, que diu 'Avui com ahir, catalans i espanyols', a Barcelona.\nLa plataforma en defensa de la fruita dolça i el sindicat Asaja han exigit a la Unió Europea que autoritzi la retirada de 40.000 tones de fruita que estan en estoc a la Vall de l'Ebre perquè remuntin els preus.\nMilers de persones rebutjen les desigualtats socials en la Marxa por la Dignitat a Barcelona\nEn la marxa s'han cridat consignes com "treball i sou dignes", "serveis de qualitat" o "prou corruptes" i un dels aspectes que més s'ha destacat ha estat que cada cop hi ha més població catalana amb risc de pobresa.\nUna marxa d'estudiants cap al Parlament contra el decret 3+2 provoca cues quilomètriques\nLa marxa, en concret, està provocant problemes de trànsit a la C-58 i l'N-150 a l'altura de Badia del Vallés en direcció a Barcelona.\nEls treballadors de Bacardi faran aquesta tarda una marxa reivindicativa i el dimarts una vaga de 24 horas en defensa dels llocs de treball i en contra del tancament de les línies productives de la planta de Mollet.\nJornada per la sanitat pública a l'Hospital Vall d'Hebron\nLa Coordinadora d'Entitats SAP Muntanya ha convocat els treballadors i usuaris a una jornada pel 20 de gener de deu del matí a sis de la tarda al hall de l'Hospital Vall d'Hebron per reclamar una sanitat que sigui 100% pública i de qualitat per als usuaris, ciutadans i treballadors del sector.\nLa Junta Electoral suspén la bicicletada 'Fes Salut Per la Sanitat Pública' organitzada pel proper 19 de desembre\nLa Junta Electoral ha denegat el permís i en conseqüència, la Guardia Urbana de Barcelona no autoritza la bicicletada prevista pel proper dia 19 de desembre organitzada amb el lema “Fes Salut Per la Sanitat Pública”. "Podem reflexionar, però no podem pedalejar, anar en patinet o marxar plegats…”, asseguren des de Resistència Clínic.


L'ANC debat amb CCOO sobre el futur laboral | ANC L'Hospitalet de Llobregat\nEn les seves intervencions, Joan Carles Gallego, ha començat definint el panorama actual marcat per l'“atur” la “precarietat” i la “desigualtat” en un context en què “el mercat neoliberal allunya al treballador de la cadena de valor de les activitats productives”.\nPel que fa a les reivindicacions, Gallego ha reconegut que per aconseguir “una vida digna i seguretat per al treballador”, “necessitem un marc català de relacions sociolaborals” i, si bé “això avui ja hi és, amb un altre escenari -amb més competències-, es podria millorar”.\nPer la seva banda, Jordi Sànchez ha filat més prim i ha afirmat que “el reptes sobre drets laborals plantejats per Gallego passen necessàriament per una Catalunya independent”, ja que “la independència ens donarà millors oportunitats”.\nSànchez ha apel·lat a “la força del moment fundacional, il·lusionador i engrescador” per a fer del procés constituent d'una nova República “una oportunitat de construcció que ens ha de permetre millorar el marc de relacions laborals i polítiques socials”. El president de l'ANC ha apuntat que “aquest procés no s'ha fet sobre un suposat passat idíl·lic, sinó sobre la construcció del futur desitjat. Hem arribat fins aquí perquè creiem en un escenari millor” alhora que destacava el caràcter popular i de base que està tenint el procés, per a recordar que “la definició dels futurs drets laborals ha de bastir-se sobre la voluntat de la gent”.


El viatge del Sergi: Carros de Foc (CdF). La ruta que uneix els 9 refugis del Parc Nacional d’Aigüestortes i Estany de Sant Maurici\nDes del refugi s'inicia una llarga pujada per on es passa pel costat de les agulletes de Dellui, els Estanyets de Dellui, l’Estany de Dellui per arribar a la colladeta de Dellui. Des d’on es té una vista d’ocell dels estanys de l’altre vall.\nDes d'aquest punt anem baixant i passant pel costat d’un munt d’Estanys, passem per un tram d’antigues vies mineres i tornem a pujar una mica fins al Refugi de Colomina.\nDesprés d’observar l’espectacularitat dels reflexos sobre l’aigua de les montanyes del indret on hem fet nit…\nSembla que tindrem un dia solejat i s’ha d’aprofitar! Intentem sortir del Refugi per l’Estany de la Cabana, per no desfer camí, i després d’un petit moment de desviació, conseguim tornar al camí que ens porta cap al Coll de Monestero. Des d'on comença una llarga baixada cap a l'estany de Sant Maurici a través d'un paisatge d'extrema bellesa i grandiositat.\nPassem a segellar pel refugi Ernest Mallafré i dinem al estany de Sant Maurici. Per continuar fins a Amitges, el Senderó que passa pel costat del estany el trobem tancar per reformes. Així que agafem la pista i seguim el GR11. A l’altura del Salt de la Ratera, traiem el cap per contemplar l’excés d’aigua en aquesta època… Després de passar per l’estany de la Ratera, el de la Cabana, i una forta pujada, arribem al Refugi d’Amitges.\nDes del refugi iniciem la pujada al Port de Ratera.\nAl Coll, decidim baixar per un senderó que passa per l’Estany de Naut i el Estany Major tots dos de Saboredo.\nBaixem cap a Restanca per segellar l’ultim espai de la Targeta i dinar amb una cervesa de celebració… Continuem fins al cotxe… la baixada es fa llarga… el cansament es nota… Cafetó a Arties i cap a recollir la camiseta de Finisher….\n2014-07 Carros de Foc (CAT) https://photos.app.goo.gl/wc8UZCeen88rzVnYA


Game Vestits per a nines. Juga gratis en línia\nJoc Vestits per a nines en línia\nVestits per a nines\nDescripció del joc: En el joc Sery Runway Dolly Dress Up, recollirem els vestits de la nina, que es va donar a l'aniversari de la nena. Per a això, obrirà un vestuari amb roba, que està dissenyat per a nines. Haureu de tornar a considerar tots els vestits que us hàgiu donat i triar alguna cosa al vostre gust. Ja sota ella pots recollir sabates i diverses joies i accessoris. Un cop acabada, apareixerà una bonica nina brillant.\nEn el joc Sery Runway Dolly Dress Up, recollirem els vestits de la nina, que es va donar a l'aniversari de la nena. Per a això, obrirà un vestuari amb roba, que està dissenyat per a nines.\n© playgame24.com - Joc gratuït Vestits per a nines () El joc en línia flash joc MedlinePlus Vestits per a nines de forma gratuïta .. No t'oblidis de votar aquest joc Vestits per a nines i compartir aquest joc amb els teus millors amics.


