La tirania dels rellotges\nLa invenció del rellotge de polsera és relativament recent, de finals del segle XIX. I és una invenció, en molts sentits, decisiva. A partir d’aleshores, l’instrument que mesura el pas del temps passa a ser, de manera molt generalitzada, una part del propi cos, com un apèndix industrial incorporat al cos biològic que té, al seu torn, el seu propi temps i la seva pròpia mesura: un temps interior i una mesura intuïtiva. Amb el rellotge de polsera, tanmateix, el temps esdevé una realitat mecànica, com una manilla lligada al cos que, al mateix temps, el lliga, sotmetent-lo a un ritme exterior, imposat, neutre i objectiu.\nInventat a finals del XIX, el rellotge de polsera no es generalitza fins a la Primera Guerra Mundial. I la seva nova ubicació marca l’inici d’una tirania en el metratge del temps, com si no fos suficient el rellotge que recorda l’hora i calgués un rellotge que la marqués, a sobre del cos, perquè el cos, finalment, acabi ajustant-s’hi. La història del capitalisme en el segle XX, sota el fordisme i la fabricació en cadena, no és del tot indeslligable d’aquesta nova tirania, una tirania subtil però extremadament efectiva sobre el temps al qual, a partir d’aleshores, caldrà sotmetre els cossos.\nLa història de la modernitat està lligada al control del temps\nEl temps del rellotge de polsera i, després, del rellotge incorporat al telèfon mòbil, marquen les fases d’aquesta tirania contemporània. La història de la modernitat està lligada al control del temps i dels propis cossos: una història, m’atreveixo a suggerir, lligada a la voluntat del capitalisme d’augmentar la rendibilitat de les accions humanes i de portar a extrems insospitats la regulació estricta del temps individual d’acord amb paràmetres de productivitat.\nL’any 2010 Christian Marclay va presentar The clock [El rellotge], un film insòlit de 24 hores de durada. Es tracta d’un collage desmesurat muntat a partir de més de deu mil fragments de pel·lícules que, en algun moment, mostren un rellotge. El més impressionant del film és que els fragments procedents de les pel·lícules més diverses estan muntats de tal manera que el temps dels rellotges que es pot veure en la pantalla coincideix, cronològicament, amb el temps de la projecció: i així veiem Nicole Kidman comprovant el seu rellotge, que marca les 7.29 quan el nostre rellotge marca també aquesta hora. I quan Bruno Ganz en mira un altre que marca les 7.50, també aquesta és l’hora que marca el nostre. I així successivament: 24 hores de film, amb rellotges que van indicant el pas del temps, provinents d’històries filmades de les quals només han quedat els fotogrames del rellotge i el mínim de la seqüència que ens ubica.\nI així veiem l’espectacle del temps que passa, en temps real, que és també el nostre, en una inquietant sincronia entre el temps de la ficció i el temps de la nostra vida. Però sobretot és inquietant perquè il·lustra un temps sense descans, una continuïtat ininterrompuda, un bucle de temps que mai no comença ni s’acaba, i que es desplega de manera circular, sense interrupcions ni fissures. Però com una continuïtat contínuament fragmentada. L’impacte d’aquest encadenat d’imatges és colpidor: és difícil no sentir fins a quin punt els rellotges marquen les nostres vides. Perquè el que endevinem, potser, és això: que el temps dels rellotges marca les nostres vides fins a uns extrems que no som capaços de reconèixer. Davant d’aquesta tirania, que marca i regula, com un metrònom, el ritme de les nostres vides, ¿no hi haurà una revolució bàsica, elemental, que consisteixi, precisament, a aprendre a desempallegar-nos-en per poder perdre, ni que sigui una mica, el temps?


El Partit Popular ha criticat durament la decisió de citar a declarar al president del Govern, Mariano Rajoy, en el judici del cas Gürtel. Els populars consideren un "abús de dret" la citació de Rajoy.\n"Tot això suposa una situació d'abús de dret, perquè una petició amb clara intencionalitat política s'emmascara en un interès jurídic inexistent", ha assegurat el PP en un comunicat. En el mateix, diu que "respecta però no pot compartir la decisió adoptada".\n"RAJOY NO TÉ RES A AMAGAR PERÒ TAMPOC RES A APORTAR"\nEl coordinador general del PP, Fernando Martínez-Maillo, ha assegurat aquest dimecres que el president del Govern i del seu partit, Mariano Rajoy, afronta "amb molta tranquil·litat" la seva citació a declarar en el judici per la primera època de Gürtel: "Sincerament , crec que Rajoy no té res a amagar però tampoc res de nou que aportar".\nMaillo, que ha detallat que sí que ha parlat amb Rajoy des que es va conèixer la citació, ha assegurat que encara no han "valorat" com compareixerà --si en persona o per videoconferencia-- i ha deixat clar que farà "el que decideixi el tribunal".\nEn tot cas, també ha advertit que, quan es produeixi aquesta declaració, Rajoy podrà contestar a les preguntes "que tinguin a veure exactament amb l'objecte del procés", que són les campanyes electorals de les localitats madrilenyes de Pozuelo d'Alarcón i Majadahonda de 2003, segons ha dit en una entrevista a la Cadena Ser.\nEl seu argument per dir que Rajoy no té res a amagar ni res a aportar és que ell no tenia cap responsabilitat econòmica ni d'organització d'aquestes campanyes.\nDe fet, creu que l'acusació popular exercida per l'Associació d'Advocats Demòcrates (ADADE) "ha induït a un suposat error" al tribunal de l'Audiència Nacional que jutja el cas en la seva petició de compareixença de Rajoy, perquè Rajoy no tenia responsabilitat en aquestes campanyes.\nNo obstant això, tot seguit ha puntualitzat que no estava dient que el tribunal s'hagi deixat enganyar per l'acusació popular sinó que, mentre no es conegui la resolució judicial, la seva valoració només pot basar-se en la petició de ADADE, i aquesta "introdueix elements que són clarament erronis".\nAmb tot, sí que ha insistit que el tribunal haurà d'explicar per què ha modificat la seva pròpia postura, perquè en dues ocasions anteriors ja es va oposar a una petició que declarés Rajoy.\nL'ACUSACIÓ POPULAR ESTÀ MOTIVADA POLÍTICAMENT\nPer la seva banda, el vicesecretari general de Comunicació del Partit Popular, Pablo Casado, ha defensat l'honorabilitat del president de Govern, Mariano Rajoy, després de ser cridat a testificar en el judici de la primera època Gürtel i ha apuntat al fet que es tracta d'una acusació popular basada en motius polítics.\n"L'acusació popular està intentant fer política a costa de la justici a espanyola", ha assegurat a la seva arribada a l'esmorzar informatiu d'Europa Press d'aquest dimecres, i alhora ha defensat l'honorabilitat del president del Govern, ja que "no té cap responsabilitat sobre les eleccions de Pozuelo i Majadahonda ".\nCasado ha defensat Rajoy com un polític "irreprotxable" i el PP com un partit que "ha millorat Espanya quan ha governat", després de la qual cosa ha llançat una acusació als que "pretenen a través d'acusacions particulars" guanyar als tribunals el que "li neguen els ciutadans a les urnes".\nPer la seva banda, el ministre d'Exteriors, Alfonso Dastis, ha assenyalat que la citació de Rajoy no hauria d'afectar la imatge espanyola a l'exterior. "És l'aplicació de l'ordre jurídic espanyol, el Govern i el seu president respecten i acaten les decisions de la justícia", ha declarat Dastis a la seva arribada a l'esmorzar informatiu d'Europa Press.


L’Estat desplega l’Exèrcit – CATzona\nL’Estat desplega l’Exèrcit\nEl cap de l’Estat Major de de la Defensa, Miguel Ángel Villarroya, ha anunciat el desplegament d’unitats de l’Estat de Terra i d’Infanteria de Marina per la crisi del coronavirus després del desplegament d’Unitat Militar d’Emergències (UME). Villarroya ha dit que “avui continuem augmentant els desplegaments de forces armades al territori. Avui més de la UME també estem desplegant unitats de l’Exèrcit de Terra i Marina”. Des ahir a la nit, l’Exèrcit de Terra s’ha desplegat en diverses ciutats espanyoles per donar suport a la batejada com a Operació “Balmis”. Els efectius de la Brigada Galícia VII i de la Brigada Extremadura XI ja patrullen punts crítics de Vigo i Badajoz. Al costat d’ells, uniformats de el Cos d’Infanteria de Marina fan el mateix a zones de la Badia de Cadis. En total, són ja 1.820 els militars activats: 1.350 de la UME, 350 de l’Exèrcit de Terra i 120 de l’Armada. També ha informat que l’Exèrcit està desplegat a 28 ciutats espanyoles i també ha dit que “ens ha sol·licitat el Ministeri de l’Interior desinfectar els centres de la DGT de diverses ciutats”. Anar a la font – e-noticies


Seus del congrés i trobada de dones – València Ciutat Amable\nEl Reial Monestir de la Mare de Déu del Carme de València es va establir l’any 1281 en el barri de Roters, situat fora de les muralles àrabs de la ciutat, igual que altres convents fundats després de la conquesta cristiana, com els de Sant Doménec (1239), Sant Agustí (1250) i Saïdia (1268). L’any 1356, amb la nova muralla tardomedieval, queda dins del perímetre urbà. La seua importància no admet dubte, i no debades al monestir deu el nom un dels barris més castissos i populars de la ciutat: el barri del Carme.\nDesprés de diverses rehabilitacions i el seu ús com a espai expositiu, el Centre del Carme emprèn en 2017 una nova etapa com a centre de cultura contemporània amb l’objectiu d’acollir un ampli ventall de llenguatges i pràctiques artístiques representatives de la cultura actual com a arts visuals, arts escèniques experimentals, performance, cinema, música, art sonor, disseny, edició, llibres… però també integrar a altres branques del pensament com la sociologia, arquitectura, economia, dret, urbanisme o medicina.\nEn aquesta nova etapa el Centre del Carme es dóna cabuda també a iniciatives de la societat civil i de l’àmbit associatiu de la Comunitat Valenciana. El Centre del Carme compta a més amb una programació educativa formada per tallers i altres experiències artístiques que cerquen obrir l’espai i acostar la cultura a tots els públics, qualsevol que siga la seua condició social o franja d’edat. Així, el Centre del Carme és , des de novembre de 2016, el primer centre d’art espanyol, i ara com ara , l’únic, a oferir una sala permanent per a la primera infància, de 0 a 3 anys, cridada ‘Espai de Telles’. D’aquesta forma el Centre del Carme es presenta com un centre dedicat a la cultura del nostre temps, inclusiu, plural, obert i amb un model de gestió transparent.\nMés informació en la pàgina web del Centre del Carme de Cultura Contemporània.\nEl Centre Museístic La Beneficència és un edifici que ha tingut diversos usos al llarg de la seua història. Va començar sent un convent a principis del segle XVI i va ser Casa de la Beneficència des de mitjan segle XIX, on se socorria i preparava per al món laboral a orfes i captaires.\nAmb l’arribada de la democràcia es converteix en un centre museístic que alberga dos dels més importants museus de la ciutat: el Museu de Prehistòria de València (fundat el 1927) i el Museu Valencià d’Etnologia (creat el 1983). En ell també es localitzen altres institucions de la Diputació de València, la Institució Alfons el Magnànim i el Servei d’Assistència i Recursos Culturals (SARC).\nL’arquitectura de l’edifici brilla per l’antiga capella, actual sala d’actes Alfons el Magnànim, els seus patis i la vegetació que es manté.\nEls visitants trobaran una botiga i una cafeteria-restaurant que complementen aquest centre cultural i fan d’ell un espai privilegiat de cultura i oci en ple centre de la ciutat de València.\nMés informació a la pàgina web del Centre Museístic La Beneficència.\nL’antic Escorxador Municipal, obra de l’arquitecte xativí Lluís Ferreres Soler, va començar a construir-se en 1898 i va ser inaugurat el 1902. Per aquells anys, aquesta instal·lació es trobava allunyada del nucli urbà, al costat del que llavors es coneixia com la cruïlla entre els camins de Madrid i Trànsits, i enganxada a la sèquia de Rovella de la qual obtenia l’aigua necessària per al seu funcionament.\nAmb una superfície de 12.875 metres quadrats i situat entre el passeig de la Petxina i els carrers Terol i Pérez Galdós, al costat del llit del riu Túria, el valor d’aquesta construcció rau en l’harmonia que conforma tot el conjunt d’edificis que la componen. Segons destaquen els arquitectes redactors del projecte de rehabilitació de l’antic Escorxador, Carlos Payá i Carlos Camps, “la construcció d’aquests edificis és una bella mostra dels postulats higienistes que a principis del segle XX s’imposaven en les grans obres públiques empreses a València” . Així mateix, assenyalen que “la finalitat industrial dels immobles va fer que el seu disseny s’adeqüés a les necessitats d’ús, encara que sense renunciar a una senzilla decoració en què s’enalteix els materials amb el qual va ser construït”. Amb tot això, l’Escorxador Municipal de València es va constituir com un brillant exemple d’edifici públic i industrial.\nDesprés de diverses formes, com la que es va produir l’any 1957 després dels greus desperfectes ocasionats per la riuada, l’Escorxador Municipal va començar a ser absorbit pel creixement de la ciutat i, el 1969, un cop consolidat el seu entorn urbà, va ser tancat i traslladat.\nActualment, després de la rehabilitació que s’ha inaugurat al maig de 2003, l’edifici acull el Complex Esportiu-Cultural “La Petxina”.\nMés informació a la pàgina web del Complex Esportiu-Cultural La Petxina.