Gambes archivos - La Cuina de la Nnnina\nUn plat d’uns contrastos increíbles, aquest plat el pots menjar tant a l’estiu com a l’hivern. Com entrant o com a primer. El més important és que la gamba sigui ben fresca, ja que no l’hem de cuinar, tenir una…\nHelena Gombau 12 febrer, 2019 Entrants No Comments\nPANETS AL VAPOR DE COCO I CORIANDRE AMB CEVICHE DE GAMBES I PAPAIA\nEls Reis Mags em van portar un llibre de receptes de cuina, és cuina de fusió on l’Eva Espallargas, l’autora de llibre, fa meravelles. És la primera vegada que he fet aquests panets, però no serà pas l’última, són deliciosos, això…\nHelena Gombau 20 febrer, 2018 22 febrer, 2018 Entrants No Comments\nFeia temps que volia provar de fer un cebiche. El cebiche és un plat originari de Perú però es menja en molts països de l’Amèrica llatina, Chile, Costa Rica, Colòmbia, Equador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Mèxic, Nicaragua, Panamá i Puerto Rico.…\nIngredients: 10 cebes de figueres 1 porro crema de llet 1.5 l d’aigua Sal Gambes Fideus d’arròs xinos Clara d’ou Sal maldon Preparació: En una cassola a foc lent amb un bon raig d’oli d’oliva ofeguem la ceba amb el…


Notícies Archives - Hostal Gastronòmic La Creu\nAquesta entrada s'ha publicat en Notícies el 17 de gener de 2018 per root.\nAquesta entrada s'ha publicat en Notícies i s'ha etiquetat amb econtre, flix, setmana santa el 11 d'abril de 2017 per root.\nAquesta entrada s'ha publicat en Agenda, Notícies i s'ha etiquetat amb floració, fotografia, paisatge, ribera d'ebre el 22 de febrer de 2017 per root.\nAquesta entrada s'ha publicat en Notícies i s'ha etiquetat amb clotxa, festa, palma d'ebre, ribera d'ebre el 21 de febrer de 2017 per root.\nHostal La Creu, entre el 3% dels millors allotjaments del món.\nEn l’anàlisi l’Hostal la Creu ha obtingut una puntuació mitja de 9.1 sobre 10, després d’analitzar-se 157 comentaris, fet que ens situa entre el 3% dels millors allotjaments del món.\nAquesta entrada s'ha publicat en Notícies i s'ha etiquetat amb excel·lència, hostal la creu, hotelscombined, reconeixement el 1 de desembre de 2016 per root.\nAquesta entrada s'ha publicat en Agenda, Notícies i s'ha etiquetat amb fira de nadal, tivissa el 24 de novembre de 2016 per root.\nAquesta entrada s'ha publicat en Agenda, Notícies i s'ha etiquetat amb ascó, fira, mostra del cava, nada el 24 de novembre de 2016 per root.\nAquesta entrada s'ha publicat en Agenda, Notícies i s'ha etiquetat amb festa, oli, serra d'almos el 24 de novembre de 2016 per root.\nAquesta entrada s'ha publicat en Agenda, Notícies i s'ha etiquetat amb batalla de l'ebre, flix, recreació el 24 de novembre de 2016 per root.\nAquesta entrada s'ha publicat en Agenda, Notícies i s'ha etiquetat amb concurs sirgadors, festa del riu, festa major, móra d'ebre, muletes el 20 d'agost de 2016 per root.


no som a casa... som de viatge: A la recerca de la “serp emplomada”\nVam arribar a Monteverde amb un objectiu clar: trobar el llegendari quetzal. I ho vam aconseguir. Aquesta és la nostra aventura: tot va començar a la reserva del Bosque Nuboso de Monteverde, on havíem contactat amb un guia naturalista per aprendre sobre la zona. Dues hores passejant pel bosc donen per molt. Hi vam descobrir molts insectes i ocells, vam aprendre a diferenciar els cants dels ocells, vam trobar caus de taràntules, etc. I el més important, vam entendre que cada ésser viu té la seva funció dins del cicle natural del bosc.\nMonteverde és una reserva privada increïblement gran, per això es fa tant difícil veure-hi animals grans. Només un 10% de la reserva és visitable, i els mamífers s’acostumen a trobar cap a l’interior. Així que no vam veure cap mamífer fins que, sortint de la reserva, ens vam topar amb un simpàtic pizote. És un animal parent de l’ós rentador però amb unes bones urpes i dents.\nSorprenentment, un bosc tan espès com el de Monteverde és un paradís per als colibrís, que es tornen bojos pel nèctar de les flors. A la sortida de la reserva hi ha una zona on és fàcil veure’ls volant al voltant de reclams d’aigua amb sucre. Els colibrís són animals impressionants, les úniques aus que poden volar enrere, tenen les plomes iridiscents (canvien de color segons la llum), i aletegen tan ràpid que sonen com cotxes de fórmula 1.\nI per fi! Sortint de la reserva vam convèncer al guia per anar a cercar quetzals, i en vam arribar a veure fins a quatre! Quetzals femelles, mascles, joves i un bebè quetzal. És increïble la vista que tenen alguns d’aquests guies naturalistes per localitzar animals que només es poden veure amb uns bons binocles. Com sabeu el quetzal és considerat un au mitològica, degut a la gran dificultat de trobar-lo al llarg de la història.\nA la tarda vam fer l’activitat més típica de Monteverde: Tirolina (aquí anomenada canopy). Al primer cable a tots ens tremolaven les cames, però al que feia 10 ja controlàvem la tècnica. Després vam anar a veure un serpentari amb moltes de les espècies del país. Les serps, com les granotes, són difícils de veure, i potser millor perquè moltes són verinoses.\nPer acabar el dia, ens vam retrobar amb el guia del matí per fer una caminada nocturna pel bosc. Vam tenir la sort de veure peresosos amb les seves cries, óssos rentadors, guineus pelones, mussols, molts insectes, fongs fosforescents, taràntules, ocells dormint als arbres, etc. Com que era de nit no tenim fotografies, però ens queda la sensació d’haver passejat en la foscor d’una selva envoltada d’animals salvatges.\nfoto 1: pizote\nfoto 2: colibrí\nfoto 3: quetzal\nfoto 4: canopy\nfoto 5: dues serps\nPublicat per Anna i Felip a 2:14\nEtiquetes de comentaris: Costa Rica, Monteverde, Quetzal


'L'Atles d'història dels jueus de Catalunya', premi Ferran Soldevila, cartografia dos mil·lennis de presència judaica - Tornaveu\nDimarts, 25 d'agost de 2020 18:10h\nLlibre 'Atles dels jueus de Catalunya" de Manel Forcano i Víctor Hurtado.\nEl llibre és fruit de quatre anys d'investigació i treball per presentar de la manera més didàctica la presència d'una "comunitat i nació cultural i religiosa, documentada des del segle I d.C. a Catalunya", és a dir, "abans que es constituís la llengua i cultura catalanes", exposa Manel Forcano, coautor del llibre i doctor en Filologia Semítica.\n"Hauríem pogut explicar la història dels jueus a Catalunya per mitjà d'un assaig en prosa o amb un format més acadèmic, on la informació es completés amb peus de pàgina, però vam considerar que els mapes, els quals s'han cuidat en tots els seus detalls, eren una manera excel·lent de traspassar als lectors tot el coneixement que tenim fins ara de la història dels jueus de Catalunya", afegeix el també reconegut poeta. La història dels jueus a Catalunya és plena de moviments, molts d'ells fruits de persecucions cruels, com les expulsions arran del decret del 1492. "Quan vaig parlar amb en Forcano, vam decidir que hi ha poques històries que admetin una explicació tan cartogràfica com la dels jueus", exposa Víctor Hurtado, coautor del llibre, cartògraf i doctor en Història Medieval.\nLa decisió d'emprar el format de la cartografia històrica per a presentar l'Atles d'història dels jueus de Catalunya (Rafael Dalmau, editor) valora molt positivament Agustí Alcoberro, membre del jurat de la 35a edició del Premi Ferran Soldevila i president de la Fundació Congrés de Cultura Catalana, entitat que atorga el reconeixement. "El llibre forma part d'una de les tasques que encara tenim pendents en l'estudi de la història: la cartografia història. Forcano i Hurtado presenten un llibre convertit en un excel·lent sistema de mapes", afegeix Alcoberro, professor d'Història moderna a la Universitat de Barcelona, en un reportatge de presentació de l'atles.\nEl mapa com a eina d'investigació\n"Un mapa ajuda a situar un relat, em crida l'atenció llegir llibres d'història que necessitarien mapes i no en porten; un mapa d'història no només acompanya el relat, ajuda a comprendre'l" argumenta Hurtado. L'Atles d'història dels jueus de Catalunya compta amb uns cent cinquanta mapes, més de trenta gràfics i una setantena d'il·lustracions. A més del component didàctic, Hurtado destaca el paper del mapa en la recerca: "Quan poses elements en una cartografia, el mapa esdevé una eina d'investigació, perquè si hi ha un forat, davant de concentracions de dades en altres llocs, això crida l'atenció, i en motiva la investigació".\nCatalunya té uns fons documentals molts rics i, tal com relata Forcano, en els arxius hi ha molts documents lligats a Cancelleria Reial. Si bé els documents es refereixen a transaccions econòmiques, préstecs o, entre d'altres, problemes legals. "Tal com passa en tots els arxius: hi trobem les compres de terres, els negocis, el conflicte, però ens és difícil rastrejar la vida tranquil·la, els costums... La felicitat no s'escriu en documents".