Nivell B2/C1 de llengua catalana | Institut Manuel Carrasco i Formiguera\nQuins són els requeriments imprescindibles per obtenir l’acreditació B2/C1 de llengua catalana?\nNo haver estat mai exempt de català.\nInici de l’escolarització a partir del curs 1978-79 (inclòs). Acompleix aquest requisit l’alumnat nascut a partir de 1972.\nSi l’alumne ha nascut abans del 1972 i vol obtenir el certificat de català ha de dirigir-se al Departament d’Educació (per normativa els instituts no el poden certificar).\nSi no viviu a Barcelona o no sou exalumnes us recomanem que el demaneu a l’institut públic més proper al vostre domicili.\nEs sol.licita mitjançant un correu electrònic a l’adreça: iescarrascobarcelona@xtec.cat adjuntant la sol.licitud de reconeixement de Llengua Catalana, DNI de la persona que sol.licita el certificat i la documentació que s’indica a la taula d’equivalències.\nLa secretaria del centre donarà resposta al correu i donarà cita prèvia per recollir el certificat.\nEn cas que no pugui venir el titular personalment caldrà portar una autorització.\nQuin és el termini de lliurament del certificat?\nUna setmana a comptar des del dia de la presentació de la sol·licitud.\nDocumentació a aportar i Taula d’equivalències\nEstudis realitzats Cal haver estudiat a Catalunya Documents que cal adjuntar a la sol·licitud\nEGB / FP1 Totalitat de l’EGB i s’hagi cursat la matèria de llengua catalana en la totalitat dels estudis esmentats a partir del curs 1978-1979.Totalitat de l’EGB i FP1 i s’hagi cursat la matèria de llengua catalana en la totalitat dels estudis esmentats a partir del curs 1978-1979. Document en PDF o JPG del DNI Original, de les pàgines de la CERTIFICACIÓ D’ANYS D’ESCOLARITAT del llibre d’escolaritat de l’EGB o certificat acreditatiu*\nDocument en PDF o JPG de les notes finals de tots els cursos de FP1 o certificat acreditatiu*\nBUP Totalitat l’EGB i BUP i s’hagi cursat de manera oficial la matèria de llengua catalana en la totalitat dels estudis esmentats a partir del curs 1978-1979. Document en PDF o JPG del DNI original, de les pàgines de la CERTIFICACIÓ D’ANYS D’ESCOLARITAT del llibre d’escolaritat de l’EGB o certificat acreditatiu*\nDocument en PDF o JPG de les notes finals de tots els cursos de BUP o certificat acreditatiu*\nFP2 Totalitat l’EGB, FP1 i FP2 i s’hagi cursat de manera oficial la matèria de llengua catalana en la totalitat dels estudis esmentats. Document en PDF o JPG del DNI original, de les pàgines de la CERTIFICACIÓ D’ANYS D’ESCOLARITAT del llibre d’escolaritat de l’EGB o certificat acreditatiu*\nDocument en PDF o JPG de les notes finals de tots els cursos de FP1 i FP2 o certificat acreditatiu*\nBATXILLERAT 3 cursos qualsevols de Primària i 5 qualsevols entre ESO i BATX i s’hagi cursat la matèria de llengua catalana en la totalitat dels estudis mínims esmentats. Document en PDF o JPG del DNI original, de les pàgines de la CERTIFICACIÓ D’ANYS D’ESCOLARITAT del llibre d’escolaritat de Primària i Secundària\nDocument en PDF o JPG de les notes finals de tots els cursos de Batxillerat\nESO 3 cursos qualsevols de Primària i tota l’ESO s’hagi cursat i aprovat la matèria de llengua catalana en la totalitat dels estudis mínims esmentats. Aquesta equivalència és d’aplicació a partir del curs 2007-2008, sense caràcter retroactiu. Document en PDF o JPG del DNI original , de les pàgines de la CERTIFICACIÓ D’ANYS D’ESCOLARITAT del llibre d’escolaritat de Primària i Secundària\n*certificat acreditatiu: en cas de no tenir el llibre d’escolaritat, heu d’anar a l’escola o institut on vàreu estudiar la primària/secundària/batxillerat/FPI/FP2/BUP, per demanar un certificat que indiqui els anys i els cursos d’escolaritat i la frase “l’alumne ha cursat i aprovat la matèria de llengua catalana”.\nPodeu consultar l’ ORDRE VCP/491/2009, de 12 de novembre, per la qual es refonen i s’actualitzen els títols, diplomes i certificats equivalents als certificats de coneixements de català de la Secretaria de Política Lingüística i la web d’ Equivalències i acreditació de coneixements de català.


Grup Hiper Pas | 10 coses que no sabies de la soprano Jonaina Salvador i d’Andorra Lírica\n10 coses que no sabies de la soprano Jonaina Salvador i d’Andorra Lírica\nGrup Hiper Pas, com empresa compromesa amb la societat andorrana en general, dona suport a diferents iniciatives que fomenten el desenvolupament cultural del Principat, com per exemple la Temporada d’Òpera d’Andorra.\nDarrera l’organització d’una temporada estable a l’auditori Claror es troba l’Associació Andorra Lírica, nascuda a l’any 2016 per promoure la lírica al país i a la qual Grup Hiper Pas patrocina des de l’abril de l’any 2021. La seva directora general i artística és Jonaina Salvador, soprano nascuda a l’any 1987, va fer estudis de cant i piano a Andorra, Barcelona i París que, també, transmet com a docent entusiasta. Vols conèixer millor a la Jonaina Salvador i a Andorra Lírica?\n1. Abans de cantar evita el meló i la pinya\nTot i reconèixer que “cada cantant és un món i el que li sent bé a un, no li serveix per a un altre”, en el seu cas evita prendre aquests dos aliments perquè li inflama la llengua i el paladar. “Trobar l’equilibri entre no tenir la panxa buida i no sentir-se pesada és un repte sempre per a mi abans de cantar. A nivell de beguda, és important mantenir-se hidratada”, afegeix.\n2. És important cuidar cos i ment per encarar una nova obra\n“La nostra eina és el cos”, subratlla Jonaina Salvador, qui expressa la importància de cuidar cos i ment. “Hàbits saludables, exercici físic, poder estar en forma per poder encarnar qualsevol paper ens requereix molta energia. Són moltes hores d’estudi a diferents nivells”, assenyala. Per preparar una obra explica les diferents fases: la lectura del llibret per entendre els personatges, la descoberta de la partitura amb una lectura musical amb el text, la interpretació del text i la musicalitat, amb l’anàlisi del personatge. “La psicologia del personatge està escrita pel compositor a la pròpia música, els intèrprets hem de fixar-nos en cada detall per poder estar al servei del text, de la música i del personatge”, assegura.\n3. Andorra Lírica ha exportat espectacles fora d’Andorra\nAl llarg de les set edicions s’han estrenat 25 espectacles de producció pròpia al país, amb una mescla de gèneres lírics. Però, a més, també han pogut exportar espectacles fora de les fronteres a teatres de renom i festivals.\n4. Andorra Lírica té la vocació de mantenir viva la flama lírica al país\nAquesta és la finalitat de l’associació. Una de les riqueses artístiques i socials és la mescla entre artistes de tots els teatres d’òpera del món amb artistes de nivell d’Andorra, com també la col·laboració interdisciplinària entre diverses entitats culturals del país. “Aquestes trobades culturals interdisciplinàries i transgeneracionals són molt enriquidores per a tot el teixit cultural i l’òpera és una plataforma ideal per això”, afegeix. Més enllà dels espectacles, Andorra Lírica també té una vessant social i divulgativa, creant tallers lírics a l’Escola Especialitzada Nostra Senyora de Meritxell, a les escoles dels diferents sistemes educatius o amb la creació del programa de radio líric mensual a RTVA “Toi toi toi”.\n5. Públic de totes les edats i nivells\nAndorra Lírica compta amb un públic fidel que els segueix a totes les produccions. Amb espectacles d’una durada màxima de dues hores, i pensats per a un públic familiar, hi ha públic de totes les edats. A més, també hi acudeixen tant consumidors habituals d’òpera com públic que ha descobert el gènere líric per primera vegada i que s’acaba aficionant.\n6. La veu sempre ha sigut la seva passió\nJonaina Salvador va començar els seus estudis de piano a l’Institut de Música d’Andorra, per continuar i graduar-se al Conservatori Superior del Liceu de Barcelona, on a més també va fer estudis de cant simultàniament. Va perfeccionar els seus estudis de cant a París, i de mica en mica el cant “va anar agafant més i més espai en la meva vida fins guanyar el polze a la resta”. “De totes maneres, totes les disciplines en les que m’he format són molt complementàries com a músic, com a docent i com a persona. Com a intèrprets (i com a persones) sempre estem en permanent formació i evolució”, afegeix.\n7. Pinta els cartells de la temporada\nDes de petita sempre l’ha agradat molt pintar, i per això aprofita per ser ella qui pinta els cartells de la temporada. També li agraden molt les manualitats, com ballar, llegir i “seguir aprenent”.\n8. No es resisteix al confit d’ànec amb patates\nJonaina Salvador explica que, si a la carta del restaurant es troba aquest plat, “és molt probable que el provi, m’encanta! Segurament pels meus anys a París”. Per altra banda, assegura que no hi ha truita de patates com la de la seva mare, i de la seva àvia recorda que li sortien tots els plats amb un “sabor especial”, com per exemple l’escalivada al foc. “A casa gaudim de la bona cuina i també és un bon moment per compartir amb les persones que t’estimes, família i amics”, explica.\n9. No falta a River Centre Comercial per trobar allò que més li agrada\nTot i que acostuma a fer la compra als comerços de proximitat prop de casa seva, la compra “gran o amb productes específics que m’agraden” la realitza a River Centre Comercial, ja que és on sempre els troba.\n10. Els ‘breaks’ per descansar, a Granier de River\nLi agrada molt l’espai de Granier a River Centre Comercial per fer un ‘break’ per descansar. El pa de panses i nous és una temptació per a ella, tot i que li agraden molt la varietat de pans per escollir i la varietat tant dolça com salada que s’ofereix.


Descomptes a la C-16: com s'aplicaran? - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nT'expliquem en un gràfic com funcionaran les bonificacions. És el primer cop que es modifica la concessió\nalan ruiz terol | manresa 15.07.2015 | 08:32\nL'aplicació dels descomptes al tram de l'autopista C-16 que va de Manresa a Terrassa ja té data: gener de l'any vinent. El Govern català va aprovar ahir el decret que modifica les condicions de la concessió de la infraestructura a l'empresa Autema. Inclou noves bonificacions que afectaran el preu dels peatges en hores punta. L'objectiu és clar: atraure vehicles que ara per ara prefereixen circular per les carreteres gratuïtes que discorren en paral·lel amb la C-16: la C-55 i la C-58.\nHi ha dos grans descomptes. D'una banda, la gratuïtat per a tots els vehicles que accedeixin i surtin de l'autopista utilitzant els accessos entre Castellbell i el Vilar i Manresa i rodalia (vegeu infografia). La Generalitat atén així la demanda dels municipis que rodegen la ciutat, que reclamaven beneficiar-se també d'uns descomptes que en principi només afectaven la capital del Bages. D'altra banda, el tram entre Manresa (accessos a Viladordis i el Pont de Vilomara) i Terrassa tindrà un descompte del 50%. El cost del peatge, tenint en compte els preus actuals, seria del voltant dels dos euros. Tot i que el decret no inclou de moment els vehicles que utilitzin les entrades de Sant Fruitós i Santa Ana, la Generalitat espera poder incorporar-los-hi aviat.\nL'única manera de beneficiar-se dels descomptes serà utilitzant un sistema dinàmic de pagament (més conegut com a telepeatge, Via-T o teletac). Durant els dos primers anys d'aplicació del nou sistema, l'empresa concessionària facilitarà aquests dispositius als usuaris que no en disposin de manera gratuïta.\nLes bonificacions s'aplicaran els dies feiners no festius durant les hores de més trànsit: de 7 a 2/4 d'11 del matí i de 5 de la tarda a les 9 del vespre. Pel que fa la resta del dia els preus seran els mateixos que ara.