\nNo obstant això, hi ha tot un camp encara per investigar que l'hebraista situa en els investigadors locals. "Actualment treballen en la identificació dels documents notarials de pobles i ciutats catalanes; de mica en mica es van coneixent els noms del 10% de la població judaica que va existir al país a l'Edat Mitjana. Es va posant sobre la taula un inventari de persones i llegat patrimonial jueu, però encara queda molt per a il·luminar en l'àmbit local", indica Forcano sobre el futur de la recerca.\nL'Atles dels jueus de Catalunya proposa una lectura que permet alhora una iniciació i un coneixement global de dos mil·lenni d'història dels jueus a Catalunya, d'una manera que permet al lector entendre els moviments i desplaçaments que ha viscut la societat. Així com situa a Catalunya els principals nuclis jueus, i proposa els mapes de les principals ciutats i pobles on es van establir i en situa els calls i les sinagogues. "Els jueus han tingut una història llarga a Catalunya, i una presència fecunda, però no van viure bé, sovint han estat perseguits, discriminats, però alguns personatges han produït obres de gran vàlua universal dins de l'àmbit del judaisme", reflexiona Forcano sobre una presència que el llibre manifesta. "L'últim capítol explica el retorn dels jueus a principis del segle XX a aquest territori, del qual molts van ser expulsats o van marxar enyorats; és molt positiu que s'hagi recuperat una línia que ja teníem i que permeti que visquem en una societat diversa amb comunitats religioses i culturals diverses".\nLa 35a edició del Premi Ferran Soldevila de Biografia, Memòries i Estudis Històrics, atorgat a Manel Forcano i Víctor Hurtado, ha comptat amb un jurat integrat per Teresa Abelló, Agustí Alcoberro, Antoni Furió, Francesc Marco, Clàudia Pujol, Isabel Rodà, Ivan Serrano i Queralt Solé. Podeu veure el reportatge de presentació de l'Atles dels jueus de Catalunya, fent clic aquí.\nAtles dels jueus de Catalunya\nManuel Vallejo l´Hospitalet de Llobregat\n1.\t 7 de setembre de 2020 23:34h\nFelicitats per aquest llibre, ( faré per comprar-lo, ben cert) i pel video. Soc un professional, enamorat de la cartografía en general i molt interessat amb els temes historics del judaisme ( sefa...\nFelicitats per aquest llibre, ( faré per comprar-lo, ben cert) i pel video. Soc un professional, enamorat de la cartografía en general i molt interessat amb els temes historics del judaisme ( sefardites, etc) . A Ecuador vaig saber a la provincia de Loja de comunitats jueves, fugides de lInquisicio ( el tema del enanisme i el sindrome de Laron) . A El Pais es va publicar un article meu , 7 de juny 2012, "America ladina" https://elpais.com/elpais/2012/06/06/opinion/1338997747_833404.html


La Xesca posa en valor la relació amb veïns i entitats pel seu segon aniversari | elCugatenc\nA finals d’agost farà tot just dos anys que un grup de joves van ocupar l’edifici de l’avinguda Cerdanyola per crear el Casal Jove ocupat i autogestionat de La Xesca. Des de llavors han realitzat desenes d’activitats i s’han vist immersos en un procés judicial pel qual Solvia, immobiliària del Banc Sabadell i propietària de l’edifici, intenta fer-los fora. Després de lidiar amb desacords amb el govern municipal i les crítiques d’alguns veïns, creuen que el projecte està consolidat no només de portes endins sinó també per l’arrelament al barri del Monestir-Sant Francesc i la col·laboració amb diverses entitats.\nA dos mesos i mig de l’aniversari, l’assemblea que coordina l’activitat del casal ha decidit iniciar la campanya 2 anys de la Xesca, 2 anys de vida amb què reivindiquen la feina feta des del naixement de l’espai. Segons han explicat tres dels seus representants en roda de premsa, són prop d’una quinzena de participants en les assemblees del casal i, sumant les entitats i persones a títol individual que han participat activament en algun moment a La Xesca, tenen un múscul de més de 100 persones que donen sentit al projecte.\nDe cara al setembre preparen una festa d’aniversari, de la qual no poden donar detalls. Serà una demostració més que “no hi ha espai per a la defallida ni el desànim”. El seu primer repte és arribar a aquests dos anys sense perdre l’espai i, en cas de produir-se un desallotjament, seguir amb el projecte, potser a algun altre indret però que difícilment serà municipal. “Ja abans que nosaltres l’Aplec Jove havia demanat un espai autogestionat per al jovent però l’Ajuntament mai ha acceptat l’autogestió”, recorden.\nDos anys després, però, valoren que és més difícil titllar-los de col·lectiu poc contructiu i conflictiu ja que han intentat vincular-se amb l’entorn amb diverses activitats i, especialment, amb la participació a la Xarxa del Monestir-Sant Francesc. Han col·laborat amb altres entitats, han posat el seu gra de sorra en l’esplaiada –la trobada d’esplais de Catalunya– i s’han adherit a la Federació de Casals Joves de Catalunya.\nAlhora, posen en valor la tasca realitzada en l’edifici, acondicionant-lo i fent obres que, creuen, han deixat fora de dubte les advertències sobre aluminosi i inseguretat que va al·legar la llavors alcaldessa, Mercè Conesa, poc després d’ocupar-se l’edifici. Recorden que l’immoble portava vuit anys buit abans de l’ocupació i reivindiquen que gràcies a ells l’espai ha deixat de ser utilitzat per a l’especulació ja que l’han obert a tot el veïnat.\nNo ho veu així Francisco Pérez, director de Promoció i Desenvolupament de Solvia, que en una entrevista en aquest diari va dir que la primavera anterior a l’ocupació Solvia havia començat un concurs d’arquitectes per fer una proposta d’actuació a l’immoble: “No tenim els nostres actius aturats, seria una ximpleria”. Davant això, l’empresa espera que la justícia dirimeixi i, si la sentència els és favorable, fer fora La Xesca per continuar amb el projecte que assegura que ja han començat a preparar.\nFa més d’un any que el col·lectiu va ser cridat per anar al judici que podria suposar-los el desallotjament. Els seus integrants expliquen que el van perdre però van presentar un recurs que encara no se sap si s’acceptarà. En cas que no sigui admès o que, així i tot, la justícia doni la raó a Solvia, tard o d’hora rebran una ordre de desallotjament que els farà fora. Davant això, la Xesca seguirà reivindicant la tasca feta.


SOS patrimoni de la humanitat- Sapiens.cat\n« L’exèrcit en l’ADN dels estats\nSalvat-Papasseit, el poeta de l’amor »\nEntrada publicada a General\tel dimecres, 2/02/2011 a les 15:30.\n02/02/2011 - 16:01\nTotalment d’acord, però crec que rere tot plegat hi ha un debat de fons més profund: el cost de mantenir tot el patrimoni històric, no només l’egipci sinó el mundial. Com ho han de fer els països del tercer món, si ni tan sols aquí a vegades podem mantenir en condicions el nostre patrimoni?\nÉs un tema complex i la veritat és que a piori no se m’acudeixen solucions, el paperot de la UNESCO és més un bla bla bla “d’experts” viatjant en business tots ben encorvatats (com passa a totes aquestes institucions) que no pas un organisme que estigui demostrant cap tipus d’efectivitat real.\nAlguna idea abans no sigui massa tard?\n03/02/2011 - 7:14\nLes flames ja arriben al museu del Caire. Però què és això comparat amb la mort de les persones? Conservar el patrimoni sí, però les persones encara més.\n04/02/2011 - 0:18\nMalauradament, aquest és un mal comú en moments de revoltes i disturbis civils. Al 2003 grups de persones van atacar i saquejar el Museu de Bagdad. Ara, passa quelcom similar a El Caire, com molt bé has dit.\nPot ser que entre aquests “incontrolats” hi hagi la mà negre d’alguns col·leccionistes privats i les màfies que es dediquen al contraband d’art?\n04/02/2011 - 21:51\nEgipto en llamas, Bagdag lleno de cadáveres y elnacionalismo,como Prat de la Ribapensando enlas obras de arte. Sin comentarios.\nSra. Pujol, potser a la guerra d’Iraq va haver-hi algun cas aillat (que desconec), pero no es pot dir que “les bombes americanes” van malmetre patrimoni assiri, babilonic i sumeri. Precisament despres del saqueig del Museu Nacional es va retreure a les tropes estatunidenques que tinguessin un pla per a no bombardejar el patrimoni historic pero cap per a protegir-lo del pillatge.\n08/02/2011 - 8:17\nSr. Toluges, ja sabem que a les guerres de l’Iraq els avions ianquis llençaven flors i aigua beneïda. I tant que van destruir patrimoni. I a més, com ha quedat demostrat, els seus soldats es van fer un tip de robar obres d’art. Sr. Toluges, no faci demagògia amb l’imperialisme que el tema és molt seriós.\n08/02/2011 - 15:44\nPau Garcia, en el seu moment, Mounir Bouchenaki, adjunt del director general per a la Cultura de la UNESCO, va escriure sota el titol “La guerra a l’Iraq i les conseqüencies per al patrimoni cultural”: “A l’Iraq, com a resultat de tretze anys de sancions i del caos que va seguir al recent conflicte armat, vuit mil anys d’historia pengen ara d’un fil. Piromans han cremat biblioteques i arxius, lladres han saquejat edificis historics i institucions culturals i peces de valor unic han desaparegut de museus i jaciments arqueologics”. Cap referencia a destruccio per bombes.\nPot aportar documentacio que demostri que les bombes van destruir patrimoni historic mes enlla d’algun cas aillat (que desconec)? No tindre cap inconvenient en canviar d’opinio si aporta informacio que demostri que estava equivocat. De moment, nomes ha aportat prejudicis.


Podi per en Drac i la Gamma\n2 abr 15 En la prova de màxima categoria en Drac i la Gamma van fer podi, la Striptease va guanyar l'agility i la Golfa va tornar a fer un doble zero\nEn Qumba, la Coma, la Golfa, l'Striptease, en Drac i la Gamma també han participat aquest cap de setmana a la prova de FCAG del Ciutat Comtal. En Paco, el jutge, va proposar unes pistes força assequibles però amb alguns salts per darrera i més d'un angle pronunciat, però els nostre representants de nivell avançat ho van fer força bé.\nL'Striptease, va fer un agility de llibre, amb un balancí que no fa pensar que fa un temps era un problema per la gossa, aconseguint ser la millor de la mànega en mini/midi. En el jumping es van eliminar al fer un salt en sentit contrari, probablement la Carme, va caure en la pressió que en Jordi i l'Elisenda li havien anat "fotent" al superar-los en la mànega anterior. Jajaja (riure maligne), ho sentim Strip.\nLa Gamma, va donar-ho tot a l'agility, però va tirar el salt doble al no venir encarat. En el jumping, en Jordi va ajudar més a la gossa en un punt similar i van superar-lo sense problemes. Sembla que aquest equip ja està quasi al 100% pensant en les selectives pel campionat del món. En Jordi va acabar molt content de la prova i amb una tercera posició en el podi combinat mini/midi.\nEn Drac, va ser el gos fiable que acostuma a ser, però l'Elisenda anava d'un altre pal. Volia treballar el quiet i, al no acabar-se de fiar del gos, en l'agility van creuar-se a la sortida xocant. No els va comportar cap penalització però si que van fer la pista més agobiats. El jumping va funcionar força bé, es van treure l'"espinilla" de la manega anterior i a més van aconseguir el segon lloc al podi.\nEls nostres grans també van complir. En Qumba ens encanta, haver de portar en Juanjo és un repte. Van fer un agility genial, amb algun moment improvisat però amb només dues faltes (un pal i la baixada de la rampa) i un salt doble maquíssim. El jumping va ser una passada, amb ensurt a l'últim salt que es va quedar en res, i és que a en Juanjo una pista normaleta no el convenç i té que liar-la sempre una mica.\nLa Coma va arribar espitosa, i ho va donar tot a l'agility penalitzant amb dos pals i una baixada de la rampa però l'alegria que portava per fer pista, no la canviem per res del món. El jumping va ser brutal però més centrat, no va tirar cap pal i van fer bon temps.\nLa Golfa, a l'agility, va sortir amb moltes ganes i va realitzar-lo a 0 i amb bon temps. En el jumping tampoc va penalitzar i es que des que van tornar a competir només han fet que pujar en la classificació. En set proves s'han col·locat en el Top 10. Si haguessin tingut la temporada sencera aquest equip hagués fet "mal" en la màxima categoria de Federació Catalana d'Agility.\nJa només queden dues proves per acabar la temporada!!! Com aniran?