Professorat del departament d’Interpretació – Esadib\nDiplomat en Empreses i activitats turístiques i Llicenciat en Art Dramàtic per l’Institut del Teatre de Barcelona. Entre els seus professors destaquen Andrej Leparsky i Peter Clough. S’ha format en diverses disciplines com cant, clown, doblatge i teatre gestual. Fruit d’aquesta formació destaca la seva participació en diversos espectacles com ara Detrás de la Cia Moveo, Gurs de la Cia Per Se (guanyadora del premi al millor projecte musical 2009 per l’Institut del Teatre i Diputació de Barcelona). I obres com Dones sàvies, Els altres, L’hort dels cirerers, La marató, Yerma…Ha treballat com autor i director, dirigint diverses peces de teatre breu i peces de creació pròpia com El pavelló número 6, La presa de Conor McPherson i Capaltard de Neus Nadal. Ha participat en sèries de televisió com Com si fos ahir, El cor de la Ciutat, la Via Augusta, Llàgrima de Sang, Treufoc (IB3) i pel·lícules com La Jaula de Marcos Cabotá, Lo mejor de mí de Roser Aguilar, El cura y el veneno i en nombrosos curtmetratges i tv-movies. Ha treballat com ajudant de direcció a l’obra Mar de Fons de la Cia Iguana Teatre, ha estat director artístic de l’entitat Sonrisa Medica, obrint nous programes a les Illes Balears.\nEn producció i gestió destaca la seva experiència amb l’Ajuntament de Terrassa, exercint com a coordinador d’espai escènic i planificació d’esdeveniments culturals, i la participació en la producció d’òperes del Teatre Principal de Palma.\nHa rebut el premi a millor actor en la VIII edició de Teatre de Barra, i ha estat nominat com a millor actor balear, en els Premis Somriu de Radio i Televisió de les Illes Balears.\nCaracterització i indumentària (en anglès)\nDepartament d'interpretació i Cap d'estudis\nEscenificació I i Interpretació III\nTitulat superior en Direcció i Dramatúrgia per l’Institut del Teatre de Barcelona (1997). Va ampliar els seus estudis els dos anys següents a The Circus Space de Londres.\nÉs membre fundador de la productora Res de Res i En Blanc. Amb els seus espectacles, molts d’ells de creació pròpia, ha viatjat a més de dotze països diferents.\nCom a director es caracteritza per la seva peculiar barreja de llenguatges escènics i en els últims catorze anys ha dirigit una vintena d’espectacles, tant amb la seva productora com per a altres. La seva primera obra escrita va merèixer el premi Textos Teatrals Teatre Principal (1997).\nCap del departament d'Interpretació\nInterpretació I, Interpretació II (1r bloc) i Taller I\nTitulada Superior en Art Dramàtic, en l’especialitat d’Interpretació textual, per l’ESADIB, i titulada en el Màster en Estudis Avançats de Teatre per la UNIR, especialitat direcció escènica. Màster en Ecologia Emocional per la Fundació Àmbit de Barcelona.\nEls seus darrers treballs teatrals han estat Mar de Fons coproducció del Teatre del Mar, Teatre Principal i Teatre Lliure de Barcelona, Sí au sí, coproducció de La Gran Troupe i el Festival\nTemporada Alta de Girona, Cabaret Íntim de Corcada Teatre, Comviure amb direcció de Diego Ingold i Joan Fullana, El Balcó i Un matrimoni de Boston dirigides per Rafel Duran, Hamlet Party dirigida per Pep Ramón Cerdà, El sopar amb Joan Carles Bellviure i Amadeus amb Roberto Romei. En el sector audiovisual destaquen els seus treballs a les sèries L’Anell, Hotel Bellavista i Mai Neva a Ciutat per a IB3TV, entre d’altres.\nClown i Bufó\nDepartament d'interpretació i Cap del departament de veu i música\nMàscara I i II\nTitulat Superior en Art Dramàtic per l’ESADIB. Màster en Estudis Teatrals, per la Universitat Autònoma de Barcelona. Va ampliar la seva formació en el SIAC (Scuola Internazionale dell’Attore Comico) i en el CMSG (Centre Maschere i Strutture Gestual).\nDes de 2002 desenvolupa la seva tasca docent en escoles superiors d’art dramàtic, cicles superiors d’actuació i centres de formació del professorat.\nCom a actor, ha participat en nombrosos espectacles de diversos grups teatrals (Teatre Principal de Palma, Iguana Teatre, Turmeda Teatre, Macnas Theatre, Estudi Zero Teatre, Carpet Theatre, Teatre de Teresetes, entre d’altres). També té experiència en publicitat, cinema, televisió i doblatge.\nEn l’àmbit de la realització de màscares, ha col·laborat en més de trenta produccions professionals. Té diverses publicacions sobre didàctica teatral en revistes especialitzades.\nTaller II i Direcció actoral\nDirector, dramaturg i actor. Llicenciat en Direcció escènica i Dramatúrgia per l’Institut del Teatre de Barcelona. Màster en Estudis Avançats de Teatre per la UNIR. Fundador de la companyia Corcada Teatre. Com a director de teatre i dramaturg ha estrenat, a banda dels espectacle de Corcada (que es poden trobar a www.corcada.com), i entre d’altres, els següents muntatges: Anatomia de la por (2019); #Comviure (2017, Teatre Principal de Palma); Abans que arribi l’Alemany, de Marta Barceló (2016, En Blanc); Quan venia l’esquadra, de Xesca Ensenyat i Joan Yago (2015, El Somni Produccions); Rinoceront d’E. Ionesco (2015, Teatre Principal de Palma) o Dues dones que canten (2011, Teatre Lliure). Es dedica també al disseny d’il·luminació, el disseny de so i la música. És autor i director de la sèrie Mai neva a Ciutat (IB3TV). Ha treballat com actor en audiovisual a Treufoc (2017-18, IB3TV) i L’Anell (2011-12, IB3TV).\nTaller II i Escenificació I\nDirector escènic, escenògraf, il·luminador i pedagog. És llicenciat en Direcció escènica i Dramatúrgia per l’Institut del Teatre de Barcelona. Actualment està cursant el tercer any del «Corso triennale di Tecnica della rappresentazione» a l’Scuola Conia, diretta da Claudia Castellucci.\nCombina la direcció escènica amb la pedagogia i exerceix de professor a l’ESADIB (Escola Superior d’Art Dramàtic de les Illes Balears), on també ha exercit de cap d’estudis el curs 2020-21 i cap de\ndepartament d’Interpretació els cursos 18-19 i 19-20.\nGuanyador del premi a la millor direcció escènica de les Illes Balears de l’ATAPIB (Associació d’Auditoris i Teatres Públics de les Illes Balears) per l’obra «La Senyora» al 2014, i també per l’obra «La classe» al 2018. Guanyador del premi al millor espectacle de les Balears 2015 de l’ATAPIB per l’obra «Dels llargs camins», de Jaume Miró. Nominat finalista als premis Max 2019 en la categoria d’espectacle revelació per «Instruccions per a no tenir por si ve la Pastora», de Núria Vizcarro, espectacle del qual, a banda de dirigir, també signa l’escenografia, la il·luminació i l’espai sonor.\nEntre els darrers espectacles que ha dirigit, caldria destacar «Un obús al cor» de Wadji Mouawad, amb la productora Lykos produccions, 2021; «Ànima de Don Carlo», a partir de l’òpera de Giuseppe Verdi, amb la productora Euroclassics, 2020; «Siau Benvingut!» d’Alexandre Ballester, coproducció de l’Ajuntament de sa Pobla i l’ATAPIB, 2019; «Tosca» de Puccini amb la productora Euroclassics, 2019; «Quincas, la mort i la mort» de Jorge Amado, coproducció del CAET i la companyia Xangô, 2018; «Instruccions per a no tenir por si ve la Pastora» de Núria Vizcarro, amb La Ravalera Teatre, 2018; «Smiley» de Guillem Clua, amb el Somni Produccions (Guanyadora del premi a la millor interpretació masculina de l’ATAPIB 2018); «La Classe» de Sergi Baos i coproducció del Teatre Principal de Palma.\nA més, fa cinc anys imparteix l’assignatura de Taller II al quart curs de l’ESADIB, on ha realitzat els muntatges «Els fusells de la senyora Carrà» de Brecht, «L’onada», a partir de l’experiment sociològic de Ron Jones, «La màquina d’aigua» de David Mamet, «El despertar de la primavera» de Frank Wedekind i «Equus» de Peter Shaffer.\nInterpretació davant la càmera i Interpretació II (2n i 3r bloc)\nLlicenciada en Interpretació per l’Institut del Teatre de Barcelona. Es va formar en diferents escoles amb professionals com Philippe Gaulier, Gabor Tompa, Will Keen, Krystian Lupa, Mariantònia Oliver, i Cia Mal Pelo, entre d’altres.\nHa participat en nombrosos muntatges teatrals com a actriu i directora de teatre, entre els més recents cal esmentar: la direcció i adaptació de La maledicció dels morts de gana a partir de La maledicció de Sam Shepard (Teatre Principal de Palma, 2014); Una Gavina a partir de La gavina de Chejov amb el Col·lectiu Set Sibèries, direcció i creació col·lectiva (2014); Matrimoni de Boston de David Mamet dirigida per Rafel Duran, El Somni Produccions (2015); assistent i ajudant de direcció a Hedda Gabler d’Ibsen dirigida per José Martret, Teatre Principal de Palma (2015); El Balcó de Jean Genet (2016) dirigida per Rafel Duran. Direcció Un dia d’estiu Creació col·lectiva, companyia Estepa Teatre (2017). Mar de fons (2019) dirigida per Pere Fullana.\nPer televisió, ha estat actriu en la sèrie Amor de cans, Migjorn, Llàgrima de sang d’IB3 Televisió. Ha format part de l’equip artístic en les sèries Laberint d’passions i Vallterra, IB3 Televisió. Ha rodat diversos curtmetratges amb directors com David Mataró i Luis Ortas. A més, ha treballat en doblatge i locució per televisió.


El vilanoví Daniel Molero és el nou Campió d'Espanya de Muay Thai WBC\nEls competidors vilanovins de la jornada, celebrada a Can Titó, van guanyar tres dels quatre combats\nDijous, 19 desembre 2019. 03:00. Redacció AnoiaDiari.\nJugava a casa, al pavelló de Can Titó, i això era un estímul més per guanyar. I així va ser: Daniel Molero, del gimnàs vilanoví Furio Jol, és ara campió estatal de Muay Thai, en la modalitat WBC.\nEl pavelló de Can Titó acollia dissabte la segona edició de 'Nascuts per lluitar', unavetllada dedicada íntegrament de Muay Thai. Organitzada per l'escola Furio Jol amb el suport de l'Ajuntament de Vilanova del Camí, la celebració estava avalada per OMKE i WBC una de les federacions més prestigioses a nivell mundial de Muay Thai. La vetllada va ser tot un èxit i Dani Molero es va proclamar campió estatal.\nVan ser 13 combats, on es van donar cita moltes de les millors escoles de Catalunya, Aragó, Canàries, Navarra i Madrid. L'escola Furio Jol de Vilanova del Camí va participar amb quatre esportistes. Mohamed Talhi va ser el primer a entrar en acció contra Jordi Sánchez de l'escola Kiat Chock Dee de Piera. El competidor vilanoví va començar una mica adormit, però a poc a poc es va anar fent amb el combat aconseguint una victòria als punts. Després, Walid Ikken s'enfrontava al navarrès Michael Díaz de l'escola Qbak Team de Pamplona i va encertar amb la seva estratègia; es va imposar al navarrès gràcies al seu treball de genolls i patada, assolint la victòria als punts.\nPer la seva part, la també vilanovina Sonia Rodríguez afrontava el seu quart combat professional. La seva rival era Miriam Santana de Tenerife. La vilanovina va començar bé, amb un primer assalt igualat. En el segon, però, va rebre un cop i va anar a remolc fins a perdre per punts. Era el torn de Daniel Molero, que es va enfrontar a l'experimentat Nack Muay de Tenerife Carlos Araya, un dels millors competidors i amb diversos títols nacionals i internacionals. Estava en joc el campionat nacional de Muay Thai de la prestigiosa WBC disputat a cinc assalts de tres minuts.\nEl primer assalt va ser de tempteig entre els dos esportistes. En el segon, el tinerfeny va adoptar una actitud d'atac i Molero aguantava les envestides. El tercer, el competidor local va poder igualar-se amb el visitant. I en el quart assalt, el de Tenerife acusava el cansament i Molero començava a decantar el combat. I ja en el cinquè, amb Molero llançat, aquest enviava a la lona a Araya. Una gran victòria per KO tècnic i proclamant-se campió nacional WBC en les 140 lliures (63,5 quilos). Un gran pas per a Molero, entrenat per Jonathan González, que entra en el rànquing europeu WBC.\n1 No n’aprenem! 15000 lectures\n2 ÚLTIMA HORA: Els Bombers declaren l'incendi "controlat" 6855 lectures\n5 El "miracle" de l'ermita i el castell de Queralt 1852 lectures\n6 L'Anoia registra la primera mort per coronavirus en 70 dies 1619 lectures\n7 Espectacular accident al carrer Girona d'Igualada 1589 lectures