Els 6 Millors Hotels a prop de Parmentier, París, França - Booking.com\nParís 3.820 establiments\nHotels i allotjaments a prop de Parmentier, París (França)\nBusques allotjaments a prop de Parmentier?\nDoncs ets al millor lloc! Introdueix les dates i tria entre 160 allotjaments.\nHotels destacats a prop de Parmentier\nHôtel Fabric Hotel de 4 estrelles Aquest allotjament és Preferent. Això significa que ofereix un servei excel·lent, molt bona relació qualitat-preu i que els comentaris dels clients de Booking.com són boníssims. Per formar part d'aquest programa, pot ser que paguin una mica més a Booking.com. Aquest allotjament és Preferent. Això significa que ofereix un servei excel·lent, molt bona relació qualitat-preu i que els comentaris dels clients de Booking.com són boníssims. Per formar part d'aquest programa, pot ser que paguin una mica més a Booking.com.\n11è districte, París (a 0,3 km de Parmentier)\n9,3 Fantàstic 333 comentaris\nL'Hôtel Fabric és una antiga fàbrica tèxtil que ara funciona com a hotel i està situat al districte 11 de París.\n"This is a true boutique hotel. This is the place for people who want that little extra from a stay in Paris. Spacious rooms with high ceilings. Really friendly staff that recommended Great restaurants...."\nWe Loft Aquest allotjament és Preferent. Això significa que ofereix un servei excel·lent, molt bona relació qualitat-preu i que els comentaris dels clients de Booking.com són boníssims. Per formar part d'aquest programa, pot ser que paguin una mica més a Booking.com. Aquest allotjament és Preferent. Això significa que ofereix un servei excel·lent, molt bona relació qualitat-preu i que els comentaris dels clients de Booking.com són boníssims. Per formar part d'aquest programa, pot ser que paguin una mica més a Booking.com.\n9,6 Excepcional 81 comentaris\nMy Home In Paris Hotel de 4 estrelles Aquest allotjament és Preferent. Això significa que ofereix un servei excel·lent, molt bona relació qualitat-preu i que els comentaris dels clients de Booking.com són boníssims. Per formar part d'aquest programa, pot ser que paguin una mica més a Booking.com. Aquest allotjament és Preferent. Això significa que ofereix un servei excel·lent, molt bona relació qualitat-preu i que els comentaris dels clients de Booking.com són boníssims. Per formar part d'aquest programa, pot ser que paguin una mica més a Booking.com.\n11è districte, París (a 0,4 km de Parmentier)\n"La netedat, el tracte, la decoració i la comoditat del llit i l'habitació."\nLe Général Hôtel Hotel de 4 estrelles Aquest allotjament és Preferent. Això significa que ofereix un servei excel·lent, molt bona relació qualitat-preu i que els comentaris dels clients de Booking.com són boníssims. Per formar part d'aquest programa, pot ser que paguin una mica més a Booking.com. Aquest allotjament és Preferent. Això significa que ofereix un servei excel·lent, molt bona relació qualitat-preu i que els comentaris dels clients de Booking.com són boníssims. Per formar part d'aquest programa, pot ser que paguin una mica més a Booking.com.\n11è districte, París (a 0,5 km de Parmentier)\n9,1 Fantàstic 860 comentaris\nEl General Hotel està situat al districte 11 de París, a 5 minuts a peu de la plaça de la Republique.\n"LLit molt còmode Climatització Molta llum, Habitació bastant amplia"\nHotel Le Mareuil Hotel de 4 estrelles Aquest allotjament és Preferent. Això significa que ofereix un servei excel·lent, molt bona relació qualitat-preu i que els comentaris dels clients de Booking.com són boníssims. Per formar part d'aquest programa, pot ser que paguin una mica més a Booking.com. Aquest allotjament és Preferent. Això significa que ofereix un servei excel·lent, molt bona relació qualitat-preu i que els comentaris dels clients de Booking.com són boníssims. Per formar part d'aquest programa, pot ser que paguin una mica més a Booking.com.\nAquest hotel ecològic de 4 estrelles es troba al cor de París i ofereix allotjaments amb internet Wi-Fi gratuïta i un spa amb bany de vapor. Els clients podran gaudir d'una copa al bar de l'hotel.\nRosa Maria. Espanya\nFun and quiet Aquest allotjament és Preferent. Això significa que ofereix un servei excel·lent, molt bona relació qualitat-preu i que els comentaris dels clients de Booking.com són boníssims. Per formar part d'aquest programa, pot ser que paguin una mica més a Booking.com. Aquest allotjament és Preferent. Això significa que ofereix un servei excel·lent, molt bona relació qualitat-preu i que els comentaris dels clients de Booking.com són boníssims. Per formar part d'aquest programa, pot ser que paguin una mica més a Booking.com.\n9,5 Excepcional 22 comentaris\nLynda. Nova Zelanda\nMés allotjaments a prop de Parmentier\nAltres atraccions turístiques a prop de Parmentier


Preocupació per l'estat de salut de la germana de Joan Carles I\nInfanta Pilar Europa Press 2\nper Jennifer Navarro Redactora 07 de gener de 2020 17:10\nLa germana del rei Joan Carles torna a preocupar la família. La infanta Pilar ha hagut de ser ingressada a l'hospital d'urgència de nou, una mala notícia que comença a ser habitual. La germana gran del rei emèrit, de 83 anys, pateix un càncer de còlon del qual es va operar el passat mes de febrer.\nSegueix encara un tractament de quimioteràpia, el que podria haver provocat aquesta nova estada hospitalària. Ara bé, fins ara no s'ha confirmat la causa exacta de la seva alta.\nFonts properes a la germana de Joan Carles neguen que el seu estat de salut sigui "preocupant", però la revista '¡Hola!' així ho assegura. Algunes fonts diuen que aquest últim internament tindria a veure amb la bronquitis que pateix des de fa uns dies.\nInfanta Pilar / Europa Press\nMultitud d'informacions i una única certesa, que l'estat de salut de la germana del rei Joan Carles és delicat. L'últim cop que la vam veure en públic va ser durant el mercat solidari que organitza el mes de desembre, que va servir d'escenari per a la reconciliació pública de la reina Sofia i Letícia.\nEls fotògrafs estan pendents d'una presumpta visita del rei Joan Carles a la germana; el que suposaria la primera imatge de Joan Carles en aquest 2020. Caldrà esperar per saber l'evolució de la infanta.


Participació infantil i adolescent: apunts d’una experiència de dinamització –\nANEM A LA PLAÇA (documental)\n28 Gen Participació infantil i adolescent: apunts d’una experiència de dinamització\nPosted at 11:49h in General\tby\tcirculaculturaAdmin 0 Comments\nAquest és un breu escrit reflexiu sobre la meva experiència, tot fent de dinamitzador, en el que a Circula Cultura anomenem Procés de Renovació dels Consells Locals d’Infància i Adolescència. Aquest procés comporta una sèrie de vivències, sensacions i anècdotes que, lluny de deixar-me indiferent, m’han dut a la necessitat de posar-hi paraules.\nSi voleu acompanyar-me, seguiu llegint!\nEls Consells Locals d’Infància i Adolescència (CLIA) són òrgans que reconeixen, promouen i defensen el Dret a la participació infantil i adolescent en el context local dels municipis. En paraules dels propis infants i adolescents, al CLIA es generen uns espais que queden al marge de les decisions adultes, de tal manera que els Consellers i Conselleres (participants a les sessions de treball del CLIA) fan de veu dels propis infants i adolescents del municipi, de cara a l’Ajuntament, amb aquesta voluntat de millorar la ciutat per als infants i adolescents a qui representen. D’aquesta manera el CLIA està vinculat al govern local i respon a la intenció de dotar d’una estructura estable i perdurable, alhora que renovable i reformulable a la participació infantil i adolescent. Al CLIA els infants i adolescents prenen el protagonisme que es mereixen com a ciutadans actius. Poden opinar, valorar, decidir i transformar les seves poblacions a partir de la seva mirada en present. D’aquesta manera, hi ha CLIA que es reuneixen un cop al mes, d’altres que amb més o menys freqüència, n’hi ha que es reuneixen a la tarda, n’hi ha que dissenyen projectes, i n’hi ha que fan molta altra feina i tenen maneres pròpies i diverses de participar.\nEn aquest context, l’anomenat Procés de Renovació, des de la cooperativa, passa pel disseny, execució i avaluació d’una sèrie de sessions a instituts, escoles i d’altres entitats educatives, que conviden a la participació (al CLIA, però també en global) dels i les infants i adolescents. A més a més, serveixen per escollir democràticament les persones que exerciran el càrrec de Conseller/a, en cada municipi on es desenvolupa aquesta acció.\nParticipar com a dinamitzador de la renovació dels Consells suposa aventurar-se en aquests entorns educatius, introduir-se a les classes i grups, i posar en funcionament una sèrie de dinàmiques pensades per a estimular la participació d’infants i adolescents, en el seu entorn més proper. Així, durant un parell de mesos, passo per les aules dia a dia, convidant a reflexionar sobre què és la participació, descobrint juntament amb els infants quins drets tenen o jugant a veure què pensen els i les adolescents sobre els prejudicis que pesen sobre seu.\nPermeteu-me que m’aturi aquí un instant. Si us n’heu adonat, passa quelcom interessant en aquest article. Al cap i a la fi, soc un adult parlant de “fer participar” els més joves. Fa aproximadament tres paràgrafs que no faig més que parlar de mi, és inevitable, inercial diria jo: altre cop, els adults s’han posat al centre! Aquest tarannà hegemònic, invisible (i amb intencions més devaluadores que les que estic posant jo) és el que anomenem poder adult. I resulta que, quan les persones adultes abusem del poder adult (el poder que se’ns atorga pel simple fet de tenir l’edat que tenim), aquest sovint té un impacte negatiu sobre la participació, obstaculitzant-la, desacreditant-la o directament obviant-la, sobretot si aquesta surt de les inquietuds de persones que es troben fora de l’edat adulta.\nÉs aquí on (si em permeteu tornar a posar al centre la meva reflexió) em plantejo, cada cop que surto de fer una sessió de renovació, quin és el veritable sentit de la participació, i quin grau de responsabilitat i consciència haig de posar a la tasca que faig, per tal de no reproduir desigualtats per motiu d’edat. Què creieu? La participació és fer que la gent participi quan tu vols i perquè toca, és que quan facis una crida la gent vingui a participar amb ganes o és alguna altra cosa? Què perseguim quan es tracta d’infants i adolescents? Quin sentit li donem?