LLeida registra el major creixement de les exportacions de les quatre demarcacions el 2015 - Tàrrega Televisió\nLLeida registra el major creixement de les exportacions de les quatre demarcacions el 2015\n8, juliol, 2016\nLa Memòria Econòmica de Catalunya 2015, patrocinada per Banco Santander, ha estat presentada avui a la Cambra de Comerç de Tarrega per la seva directora, Sra. Carme Poveda. En la presentació també ha participat Josep Pont, conseller delegat de Borges, que ha presentat una anàlisi de la internacionalització del sector de I’ oli a la província de Lleida. L’acte ha estat presidit pel president de la Cambra de Comerç de Tàrrega, Delfí Robinat, i ha comptat amb la presencia de Luís Herrero Borque, subdirector general del Banco Santander i responsable a Catalunya, i del president de la Cambra de Comerç de Lleida, Joan Simó.\nSegons estimacions pròpies, el VAB a preus corrents de la província de Lleida ha crescut un 2,5% el 2015. Es tracta del creixement més important des del 2008, i supera en 1,7 punts el registrat I’any anterior. En comparació amb el conjunt de Catalunya, el creixement ha estat menor, per segon any consecutiu, però també cal tenir en compte que durant la crisi l’economia Ileidatana va retrocedir menys. Això es deu en bona part a que la seva economia depèn més del sector agrari que no és tan cíclic com la indústria o els serveis.\nEls resultats de l’Enquesta de Clima Empresarial que realitzen les cambres en col·laboració amb l’Idescat, mostra que la marxa dels negocis ha millorat el 2015a tots els sectors en comparació a l’any anterior, tot i que a la construcció encara és negativa, però menys que el 2014.\nLa caiguda del sector residencial ha tocat fons però la recuperació esta sent molt feble. El nombre d’habitatges iniciats (422) encara és inferior al d’acabats (588). De fet, la caiguda deis darrers anys ha estat tan intensa que el nombre d’habitatges iniciats el 2015 només representa el 3% deis habitatges que es construïren el 2006 (màxim de la sèrie). Tanmateix, la ràtio d’habitatges iniciats per cada 10.000 habitants és de 9,7 a Lleida, per sobre de la resta de demarcacions, per tant, Lleida no va endarrerida respecte al conjunt de Catalunya en quant a recuperació del sector.\nEl balanç turístic del 2015 ha estat desigual als diferents territoris que conformen la demarcació. Els turistes allotjats en hotels ha augmentat a la marca turística d’Aran i del Pirineu (que inclou 6 comarques de Lleida), mentre que ha disminuït a les Terres de Lleida. En canvi, el 2015 ha estat un any força positiu per al turisme rural de les Terres de Lleida que per segon any consecutiu ha crescut més d’un 20%, sent aquesta marca turística la que ha registrat l’augment més destacat el 2015.\nTot i la recuperació econòmica, el teixit empresarial de la província encara no ha començat a créixer el 2015. El nombre d’empreses amb assalariats s’ha reduït en 386 empreses el 2015 (similar al descens de l’any anterior), fins a les 15.511 empreses. La xifra d’empreses de Lleida representa el 6,1% del total de Catalunya, un percentatge que ha anat disminuint des del 6,4% de 2010, fet que ens indica el major impacte de la crisi sobre el teixit econòmic d’aquesta demarcació.\nL’evolució de les exportacions de béns ha estat la més favorable entre les províncies catalanes, amb un creixement de gairebé el 10%, arribant a una xifra màxima històrica. Les importacions també creixen a una taxa similar, però cal tenir en compte que el saldo exterior de Lleida és clarament positiu (exporta per valor de 1.860 milions i importa per valor de 903 milions).\nAixò és resultat deis bons resultats del sector agrícola exportador. Tots els principals productes exportats han registrats creixements importants, com per exemple les fruites i llegums, que concentren una quarta part de les exportacions totals de la província i han augmentat un 4,7%, seguit pels greixos i olis que son el 14% del total i han augmentat un 9,3%. Però sobretot destaca l’augment dels pinsos, que ha estat del 27,5% respecte del 2014.\nLa bona marxa de l’economia lleidatana ha tingut el seu reflex en l’evolució del mercat de treball. El nombre d’ocupats ha crescut un 2,8% respecte a l’any anterior. S’han creat 5.225 llocs de treball nets el 2015, deis quals 3.200 al sector primari, 1.025 a la construcció i 1.000 als serveis.\nPel que fa al nombre d’aturats, també registra un descens per tercer any consecutiu. El nombre d’aturats a Lleida es redueix un 9,1% el 2015, similar al descens del 10% registrat al conjunt de Catalunya. Però la xifra d’aturats de 2015 encara és més del doble de la que hi havia el 2007. Tot i així, la taxa d’atur de Lleida és la més baixa de totes les demarcacions i, a més, es redueix gairebé un punt i mig el 2015 fins a situar-se en el 13,5% (per sota del 14,9% de Catalunya).\nEVOLUCIÓ ECONÓMICA COMARCAL EL 2015\nTotes les comarques lleidatanes a excepció de l’Alta Ribagorça i del Pallars Jussà, han registrat un descens de la població, oscil·lant entre el -2,2% del Pallars Sobirà i el -0,2% del Segrià i del Pla d’Urgell. El descens de la població estrangera ha estat el factor explicatiu a la majoria de comarques, però la població nascuda a Catalunya també ha disminuït a 8 de les 13 comarques.\nEls afiliats han augmentat a totes les comarques lleidatanes, a excepció de l’ Alta Ribagorça on ha disminuït un lleuger 0,2%. Els creixements més elevats s’observen a les comarques pirenaiques degut a la bona temporada de neu. El Pallars Sobirà és la comarca que experimenta un creixement més elevat en termes relatius (7,2%), la segueixen la Val d’Aran i la Cerdanya, amb creixements del 5,8% i del 5,5% respectivament. En aquestes comarques el sector serveis ha estat el gran generador d’ocupació aquest 2015. Però la comarca del Segrià, en ser la més poblada, és la que proporciona la major contribució al creixement deis nous afiliats.


Josep Maria Matamala, empresari amic de l'expresident de la Generalitat Carles Puigdemont, no s'ha presentat a la Audiència Nacional, on estava citat a declarar aquest dilluns en qualitat d'investigat per delicte d'encobriment, en ser una de les quatre persones que acompanyaven l'exmandatari català quan va ser detingut a la tornada d'un viatge a Finlàndia, informen fonts jurídiques.\nLes mateixes fonts expliquen que Matamala, que resideix a Bèlgica, ha al·legat que no li ha arribat la notificació de la seva citació. Per contra si s'han presentat les tres persones més que viatjaven amb ell, que són els agents dels Mossos d'Esquadra, Xavier Goicoechea Fernández i Carlos de Pedro López i el professor de la Universitat de Barcelona Josep Lluís Alay, que han explicat que anaven a portar-lo a la Fiscalia belga.\nEls investigats han indicat que la seva intenció era portar l'exmandatari català davant del Ministeri Públic belga en ser coneixedors que el magistrat del Tribunal Suprem que instrueix la causa independentista, Pablo Llarena, havia reactivat l'ordre de detenció internacional contra Puigdemont, fugit de la Justícia des de finals d'octubre.\nINVESTIGACIÓ "SENSE RELLEVÀNCIA PENAL"\nEls dos mossos només han contestat a preguntes dels seus lletrats mentre que Alay ha respost també a les formulades pel ministeri fiscal, segons les fonts presents en l'interrogatori, que s'ha prolongat per una hora.\nAcabades les declaracions, l'advocat de Alay, Jaume Alonso Cuevillas, ha indicat als mitjans de comunicació que tots els imputats han quedat en llibertat "sense cap tipus de mesura cautelar". Segons la seva opinió, aquesta investigació no té "cap rellevància penal".\nA la qüestió de per quin motiu Puigdemont i els seus quatre acompanyants van decidir tornar en cotxe a Bèlgica procedents de Finlàndia, Cuevillas s'ha negat a contestar perquè no veu "transcendència a aquesta pregunta" i no ha admès més preguntes dels periodistes.


Els aliments prohibits per les mascotes - OSONA MASCOTES\ntagged aliments prohibits\nPosted on 13/01/2015 by Osona Mascotes\nJa sabeu que alguns animals, sobretot gossos d’alguna raça concreta, es menjarien qualsevol cosa ni que sigui per la curiositat de saber quin gust té algun aliment que oloren a casa.\nAlguns propietaris d’animals no són conscients que hi han aliments que són potencialment tòxics per a les seves mascotes i que fins i tot els i pot causar alguna malaltia greu o també la mort.\nDoncs en aquest post us detallem els 12 aliments que solem tenir a casa i que MAI s’han de donar a les vostres mascotes:\nMmmm qui no té una rajola de xocolata a casa… doncs aquest aliment conté teobromina i un consum excessiu podria accelerar el ritme cardíac, provoca nerviosisme, vòmits, diarrea o amb majors quantitats la mort de l’animal.\n2. CAFÈ, CACAO O TE.\nLa cafeïna afecta al sistema nerviós dels animals i al cor. Un consum excessiu podria provocar els mateixos síntomes que els de la xocolata.\n3. RAÏM I PANSES.\nEl raïm i les panses contenen una toxina que els pot causar greus conseqüències al fetge i al ronyó.\n4. NOUS DE MACADÀMIA.\nAtaquen al sistema nerviós, causant-los debilitat i rigidesa a les potes. També afecta als músculs degut a una toxina desconeguda a aquests tipus de fruits secs.\n5. BOLETS I FONGS.\nLa majoria dels fongs i bolets contenen toxines que afecten al cor i els pulmons de l’animal. Com que és un aliment alt en contingut gras els i pot ocasionar transtorns de tipus digestius.\n6. ALVOCAT (AGUACATE).\nL’alvocat també conegut en castellà com aguacate conté toxines que afecten al cor i els pulmons de l’animal. Com que també és un aliment amb alts continguts grassos els i pot ocasionar transtorns de tipus digestius.\n7. CEBES I ALLS.\nUiii aquests són extremadament tòxics i poden provocar anèmies i insuficiència renal. O sigui que s’haurà de tenir una cura especial amb aquest aliment.\n8. PATATES I TÒMÀQUETS.\nAquest aliment no els podran menjar ni crus, ni fregits, ni de cap manera ja que contenen oxalats i alteren el sistema digestiu del gos i el tracte urinari de l’animal.\n9. OUS CRUS\nEls ous contenen un enzim que redueix l’absorció de biotina. També hi ha el risc que contingui salmonella. O sigui que l’ho millor és evitar-los.\n10. PEIX CRU\nEl peix cru en grans quantitats pot provocar un dèficit de tiamina, el qual, es tradueix en pèrdua de la gana i convulsions.\nHi ha molta gent que no sap que i poden haver gossos intolerants a la lactosa, igual que a les persones. Això és degut a que no tenen l’enzim necessari per processar la llet provocant greus problemes a l’estomac.\nI finalment un altre producte extremadament tòxic per les nostres mascotes.\nNo podeu posar a prova la vostra mascota donant-li alcohol ja que és potencialment tòxic i en dosis elevades poden arribar en estat de coma.\nAixí doncs ja us hem detallat els 12 productes que MAI es podran donar a les nostres mascotes.\nSempre hi han raçes de gossos que són més “golafres” i estarien tot el dia picant, és millor donar-los alguna “xuxe” i així poder arribar a la seva hora de menjar sense tanta ansietat.\nA la nostra botiga online CATGUAU.COM com ja sabeu trobareu diferents snacks per les vostres mascotes.\nPosted in General\t| Tagged aliments prohibits\t| Leave a comment |


L'Assemblea de TV3 reclama la dimissió del Consell de la CCMA\nL’Assemblea de TV3, convocada pel Comitè d’empresa i el Consell professional, aprova unànimement el Manifest “TV3, Plural i per a tothom” i reclama la dimissió del Consell de la Corporació, i que s’avanci en la reforma de la Llei de la CCMA.\nA TV3 s’ha rebut amb una Assemblea de treballadors el nou director, Vicent Sanchis, que va ser nomenat dilluns sobtadament pel Consell de la Corporació, després de forçar Jaume Peral a dimitir de manera fulminant. Un Consell que va avalar la designació feta des d’un partit polític i que està deslegitimat perquè té la meitat dels seus membres “caducats” i no té president des de fa un any. Per tot això s’ha reclamat el canvi de Consell de govern mentre no es faci una llei nova, tal com va acordar una moció del Ple del Parlament.\nL’Assemblea ha votat unànimement el manifest “TV3, Plural i per a tothom” que es farà arribar al Parlament, al Govern i a la ciutadania.\nEn les intervencions s’ha recordat que des de 1999 a TV3 i Catalunya Ràdio estem reclamant del Parlament que s’acabi amb la governamentalització i la partidització dels mitjans públics, per homologar la Corporació a estàndards democràtics europeus.\nManifest TV3, PLURAL I PER A TOTHOM\nMANIFEST DE L’ASSEMBLEA DE TREBALLADORS DE TV3 PER UNA TELEVISIÓ PÚBLICA INDEPENDENT I DE QUALITAT\nEl sobtat nomenament a dit de l'actual director de TVC torna a posar sobre la taula el problema endèmic del control dels mitjans públics per part dels partits del govern, que mina greument la credibilitat de TVC. Els treballadors ens oposem fermament a ser un instrument propagandístic d’un partit polític i exigim que es facin d'una vegada les reformes legislatives que garanteixin al màxim la imparcialitat dels mitjans públics, la independència del govern i dels partits, i que garanteixin l'obertura dels mitjans a la pluralitat de la ciutadania.\nPer tot això reclamem al Parlament i als poders públics:\nLa renovació urgent del Consell de la CCMA\nJa fa dos anys que la meitat de consellers tenen el mandat caducat i fa un any que no hi ha president del Consell. El Parlament ha d’actuar i fer la renovació immediata dels consellers que fa més anys que són a la CCMA. L’actuació avalant el nomenament dictat a corre-cuita per interessos externs a la Corporació els torna a deslegitimar per seguir al capdavant de la Corporació i assegurar el futur de TV3. Hi ha molts arguments per demanar-ne la dimissió.\nUna direcció professional\nExigim que tots els nomenaments dels directius i, principalment, dels directors de TVC, Catalunya Ràdio i Mitjans Digitals es facin a partir dels mèrits professionals dels candidats i candidates i no sota criteris exclusius d'afinitat amb el govern de torn. I per això reclamem les reformes legislatives necessàries que tots els partits han subscrit, per evitar justament que passi el que acaba de succeir.\nLa reforma de la llei, ara\nDesprés de diversos intents fallits, sembla que el Parlament reprèn la reforma de les lleis de l’audiovisual. Ara, més que mai, és urgent culminar la reforma per a la desgovernamentalització de la Corporació i establir un sistema de nomenaments amb ampli consens i majories qualificades.\nDiverses veus del món audiovisual reclamen millorar l’aportació pública cap a la CCMA. Ho demana el CAC (Consell de l’Audiovisual de Catalunya), les associacions de productores, directors, actors, guionistes, així com els comitès d’empresa. Fins ara, la direcció de TVC també reclamava més bon finançament. Cal un pressupost adequat i suficient per continuar sent el motor de l’audiovisual de Catalunya.\nUn Contracte programa per als reptes de futur\nLa llei diu que la CCMA acordarà amb el govern el contracte programa plurianual en què s’establiran els objectius estratègics i el finançament necessari. Des del 2009 no hi ha contracte programa per afrontar els reptes de futur, els canvis tecnològics, la recuperació d’audiències i públics i el posicionament en les noves formes de consum audiovisual. No hi ha excuses, s’han de concretar i definir les estratègies en un nou contracte programa que hauria de donar a la Corporació l’estabilitat necessària per als pròxims anys.\nCal recuperar la contractació per als pics de feina i disposar de la plantilla i el pressupost necessaris perquè s’activi del tot la maquinària de producció interna, de manera que els platós i les unitats mòbils estiguin a ple rendiment i ens posem a renovar les graelles de programació i a fer més continguts nous i millors per atraure els nous públics.\nTVC és la principal empresa del sector audiovisual català i ho hem de continuar sent. Ja n’hi ha prou de jugar amb la credibilitat dels mitjans públics i posar en risc el futur de la Corporació per interessos partidistes.\nASSEMBLEA DE TREBALLADORS DE TVC


Aquest dimecres han declarat a la Ciutat de la Justícia els dos últims professors de l'Institut El Palau de Sant Andreu de la Barca pels suposats comentaris fets a classe sobre l'1-O que haurien violentat alguns alumnes fills de guàrdies civils.\nFinalitzades les declaracions, que han durat escassament mitja hora, Núria Vallduriola, directora dels Serveis Territorials d'Ensenyament del Baix Llobregat, ha destacat que els docents han sortit "molt contents i alliberats" perquè amb les preguntes que els hi han fet han pogut manifestar clarament que sempre van fer el que tocava. "Estan alliberats perquè no ha quedat res en entredit i la seva professionalitat queda intacte", ha afegit. A l'espera que el Fiscal decideixi si els 11 professors han de declarar davant el jutge, Vallduriola ha dit confiar "que s'imposi el seny" i que la causa quedi desestimada.\nEls docents han hagut de declarar arran de les denúncies d'algunes famílies pel fet que l'endemà del referèndum es van produir debats a l'aula on es va criticar l'actuació de la Guàrdia Civil durant les votacions de l'1-O.


Baixen fins a 130 les serps capturades en quatre mesos a Formentera | RadioIlla Notícies Formentera\nEts a:Home»Medi Ambient»Baixen fins a 130 les serps capturades en quatre mesos a Formentera\nAquest matí Víctor Colomar, coordinardor de control de fauna del COFIB (Consorci de la Recuperació de la Fauna de les Illes Balears), ha explicat a Ràdio Illa que les captures de serps a Formentera han baixat a menys de la meitat en un any.\nEl Consorci per a la Recuperació de la Fauna de les Illes Balears (Cofib) va començar a actuar a Formentera i Eivissa el passat mes de març. A la nostra illa ja ha atrapat 130 serps enfront de les 337 captures registrades l’any passat en les mateixes dates. En canvi a Eivissa s’han registrat 370 ofidis, una xifra similar a la de la mateixa campanya de 2018. Aquestes captures s’inclouen en la campanya impulsada per la conselleria de Medi Ambient per quarta temporada i amb la finalitat de reduir el nombre d’ofidis a Formentera i Eivissa.\nLa Mola acotada\nSegons el director general d’Espais Naturals i Biodiversitat en funcions, Miquel Mir, aquesta dada és «un bon indicador que el treball que s’està fent és tot un èxit». La Mola, principal població de serps a Formentera, està «acotada per trampes i els objectius no deixen de ser ambiciosos i se centren en l’erradicació definitiva de la població», ha assegurat Miquel Mir. Pel que fa al nombre de trampes, a les Pitiüses hi ha un miler de gàbies instal·lades.\nLes tortugues dels ous de platja d’en Bossa i es Cavallet seran alliberades a Eivissa\nComencen a fer eclosió els ous de tortuga postos a Eivissa


Vins premiats del celler.\nEls nostres vins negres Foc reserva 2018, Gran Roble reserva 2018 i Syrah reserva 2018 han guanyat una medalla d’or en el prestigiós concurs Challenge International du Vin 2022, celebrat el passat 8 i 9 d’abril al Palau de Congressos de Bordeus (França).\nEl Challenge International du Vin és el certamen de vins i aiguardents més antic de França i és considerat com un dels més prestigiosos del món gràcies al rigor dels seus jutges. Cada jurat de tastadors està compost per 4 membres: un tècnic, un productor, un distribuïdor i un consumidor expert. D'aquesta manera, els vins i els licors premiats són una expressió del gust del consumidor. La medalla del Challenge International du Vin és molt apreciada pels compradors professionals, tant a França com a l'estranger, i també és una important referència de compra per al consumidor final.\nEls nostres tres vins, provinents de l’excel·lent collita 2018, destaquen per les seves fragants aromes de fruita negra i vermella, pels lleugers tocs torrats del seu pas per bota i pel seu final llarg i persistent. Tres extraordinàries mostres de la formidable adaptació de les varietats atlàntiques i continentals al ric clima mediterrani.\nEl Syrah reserva 2018 ja està disponible a la nostra botiga, mentre que el Foc reserva 2018 i el Gran Roble reserva 2018 sortiran a la venda en els propers mesos.


Malgrat la petició, que ha estat tramitada d'urgència, l'assistència de Tomás Melgar és voluntària\n2 min. Palma 11/02/2020 18:59\n651x366 Entitats socials i partits polítics demanen que no es dugui a terme l'ampliació de l'aeroport de Palma. Entitats socials i partits polítics demanen que no es dugui a terme l'ampliació de l'aeroport de Palma.\nMÉS per Mallorca ha sol·licitat aquest dimarts la compareixença del director de l'aeroport de Palma, Tomás Melgar, davant la Comissió de Medi Ambient i Ordenació Territorial del Parlament, perquè expliqui els projectes d'Aena per ampliar Son Sant Joan. Els ecosobiranistes han tramitat aquesta sol·licitud amb caràcter urgent.\n"És un tema d'actualitat amb una oposició civil forta. Com abans doni explicacions, millor", ha assenyalat el diputat de MÉS per Mallorca, Josep Ferrà, a l'ARA Balears, qui també destaca la preocupació que hi ha entre els veïns del Pla de Sant Jordi, a més de la plataforma contra l'ampliació. "S'han de prendre decisions aviat, i si el director d'Aena ha demanat una reunió per explicar el projecte al Govern, és bo que també s'expliqui en el Parlament, on hi ha tots els grups polítics i podrem fer preguntes per aclarir punts que ens generen dubtes", ha afegit.\nUna vegada registrada la sol·licitud, serà precisament la Comissió de Medi Ambient qui la valori. Així i tot, la compareixença de Melgar és voluntària i podria decidir no comparèixer. "Ell s'ha mostrat disposat a donar explicacions, i per això el convidam a venir al Parlament", ha indicat Ferrà.\nEl diputat ecosobiranista també ha considerat que és el moment de "sentir totes les parts", perquè és "molt probable que comenci a haver-hi debat al Parlament sobre l'ampliació". De fet, MÉS presentarà una proposició no de llei, en la qual demanarà que es paralitzin les obres licitades.