\nEn el meu cas, estic convençut que vaig a l’aula a plantar una petita llavor que faci germinar l’agència pròpia i la preocupació per la resta, com a mínim dins el grup en qüestió. Una llavor que, així que creixi, sigui capaç de trencar amb l’individualisme capitalista que externalitza les solucions a l’oferta mercantil. Per mi, aquest és un dels sentits de la participació: generar moviment per qüestionar l’establert i dissenyar una nova manera de fer les coses que trenqui amb el “sempre s’ha fet així perquè així funciona”. Aquesta sentència tan present, tan igualadora com discriminadora, tan neutra que és incapaç de qüestionar el poder des d’on s’emet, el poder adult.\nEl sentit de les sessions que dinamitzo no és més que despertar aquesta il·lusió per implicar-se. El que fem des de la cooperativa no és aplaçar el canvi al futur de les generacions, és actuar en present per tal que, a través d’aquesta implicació, infants i adolescents puguin gaudir del seu futur. És creure en aquestes persones, trencar la lògica adultcentrista i generar espais i pràctiques que empoderin i facin sentir valuoses unes edats que es perceben desmotivades, no aptes, sense actitud ni intenció de fer-se valer. Per contra, per l’experiència que tinc, asseguro que tenen molt a dir i que són, sens dubte, motor de canvi. Paradoxalment, duen la càrrega (imposada des del privilegi adult) “d’arreglar el món que els deixem”. Per trencar amb aquest privilegi només cal, per un segon, descentrar la mirada i posar el focus en ells i elles. Ampliar la visió. Sortir del pas perquè caminin juntes i, en cas de necessitat, que sàpiguen que hi som.\nJa ho veieu, al cap i a la fi, hi ha molt més amagat darrere una simple sessió de treball, i els nervis i la motivació que infants i adolescents posen cada any en el procés, m’ho demostren. Anant una mica més enllà, m’agrada pensar que, a certa escala més ajustada a l’edat i l’experiència, els consellers i conselleres del CLIA deuen sentir quelcom similar al que sento jo sortint de l’aula. Si més no, estic segur que el que s’enduran de l’experiència és molt més del que es pugui pensar i la seva implicació es veurà recompensada pel propi benestar que aporta participar. En el meu cas jo també m’enduc aquesta sensació d’haver fet aportacions i de formar part d’una causa comú que, si més no, desperti consciències.\nPau Peralta Martínez\nCircula Cultura SCCL\n644 984 977\nVols seguir tot el que fem?\nAlbert Ramon, Disseny Gràfic\nAlbert Bercero, Disseny Web\nLaia Quintà, suport en els continguts web


El Pla de Sosteniblitat Turística de Torroella de Montgrí s'alinea amb l'agenda 2030\nTorroella de Montgrí i l'Estartit fomentaran els objectius de Desenvolupament de les Nacions Unides i l'anomenada Agenda 2030 en el seu Pla de Sostenibilitat Turística.\nL'objectiu del pla és difondre entre la població, les persones visitants i l'empresariat del Sector Turístic la iniciativa impulsada per l'ONU amb l'objectiu de posar fi a la pobresa, protegir el planeta i garantir que totes les persones visquin amb pau i prosperitat.\nAquesta ambiciosa estratègia global estableix 17 objectius popularment coneguts com a ODS i 169 fites a assolir per a l'any 2030. L'acord també concreta indicadors específics per mesurar els seu grau de compliment.\nLa direcció tècnica del Pla de Sostenibilitat Turística ha fet una avaluació interna per determinar en quins dels 17 Objectius encaixen les línies de treball i els projectes planificats.\nD'aquesta manera es podrà avaluar la contribució que farà el Pla en matèria d'Agenda 2030 Així mateix, en la tasca de difusió de les actuacions també s'incidirà a explicar aquesta vinculació.\nEl pla pretén treballar localment a través de diferents accions 6 dels 17 objectius establerts per l'ONU com són: El treball digne i creixement econòmic; les ciutats i comunitats sostenibles; el Consum i producció responsables; la preservació de la vida submarina; la preservació dels ecosistemes terrestres i l'aliança social per aconseguir aquests objectius.\nEn matèria de platges s'invertiran gairebé 500.0000 euros per fer nous equipaments, un estudi tècnic de l'espigó de Llevant i millorar l'accessibilitat del Molinet.\nPel que fa al paisatge urbà s'invertiran 1.300.000 euros en millora urbana en diversos punts del municipi, un estudi de la qualitat urbana de la zona comercial de l'Estartit i remodelar La Pineda com Espai de Lleure.\nTambé es treballarà en accessibiltat tant de les empreses i negocis locals com del propi paisatge urbà.\nPel que fa a la mobilitat amb més de mig milió d'euros s'impulsaran els carrils bici, la mobilitat elèctrica i els aparcaments dissuassoris.\nEn matèria de reciclatge es seguirà apostan pel compliment de les ordenances. I en matèria de patrimoni es continuarà amb la senyalització del nucli antic torroellenc, al qual s'hi aplicaran tecnologies per explicar-lo i interpretar-lo al visitant.\nLes Illes Medes i la tradició pesquera estardidenca rebrà un impuls amb l'estudi per determinar la viabilitat econòmica i financera i establir els públics objectius del futur Espai Medes. De la mateixa manera que es seguirà promocionant el Parc Natural, entre d'altres qüestions.