La Festa Major de Tàrrega sintetitza cultura tradicional, música, arts escèniques i activitats familiars\nDEL 12 AL 15 DE MAIG\nQuatre dies de tradició i cultura amb un programa que l'Ajuntament i les associacions locals han bastit conjuntament, un ampli ventall d’activitats per a públics de totes les edats i majoritàriament de franc, fet que revalida el caràcter popular, participatiu i referent de la festa\nsetmana festa major cap prepara intens\nL''atleta targarí Josep Ramon Sanahuja pregoner de la Festa Major ©Xafatolls\nLa Festa Major de Tàrrega es presenta com una expressió multitudinària de tradició, cultura i convivència en honor als patrons locals. Després del parèntesi de la crisi sanitària, la voluntat de l'Ajuntament i el teixit associació de la capital de l'Urgell no és altra cosa que la d'oferir un programa ampli i variat per compartir amb veïns i forasters.\nDel 12 al 15 de maig es viuran quatre dies de tradició i cultura amb un programa que l'Ajuntament i les associacions locals han bastit conjuntament, un ampli ventall d’activitats per a públics de totes les edats i majoritàriament de franc, fet que revalida el caràcter popular, participatiu i referent de la festa.\nEnguany, la celebració ha estat presentada amb el cartell dissenyat per Pepo Curià, inspirat en l’Àliga de Tàrrega, un treball que dona visibilitat a la diversitat social, ja que l’Àliga duu pins amb la bandera de l’arc de Sant Martí i la bandera trans. A més, els dos caps de l’Àliga són de colors lleugerament diferents en senyal d'aquesta diversitat\nEls frescos realitzats per l'artista local Josep Minguell ©Territoris.cat\nL'Ajuntament ha volgut incloure en el programa d'actes la commemoració de l’inici de la construcció de l’actual Església Parroquial de Santa Maria de l'Alba, edifici d’estil barroc catalogat com a bé cultural d'interès nacional. El temple original es va esfonsar el 15 de febrer del 1672, i el 31 de juliol del mateix any es posava la primera pedra del nou edifici. Per aquet motiu, el consistori vol commemorar el 350è aniversari de l'inici d'aquella proesa que els targarins i targarines varen protagonitzar. En homenatge a tots ells i amb voluntat de millorar el conjunt de Santa Maria de l'Alba, es van encarregar les pintures al fresc del presbiteri a Josep Minguell.\nEl darrer dels frescos de Minguell s'inaugurarà el dissabte 14 de maig al migdia, i culminarà el conjunt de pintures que l’artista targarí va iniciar l’any 2006 i que sumarà ja 1.014 metres quadrats, convertint-se en un dels més grans exponents contemporanis de pintura al fresc.\nAlba Pijuan i Carlos Vílchez presenten la FGesta Major de Tàrrega ©Tàrrega\nL'alcaldessa de Tàrrega, Alba Pijuan, va destacar la importància d'aquesta fita assolida amb la finalització dels murals de Josep Minguell: “ens hem de sentir orgullosos d’un conjunt pictòric que situa Tàrrega en el mapa internacional de l’art”. El regidor de Cultura, Carlos Vílchez, per la seva banda va animar la ciutadania “a tornar a sortir als carrers i a gaudir d’activitats populars i transversals obertes a tothom”.\nDescarrega el programa de la festa al complet en aquest enllaç\nEl programa de festes arrenca el dijous amb el pregó de l''atleta local Josep Ramon Sanahuja. Tot seguit, les campanes de Santa Maria de l'Alba anunciaran als targarins i targarines que comença la festa.\nMúsica, il·lusionisme i cultura popular encapçalaran el programa del divendres 13. Així, l’Orquestra de Vent de l’Escola Municipal de Música amenitzarà el vermut a la plaça de les Nacions sense Estat (13 h). El mateix indret acollirà un cafè concert i un ball a càrrec de l’Orquestra Banda Sonora (17 h).\nA la nit, doble cartell: la plaça dels Àlbers serà escenari d’un concert de la rapera feminista valenciana Tesa i la fusió de la formació urgellenca Bredda (23:30 h) alhora que els amants dels sons electrònics es donaran cita a la plaça de les Nacions sense Estat per gaudir de les sessions de DJ Héctor Ortega i DJ Lau.\nLes arts escèniques també tindran accent targarí, ja que les Magic Girls estrenaran nou espectacle de màgia al Teatre Ateneu (17:30 h). Tàrrega viurà un altre moment emblemàtic amb el Seguici Festiu de les Santes Espines (19 h) i els balls folklòrics locals de l’Eixida a la plaça Major (21 h).\nFESTA MAJOR MAIG TARREGA 2022\nEl dissabte 14 torna a la programació el vermut de l’Associació Agrat a la llera del riu Ondara (12:30 h) i l’esbojarrada cercavila del CorreTossino de l’Associació Guixanet (19 h). Per la seva part, els infants dels Diables de BAT actuaran acompanyats dels Diables Espectec d’Agramunt a la plaça del Carme (20:30 h). La secció d’adults d’ambdues agrupacions també faran vibrar el públic amb el correfoc (23:45h), el qual esdevindrà el colofó de la Nit del Tararot, espectacle visual de gran format que aplegarà la participació directa de més de 700 persones (22h).\nPer la plaça Major desfilaran colles de cultura tradicional tant de la ciutat com vingudes de fora vila coordinades per Guixanet i amb un eix argumental que farà referència als 350 anys de l’ensorrament del campanar. La vetllada s’arrodonirà a la plaça de les Nacions sense Estat amb un triple concert de Roba Estesa, Lasta Sanco i La Terrasseta de Preixens, exponents del mestissatge musical que domina l’escena catalana actual (00 h).\nRoba estesa a la Festa Major de Tàrrega ©Robaestesa\nL’endemà, Tàrrega tornarà a ser punt de trobada d’agrupacions folklòriques gràcies a la 33a Trobada de Gegants i Capgrossos organitzada per la Fal·lera Gegantera (11:30 h). L’Aplec de Sardanes, que assolirà la 38a edició, repetirà ubicació a la plaça del Carme amb les actuacions de la Cobla Tàrrega i la Cobla Jovenívola d’Agramunt (12 h i 17 h). L’Orquestra Cimarrón posarà ritme al cafè-concert i ball de la plaça de les Nacions sense Estat (17:30 h).\nEl tram final de la Festa Major tindrà com a noms propis el músic targarí Marcel Fabregat, que presentarà al Teatre Ateneu el seu debut en solitari titulat Opia (19 h), i Sound de Secà, agrupació escènica de Ponent que estrenarà a l’Espai Reguer un nou muntatge en el marc dels assaigs oberts de FiraTàrrega (21:30 h). Posarà el punt i final un espectacular castell de focs amb Pirotècnica Catalana (22:15 h). Aquest cop es recuperarà una única ubicació, al Parc Esportiu.\nEdició del 2019 de Firacóc a Tàrrega ©JosepAPérez\nLa Firacóc, parcel·la gastronòmica\nLa capital de l’Urgell també aposta pels al·licients gastronòmics durant la Festa Major. Organitzada per la Regidoria de Promoció Econòmica, la Firacóc 2022 reobrirà les portes en qualitat de gran aparador de les especialitats artesanes de fleca del territori. Serà els dies 14 i 15 de maig a l’Espai MerCAT, on es concentraran una vintena d’expositors. En un altre ordre, el dimecres 11 de maig, com a pròleg, l’Escola Municipal de Música coordinarà una cantata infantil a la plaça de les Nacions sense Estat (18 h). A més, la Sala Marsà acollirà una exposició amb obra inèdita del pintor targarí Lluís Trepat en la seva faceta (sovint desconeguda) com a ninotaire.\nTàrrega convertirà el Parc Esportiu en una zona per practicar l'atletisme\nL''Embarrat' 2022 s'inspira en la poesia visual i concreta de Viladot


Les propietats del peix congelat | Consumer\nLes propietats del peix congelat\nLa congelació ràpida a la qual se sotmet garanteix el manteniment del valor nutricional i sensorial del peix congelat\nEl consum de peix congelat està proper a una vegada per setmana, segons l’informe “La compra de productes del mar congelats”, elaborat pel Fondo de Regulació i Organització del Mercat dels Productes de la Pesca i Cultius Marins (FROM). La manera de vida actual ha convertit als aliments congelats en productes molt populars entre els consumidors i, en particular, entre els qui manquen de temps suficient per fer la compra diàriament i adquirir productes frescos. En el cas del peix, per les circumstàncies pròpies de la seva captura o producció, la seva escassa estabilitat en fresc i el seu estacionalidad, la congelació és un dels mètodes de conservació més utilitzats i el que menys altera les seves propietats sensorials i el seu valor nutritiu, que s’entén com el seu contingut en nutrients i la biodisponibilidad en què es troben els nutrients en el peix.\nEl peix congelat agrada per…\nSón vàries les raons per les quals molts consumidors opten per adquirir peix congelat, des de la major durada i la disposició a qualsevol moment de peix per improvisar un menjar, fins al preu més econòmic o la garantia del seu correcte valor nutricional.\nLlarga vida útil. El peix congelat es conserva mesos en perfecte estat, la qual cosa permet realitzar la compra de forma esporàdica. Al mateix temps, tenir peix com a “fons de congelador” resol una situació imprevista.\nÀmplia gamma de peixos. Avui es pot adquirir gairebé qualsevol tipus de peix congelat: lluç, emperador, rap, bacallà, nero, congrio, llenguado… Aquesta varietat permet preparar innombrables plats i fer l’alimentació més variada, a més de ser una solució per elaborar un menjar ràpid.\nPresentacions per a tots els gustos. El fet que es present amb formes diferents (filets, rodes, lloms, troncs, cues, varetes…) i que amb prou feines tingui espines, és un valor afegit d’aquests aliments.\nBon preu. En general, el peix congelat que s’adquireix a orri és més econòmic que el fresc. A més, manca de desaprofitaments, atès que està preparat perquè pugui cuinar-se sense haver de netejar-ho.\nAlt valor nutricional. La congelació manté el valor nutricional del peix i evita el creixement i desenvolupament de bacteris, sempre que no es trenqui la cadena de fred, és a dir, si es mantenen les temperatures adequades de congelació des que el peix es congela fins que arriba a la llar. D’aquesta manera, es conserva tant l’alt valor biològic de les seves proteïnes, com la quantitat d’àcids grassos insaturats, entre ells l’omega-3, les vitamines i els minerals. Malgrat aquesta garantia, solament un de cada quatre consumidors adquireix el peix congelat perquè ho considera un producte sa i saludable, segons els resultats de l’informe del FROM. En altres casos, ho compren perquè agrada, perquè és una solució per a un menjar ràpid o serveix com a base per a la preparació d’altres plats.\nPer aconseguir tots aquests avantatges, després de comprar el peix congelat convé que no es trenqui la cadena de fred des de l’establiment fins a la llar. És apropiat transportar-ho en una borsa tèrmica.\nQuan no agrada el peix congelat?\nPagar més per gel o un sabor i una consistència inesperada del producte són els dos principals inconvenients que motiven a alguns consumidors per no optar pel peix congelat.\nSetinat a preu de peix. En adquirir peix congelat cal tenir en compte el setinat, un procés pel qual el peix es rocía amb aigua o se submergeix en ella i, a continuació, es congela. D’aquesta manera, s’aconsegueix que el producte no es deshidrati ni sofreixi alteracions organolépticas (que s’aprecien pels sentits: olor, color, sabor…) durant el seu emmagatzematge. El setinat provoca la formació d’una capa més o menys fina de gel al voltant del peix, per la qual cosa convé fixar-se en el grossor d’aquesta capa per evitar pagar el gel a preu de peix.\nCanvia el sabor i la textura. En alguns casos, és possible que les característiques organolépticas del peix congelat, com el sabor, la textura o la consistència de la carn, difereixin en part respecte a les del peix fresc. Molts consumidors afirmen que el peix congelat no sap igual que el fresc, encara que en ocasions això es deu al fet que el peix no s’ha descongelat i cuinat de forma adequada o al fet que durant el seu emmagatzematge, venda o transport a la llar, no s’ha mantingut la cadena de fred.\nEls peixos no aptes per congelar\nEls peixos magres de carn blanca, com a lluç i bacallà, es conserven uns 14-20 dies en gel i les espècies de gran grandària, com el peix espasa, fins a 24 dies. No obstant això, la vida útil de moltes espècies de peix blau de grandària petita, com a sardines i aladrocs, és curta (3-6 dies), per la qual cosa cal pensar en la seva congelació prèvia a la venda en la peixateria o el seu congelat posterior una vegada en la llar.\nNo convé congelar peixos blaus com la sardina, l’aladroc, el sorell i la palometa\nNo obstant això, en el llibre “Pescats blaus i cor. Salut a doll”, editat pel FROM, s’indica que els peixos blaus com a sardina, aladroc, sorell i palometa no es congelen, sinó que es conserven en barreges frigorífiques de gel picat i sal per a la seva venda en fresc. Tampoc és convenient la seva congelació en la llar, si ben aquest procés de conservació d’aliments és una norma de seguretat alimentària en els establiments d’hostaleria i restauració que serveixen els peixos crus, encara que estiguin en vinagreta, com les anxoves o aladrocs, per evitar el paràsit anisakis. La major quantitat de greix limita el bon resultat de la congelació, ja que en congelar-se el greix, s’altera el sabor i la textura de l’aliment una vegada descongelat.\nLA DESCONGELACIÓ: MOMENT CRÍTIC\nEn preparar peix congelat, és convenient realitzar una correcta descongelació, que consisteix a deixar-ho en el frigorífic fins que hagi perdut tot el gel. Est és la manera idònia i més segur des del punt de vista higiènic, així com el que menys afecta a la consistència, textura i sabor del peix.\nÉs possible descongelar el peix en el microones a baixa potència o al bany maría. En aquest cas, el peix congelat se submergeix en aigua temperada (no calenta), ben protegit i embolicat amb film o en un recipient, de manera que l’aliment no entri en contacte directe amb l’aigua. Si fos així, la descongelació seria ràpida però desastrosa, ja que afectaria de manera negativa al sabor i el peix, una vegada cuinat, quedaria aquós i molt tou.\nLa descongelació és, juntament amb la congelació i el manteniment de la cadena de fred, un dels factors determinants en la qualitat higiènica i nutricional del peix.\ncadena fred congelació descongelació pescado congelado-ca


BarcelonaEl Barça denunciarà "l'anormal celeritat" amb què s'estan "executant els tràmits" judicials en el cas Neymar. El club blaugrana ha emès un comunicat molt crític amb el jutge de l'Audiència Nacional Pablo Ruz, que ha decidit donar per acabada la fase d'instrucció del cas i mantenir la imputació a Sandro Rosell, Josep Maria Bartomeu i la pròpia entitat barcelonista per un presumpte frau fiscal d'una quantitat superior als 13 milions d'euros. L'expresident i l'actual màxim mandatari de l'entitat barcelonista seran processats perquè el magistrat els considera responsables d'evadir més de 13 milions d'euros en el fitxatge del brasiler amb contractes simulats i operacions fraudulentes. El Barça considera que la celeritat del procés judicial "no respecta ni els ritmes processals", "ni les garanties de les parts", ja que no ha pogut declarar encara el representant legal del Barça.\nEl club blaugrana ha manifestat en el seu comunicat que presentarà recurs contra la resolució del jutge, tot i que encara no li consta encara "cap notificació formal del jutjat". El Barça posa èmfasi en aquest darrer tema, ja que lamenta que el club ha sabut de la decisió de Ruz a través dels mitjans informatius. "S'entén malament, i pitjor s'interpreta, que el dia en què formalment el jutge demana auxili del Ministeri Públic es conegui pels mitjans informatius l'acte en què el jutge ja resol aquesta qüestió, sense que s'hagin rebut, o almenys notificat a les defenses, l'informe", diu la nota que han elaborat els serveis jurídics de l'entitat.\nEn el seu escrit, a més, el Barça manté que el que està passant al voltant del cas Neymar és una "agressió". "L'entitat, tant en aquest cas com en altres agressions rebudes en els seus 115 anys d'existència, no tolerarà situacions com aquesta", diu el comunicat.\nBarça Ruz NEYMAR Josep Maria Bartomeu


Reserves nacionals de caça. Model obsolet? | Ràdio Barcelona | Cadena SER\n27 de mayo de 2022 Actualizado a las 21:47 CEST\nL'Associació Professional d'Agents Rurals de Catalunya denuncia que es destinin recursos públics per acompanyar caçadors adinerats i veuen interessos particulars en el canvi de model que s'ha implantat als Ports de Tortosa-Beseit\nUn exemplar de cérvol / ACN\n02/08/2013 - 15:24 h. CEST\nEls agents rurals debaten sobre si la gestió de les reserves nacionals de caça, heretades del franquisme, s'han de continuar fent amb funcionaris públics o bé els guies haurien de ser caçadors locals. També veuen moviments sospitosos en la prova pilot que la Generalitat comença a l'Ebre\nEl departament d'Agricultura ha implantat un nou model de gestió a la Reserva nacional de caça dels Ports de Tortosa-Beseit que està format per 3 agents rurals voluntaris i 4 persones de Forestal Catalana, SA seleccionades per Medi Natural. El canvi de model, segons un comunicat del departament, busca "optimitzar l'aprofitament de la cabra hispànica i el porc senglar, millorant la piràmide poblacional, l'hàbitat que ocupa i facilitar la captura dels exemplars objecte de trofeu".\nUn canvi de model sota sospita\nL'Associació Professional d'Agents Rurals de Catalunya, que agrupa una part dels treballadors forestals, hi veu altres interessos. Creuen que aquest grup de guies de caça, que es presenta com a prova pilot, respon "a determinats interessos particulars i mercantils, participats per la cúpula territorial d'Agricultura, que pretenen tornar a temps pretèrits posant treballadors públics al servei de caçadors adinerats". El que denuncien és un sistema que s'assembla molt als antics guardes de reserva que fins l'any 2008 van ocupar-se d'acompanyar i fer de guia dels caçadors que havien pagat per capturar exemplars-trofeus en aquests espais.\nL'any 2008, però, la Generalitat va decidir canviar el model i els guardes van passar a convertir-se en agents rurals en un procés laboral que aleshores va fomentar l'administració. D'aquesta manera, segons fonts consultades per SER Catalunya, el govern volia garantir màxima transparència i bones pràctiques, per evitar precisament qualsevol tracte de favor entre els treballadors públics i els caçadors, amb possibles corrupteles. 5 anys després, la Generalitat es despenja de nou amb un canvi de model que comença per la Reserva dels Ports de Tortosa-Beseit.\nFonts consultades per la SER denuncien que entre les persones que lideren el nou projecte hi ha Francesc Julve, ex guarda major de la Reserva investigat pels propis agents rurals per haver participat suposadament en una batuda il.legal el mes de gener de l'any 2007 en una finca de Roquetes. Segons la informació publicada aleshores pel Diari Ebre amb data 16 de febrer del 2007, en aquella batuda hi havia també l'actual director dels Serveis Territorials d'Agricultura a les Terres de l'Ebre, Pere Vidal, que ja havia ocupat aquest càrrec en una altra etapa.\nEl president de l'Associació Professional d'Agents Rurals, Francesc Coll veu interessos ocults darrera d'aquest nou model: "Amb la creació d'aquest grup de guies de caça es pretén apartar el cos dels agents rurals de la vigilància i el suport a la gestió de les reserves possiblement perquè els seus membres no deuen favors a ningú i no s'avenen a servilismes que, sortosament, la resta de l'administració pública ha eradicat fa molts anys". La Generalitat, en canvi, diu en un comunicat que el personal de Forestal Catalana treballarà sota les ordres del director de la Reserva i treballarà conjuntament amb els agents rurals per "assolir la formació i experiència que tenen els agents (...) per tal de poder optimitzar els recursos cinegètics i a la vegada obtenir el major aprofitament econòmic possible".\nCaçadors locals com a guies\nMés enllà del cas concret dels Ports de Tortosa, els agents rurals debaten sobre la continuïtat o no d'un model, el de les reserves nacionals de caça, que actualment segueix pagant-se amb diner públic. L'Associació Professional creu que en el moment actual no s'entén que es destini personal, carburant i vehicles a acompanyar caçadors amb un alt poder adquisitiu. Aposten per què ho facin caçadors locals pagats pels que vénen de fora. Amb el control, això sí, dels rurals, que s'ocupen precisament d'evitar el furtivisme. Dins del cos però el debat està obert perquè fonts consultades per la SER dins dels mateixos forestals no comparteixen gens aquesta proposta i creuen que cal mantenir el model actual liderat per aquests professionals.


40 Anys |\nActe commemoratiu. 18 de maig del 2018\nEl dia 18 de maig divendres, a les 18:30 hores, en la Casa de la Cultura de Massamagrell (Passeig Rei En Jaume, 6), es durà a terme l’acte que donarà inici a les celebracions del 40 aniversari de l’Institut de Massamagrell.\nEn aquest acte es presentarà un número monogràfic de la revista Articulació, coordinat pel professor Joaquim Escrig, i l’exposició commemorativa que resumeixen la història del centre.\nEns agradaria comptar amb la presència de tots aquells que en un moment o altre han format part de la comunitat educativa tant dels antics instituts de BUP i FP com de l’actual IES de Massamagrell.\nRecopilació d’imatges dels anys 70, 80, 90 i 2000\nTots els antics alumnes, professors i personal del centre (BUP, FP, ESO,…) estan convidats a participar en la creació d’una línia del temps.\nPodeu enviar un correu a 40aniversari@iesmassamagrell.net amb la següent informació:\nPromoció (cursos durant els quals has sigut alumne o professor/a de l’IES)\nFoto actual en format digital (millor de cara o mig cos)\nOcupació actual, i/o càrrec que ocupes. I si has tornat a estar vinculat al centre d’alguna manera\nFrase curta sobre els teus records de l’institut\nFOTOS DE L’INSTITUT\nHem començat a arreplegar fotos dels 40 cursos de l’institut. Podeu enviar-les a\nPodeu veure les que ja tenim a:\n40 ANYS DE FOTOS\nL’institut de Massamagrell va iniciar el seu recorregut el 1977-1978, fa ara 40 cursos, 40 anys al llarg dels quals han passat milers d’alumnes, centenars de professores i professors, pel nostre centre.\nSi piqueu sobre la següent imatge trobareu nombroses fotos dels anys 80. Potser us reconeixereu, o reconeixereu mares o pares, professores o professors.\nAl llarg del curs 2017-2018 realitzarem diverses activitats per recordar aquests 40 anys. Us convidem a què ho celebreu amb totes i tots els que formem part d’aquesta extensa comunitat educativa i compartiu les vostres fotos, anècdotes o records.


Jocs Florals Escolars de Catalunya 2015 (Fase Territorial) | Secció Serveis Educatius i Formació Permanent\n← 6a sessió STAC 14-15 del Vallès Oriental IV\n2a Jornada de Robòtica i Programació de l’Alt Maresme →\nEl Departament d’Ensenyament, amb la finalitat d’aconseguir l’èxit escolar de l’alumnat, s’ha fixat com a eix principal la millora de la lectura i l’escriptura. El domini d’aquestes competències permet l’accés al coneixement, sigui quina sigui l’àrea o la matèria d’aprenentatge o el suport sobre el qual es realitzi. Per aquesta raó s’han posat en marxa diverses estratègies i iniciatives; una d’elles (que es duu a terme des del curs passat) és el certamen literari dels Jocs Florals Escolars de Catalunya.\nAquest Jocs Florals Escolars de Catalunya pretenen un triple objectiu:\nPotenciar i estimular l’expressió i producció escrita dels nois i les noies, en l’àmbit de millora de la lectura i l’escriptura.\nFer ressò i potenciar tots els certàmens literaris que ja es fan a nivell de centres educatius, municipal, comarcal …\nRecuperar, fomentar i difondre una tradició cultural pròpia i arrelada al país.\nAquest matí, dijous 21 de maig, s’ha celebrat la fase Territorial del Maresme-Vallès Oriental dels Jocs Florals Escolars de Catalunya 2015 al Foment Mataroní. En l’acte d’avui ha participat l’alumnat classificat en la fase anterior (de les 7 zones educatives del Maresme i del Vallès Oriental).\nEn l’edició d’enguany han participat 2372 alumnes de Primària i 1476 alumnes de Secundària de 33 centres educatius del Maresme-Vallès Oriental.\nLa fase final d’aquest certamen (fase nacional) es celebrarà el dissabte, 13 de juny a les 12.00h, a la Sala d’actes de l’INEFC – Institut Nacional d’Educació Física de Catalunya (Passeig de l’estadi, 12-22. Barcelona).\nAquest article ha estat publicat en Esdeveniments centres, General. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Baleària presenta proposta per a la construcció i explotació de la nova terminal de passatgers del Port de València – Valenciaport\nBaleària presenta proposta per a la construcció i explotació de la nova terminal de passatgers del Port de València\nPosted on 2 juliol, 2020\nBaleària Eurolíneas Marítimas S.A. (BALEÀRIA) ha presentat este matí, abans de les 12h, la seua oferta per a la nova terminal de passatgers del Port de València\nA les 12h de hui – hora límit del concurs per a la nova terminal era l’única oferta presentada en mà o registrada en les oficines de l’Autoritat Portuària de València (APV)\nLa nova terminal – segons recull el Plec del Concurs – se situarà en una superfície d’aproximadament 100.000 m² entre el Moll de Ponent i el Moll de l’Espigó del Túria\nEls sobres de les ofertes administratives i tècniques s’obriran els dies 15 i 29 de juliol\nValència, 2 de juliol de 2020.- Baleària ha presentat oferta per a la construcció i explotació de la nova terminal pública de passatgers del port de València que l’Autoritat Portuària va traure a licitació i el termini de la qual per a presentar propostes ha conclòs a les 12 hores de hui 2 de juliol. L’oferta de Baleària ha sigut l’única que s’ha presentat per a optar a esta infraestructura que se situarà entre el Moll de Ponent i el Moll de l’Espigó del Túria, en la zona anteriorment ocupada per la drassana d’Unió Naval de València, i que compta amb aproximadament 100.000 m². La concessió per a l’empresa adjudicatària s’atorgarà per un termini de 35 anys, prorrogables fins a un màxim de 50 anys. Fins al dia 29 d’este mes de juliol – dia de l’obertura dels segons sobres de les ofertes presentades – l’APV no podrà oferir informació adicional, excepte la que va aprovar en el seu moment el Consell d’Administració relativa als plecs del concurs.\nLA TERMINAL QUE VA APROVAR EL CONSELL DE L’APV\nEl Consell Administració de l’APV va consensuar els requisits que ha de complir esta infraestructura i que estan centrats en crear una terminal ecològica, accessible i respectuosa amb el valor històric dels edificis. Així, per exemple, el plec estableix que la terminal esté equipada amb subministrament elèctric perquè els creuers es connecten a esta energia o l’opció per a instal·lar plaques solars en les cobertes de l’edifici.\nSegons consta en el plec de bases del concurs, la nova terminal està destinada a atendre el trànsit de creuers, les línies regulars amb Balears i Algèria així com a trànsit de càrrega rodada o “ro-ro” (plataformes o vehicles que accedeixen als vaixells amb els seus propis mitjans). Per a això, la nova terminal ha de disposar de, almenys quatre atracades, permetent una d’elles l’atracada d’un creuer de 360 metres d’eslora i un altre d’almenys 250 metres de longitud. Totes les atracades han d’estar equipades amb accés a la xarxa de subministrament elèctric per als vaixells. La terminal ha de ser capaç d’acollir en una mateixa jornada dos vaixells de creuers, un en règim de port base i un altre en règim de trànsit, i dos vaixells tipus ferri / ro-pax.\nUna terminal segura i accessible\nDonades les seues característiques, la nova terminal garanteix l’operativa independent dels passatgers de creuers i els passatgers de línies regulars. Així mateix, el plec contempla un edifici per a la recepció de passatgers proveït d’hall d’entrada, àrea per a depòsit d’equipatges, control de seguretat equipat amb raigs X i arcs detectors de metalls, espai per a duanes i per als cossos i forces de seguretat de l’Estat. Pel que respecta als serveis propis de la terminal, el plec contempla que, com a mínim, proporcione espai per a sanitat, àrea d’espera, passarel·les per a l’accés des del corredor d’embarque al vaixell i viceversa amb càmeres de seguretat, wi-fi, oficina de turisme, zona de banys públics, sala de descans per a la tripulació i àrea de check-in per a les línies de creuer. Opcionalment, el concessionari podrà proporcionar altres serveis com a oficina per a l’APV, àrea per a grups grans, magatzems, zona VIP, àrea de restauració, zona comercial, vending, caixers, zones de lloguer de vehicles o sala de resos. El disseny de la terminal haurà de garantir l’accessibilitat per a les persones de mobilitat reduïda.\nPel que respecta a l’àrea exterior, la terminal ha de comptar amb zona d’aparcament de curta estada amb almenys 100 places, zona d’estacionament per a autobusos i transport col·lectiu amb almenys 10 places, i parada de taxis. Així mateix, ha de disposar d’una zona d’espera per a passatge de línia regular internacional per a l’Operació Pas de l’Estret amb 600 places d’aparcament, zona recreativa infantil i zona de restauració i serveis. La nova terminal comptarà amb dos accessos independents: el de vehicles pesants que arribaran a través de l’Accés Sud i el de vehicles lleugers que entraran a la terminal pels accessos previstos per la part ciutadana.\nL’ordenació de la nova terminal haurà de respectar els quatre elements de l’antiga drassana d’Unió Naval de Llevant catalogats per la Càtedra Demetrio Ribes com a peces de valor històric artístic. En concret, es tracta del depòsit d’aigua, la graderia de construcció de vaixells, 2 grues que podran ser col·locades en una altra ubicació i la subnave A de la nau III. En este últim cas, l’APV escometrà la rehabilitació de l’estructura, façana i cobertes d’este edifici mentre que el concessionari s’ocuparà de la resta de la reforma per a la seua adequació al nou ús previst, respectant l’arquitectura de la nau i la façana oest d’esta. Serà un edifici històric i emblemàtic de la València marítima que continuarà prestant servei a la ciutat i a la ciutadania – més de cent anys després de la seua construcció – ara, amb les més modernes tecnologies mediambientals.\nA més del pla de negoci, les ofertes que han presentat els licitadors han de presentar un ambiciós pla mediambiental que incloga el compromís d’adopció d’un sistema de gestió ecològic i sostenible, la participació en les iniciatives conjuntes que promoga l’APV així com un estudi d’avaluació d’impacte ambiental. Tal com estableix el plec, totes les atracades han d’estar equipades amb xarxa de subministrament elèctric als vaixells atracats; i totes les cobertes i teulades de les edificacions existents han d’estar dissenyades per a la instal·lació de plaques solars fotovoltaiques. Així mateix, les ofertes contemplen un pla de Responsabilitat Social Corporativa (RSC) per a la nova terminal pública de passatgers.\nPer a l’adjudicació de l’oferta, el plec estableix 45 punts per a l’oferta econòmica i 55 punts per al pla de negoci. En concret, per a l’adjudicació dels punts relatius al pla de negoci, s’atorgaran 15 punts per a l’operativa de la terminal valorant els procediments operatius i l’organització de la terminal, l’ordenació de l’àmbit de la concessió, el projecte bàsic i la integració de la Subnave A de la Nau 3. Per part seua, l’estratègia general de negoci i el pla de RSC es valoraran amb 5 punts, respectivament. En el cas del pla de RSC, es tindran en compte l’estratègia de govern corporatiu així com les mesures d’igualtat de gènere, conciliació familiar i condicions d’accessibilitat universal. Per part seua, el Pla Mediambiental aportat pels licitadors permetrà obtindre fins a 20 punts. D’ells, 7 punts s’atorgaran a les mesures de reducció d’emissions de CO2 equivalents i/o en consum energètic en maquinària, equips i instal·lacions de la terminal; altres 7 punts s’atorgaran a la proposta amb un major percentatge d’ús d’energia procedent de fonts renovables; i els 6 restants s’atorgaran a la proposta amb un major percentatge de maquinària i equips elèctrics o que funcionen amb combustibles alternatius no derivats del petroli. Finalment, l’oferta de tarifes serà valorada amb 10 punts.\nPrevious PostPrevious Valenciaport se suma al “Dia Internacional de les Ajudes a la Navegació” amb l’encesa dels seus fars\nNext PostNext VPI Logística adjudica les quatre parcel·les de la ZAL


Informacions CS Acord 2020-21\nCCOO hem demanat la distribució respecte de l’augment de plantilla per l’excepcionalitat de la COVID per etapes de la pública i augment en concertada: 4374 places.\n3867- Centres d’Ensenyament Públic:\n2402- Centres Inf. i Primària.\n1465 Centres Secundària i Batxillerat i FP\nEl PAM va a banda. No està inclòs en aquestes xifres.\nAltres qüestions que hem plantejat:\n-calendarització dels plans de contingència.\nAdministració: el protocol de Sanitat s’enviarà demà. Un model per a cada tipologia de centre a banda del model general. Cada centre podrà completar el seu pla propi. S’avançarà tot el que es puga aquests dies i la resta la primera setmana de setembre.\n-adaptació dels objectius curriculars per a evitar greuges comparatius que puguen angoixar a l’alumnat, professorat i famílies quant a les diferències en el mateix nivell de diferents centres, depenent de la major o menor presenciabilitat.\nAdministració: en la ESO són els centres els qui poden establir les competències bàsiques i clau a assolir per l’alumnat del centre. En Batxillerat, l’Administració Educativa podrà fer els ajustaments necessaris per a contemplar la singularitat de la situació.\n-quantes persones més hi haurà per centre?\nAdministració: 2 de mitjana per primària i 4 per secundària.\n-dotació de material.\nAdministració: 14.500 tauletes inicials. També tenen comprades 15 mil més que ja estan en magatzem per ser distribuïdes. A més del material que es cobresca des del pla del Ministeri. Consideren que amb tot es va a cobrir al 100% de les necessitats detectades per l’enquesta feta als centres respecte a l’alumnat.\nD’altra banda, tots els centres de primària tindran una línia de Webex per cada aula i 1 linia Webex per cada professor/a en secundària.


La teva darrera carta… (17) – Bitàcoras.\nPublicat per Al Fenici on febrer 28, 2016\nPrimer va ser complicat de posar-hi la clau, si el pany no girava correctament es que desde dins algú el tenia mal tancat. Però clar, qui hi podia haver dins? La Lita? Estirada al llit mig nua, esperant-lo, amb la seva camisa blanca a sobre, i un llibre del Benedetti a les mans?\nFeia tan poc que la coneixia, i ja era seva. I ell que mai era de ningú si no fos per morir al dia següent. La imaginava d’esquenes mentres anava jugant amb el pany, clic amunt clic avall, sense fer soroll, la pipa darrera el pantaló i una petita erecció. Provava de no fer molta brega, els advocats encara hi eren i encara trucarien a la poli. La Lita el tenia menjat fins la fi. Volia per primer cop ser algú convencional, algú com tu, algú que no tingués pistola, algú que no anés per el carrer amb por, o simplement algu covard. Un noi com els altres. Es tan difícil deixar tot endarrera quan encara et queda tant per davant. La Lita era la seva ancora. La Lita era com ell? No havia conegut gaires dones capaces de fotre-li un cop de puny i una patada a la cara amb tanta soltura. Continuava jugant amb la clau…era la bona clau? Va enretirar el clauer i es va acostar a la tímida llum del replà per mirar el manyoc. Si que l’era. Anava xiuxiuejant American Pie d’en Mclean, i era feliç, feia temps que no se’n sentia. Massa rock and Roll darrerament i massa poca poesia. I la Lita que era a casa seva. I la puta porta que no s’obre.\nDe cop va sentir unes passes, venien del passadís de la esquerra, del que anava de la galeria del gran pati interior, cap a la porta. A la esquerra hi havia una sala immensa i la cuina, un bany tant blanc amb una dutxa sense cortines però amb paret, amb mirall de cos i on fer l’amor era una delícia, els terres eren de rajola modernista però al passadís, per alguna raó, hi havia parquet. Les passes tremoloses, s’acostaven a la porta. La Lita l’havia escoltat?\nInstintivament però va treure la Glock i la va carregar treien el seguro, poc a poc anar cap al final del replà i es va amagar darrera la gàbia del ascensor que pujava fins al terrat. Va quedar-se en silenci. Si era la Lita no tenia cap problema, però hi vivia tan al límit aque podia ser qualsevol: Li devia pasta al jefe del Lolo, els de la timba esperaven la seva Coca, els del poble el tenia coll avall, i el noviet de la Elena el volia matar. Moltes raons per amagar-se.\nLa porta va obrir-se, poc a poc, i un raig de llum càlida va il·luminar el replà.\nPortava la meva camisa blanca i uns mitjons tirant a grisos, el cabell recollit en una especie de monyo mig mullat, mig no. Les cames eren llargues i entre els botons de la camisa mal cordada se li veia el melic. Mig pit sortia de la camisa.\n-Continuaràs molta estona amagat?\nVa fotre un salt escala avall i es va palplantar al replà.\n-Ara portes pistola?\n-i a tu que t’importa! Que hi fots tu aquí?\n-m’avorria al poble i he pensat que podia passar una nit a Barcelona i quedar-me a casa teva\n-Ja, però es que és casa meva!\nNo podia resistir-s’hi.\n-Ademés tu m’has trucat, m’ho ha dit ma germana que havies trucat a casa l’altre dia, tenies ganes de veure’m?\nVa entrar i dos minuts més tard ja era nua i ell sols l’hi quedaven els texans. La pistola havia quedat a la balança de la entrada, ella era d’esquena a la paret i ell li mossegava la nuca. La seva ma esquerra era al entrecuix, i ella li tenia el paquet apamat. S’hi podien passar estona així, a ell li encantava el seu cul, i a ella tenir-lo a sobre. Els seus pits eren petits, però en el fons el que ell desitjava sempre era fer-li l’amor sense gaires explicacions. Ella disfrutava del sexe sense preguntes i com deia, els petons de kinki que donava ja li estaven bé.\nDesprés d’aquells deu minuts de suor i sexe, es van quedar tirats al llit, amb ganes de parlar.\n-Va, va dir ella-respon-me al que et pregunto?\n-perque portes pipa, perquè has tornat amb la Xenia, perquè t’amagues?\n-no siguis idiota, per aquí hi ha passat una tia\n-No és la Xenia!\nA Milion years de l’Alexander sonava de fons (qui havia fotut aquesta merda de música)\n-et folles a una altre pija ara?\n-deixem el tema\n-porto Pipa perquè les coses s’estan torçant i em cal protecció\n-m’amago perquè em volen matar.\n-Això ho dius perquè te la xupi? Va que no cal tanta història, a mi m’encanta.\n-no no és per això, i hauries de deixar de venir. No és segur.\n-em fas fora?\nNo volia arribar a aquell punt, però si, ell sabia que aquell lloc no era segur, que ell i la Lita tenien eines per sortir-se’n, però ni la Xenia ni la Elena podrien. Tot havia passat a ser un joc de primer divisió, i calia ser diferent. I ella no ho era, i no calia que hi fos. De cop és com si el futur hagués esdevingut present i tot el que havia deixat i viscut endarrera ja no existís. Va recollir la seva roba i li va escupir a la cara, amb la ma dreta li va acariciar els collons, i el va besar, era com dir-li adeu, però amb ella mai se sabia. Apareixia i no, i sempre quan ella volia.\nEs va quedar sol, va recollir la pistola i se la va posar al darrera dels texans, va trobar unes calcetes de la elena, blaves, a l’entrada i anant cap a la cuina hi va trobar una truita de patates i una ampolla de vi blanc. Volia sopar amb ell i llegir poesia, o simplement, volia escapar de la seva vida miserable i viure’n un altre prop seu. I ell, l’havia engegat. Abocat al precipici del Atic, va obrir l’ampolla de blanc, i la va veure a morro mentre la meitat del vi s’escolava per el seu cos, i va plorar.\nDe cop la mà de la Lita li va tocar l’esquena, es va girar, plorava.\n-no ho facis va dir-li.\nI ell va caure de genolls i es va arraulir com un cuc a terra. Amb la finestra oberta, fora, feia fred.\nEntrada prèvia La teva darrera carta… (16)\nEntrada següent L’altre Mobile World Congress