CRÒNIQUES DE L'1 DE NOVEMBRE, I DEL CAP DE SETMANA 4 i 5 DE NOVEMBRE. TEMP. 2017-2018 - Secció Esportiva Santa Eulalia\nCornella 59 – SESE A 68\nSESE 68 – CEB Girona 66\nUna més al sac i ja en van sis de sis, imbatuts i al capdavant de la classificacio de Copa Catalunya una setmana més. Bon rival el que teníem davant amb jugadors joves i un alt ritme de joc, amb moltes penetracions per buscar el tir alliberat, que en certs moments ens han fet dubtar més del compte. El partit començava amb un domini clar pels locals, defensant seriosament i dominant el rebot. Així ho mostra el parcial, 17 a 9, que en el fons és la diferència que ens ha donat la victòria perquè ha estat l’únic quart que hem guanyat. Un cop avançava el partit el marcador s’ajustava, el rival s’anava trobant més còmode, jugant més fluid i pujant el percentatge de tir; en canvi, a nosaltres ens costava realitzar el nostre joc, ja no dominàvem i ens costava trobar solucions. Finalment, tot i veure’ns per sota, s’ha seguit lluitant, i l’encert en moments claus i unes bones accions defensives han fet que ens recuperéssim i ens emportéssim el partit.\nSeguim a un bon nivell, però cal perfeccionar-lo i que tots els integrants de l’equip aportem el màxim. Per acabar, donar les gràcies al Ricard Sevill per tot el temps dedicat a l’equip i la seva feina realitzada, ja que per motius professionals no pot seguir com a entrenador ajudant. Et desitgem molta sort en els teus futurs projectes.\nSESE B 78 – AESE B 66\nPerò tot això ha canviat a la 2a part, on hem sortit amb molta més intensitat, pressionant, provocant pilotes perdudes dels rivals, corrent al contraatac,… Coses que ens ha permès posar-nos més de 10 punts per sobre. Llavors l’equip rival ha apretat una mica més, però hem sabut respondre i jugar amb cap per mantenir la distància i endur-nos el partit.\nSafa Claror 55 – SESE B 51\nDura derrota la d’ahir davant d’un rival que no esperàvem que ens posés massa complicacions. Precisament aquest va ser el problema.\nSumem una altra derrota, moralment dolorosa, pero de ben segur que ens ha fet pensar i ens farà canviar el xip de cara als entrenaments d’aquesta setmana. Segur que ens servirà per aquest diumenge afrontar el partit contra un dels millors equips de la lliga.Força SESE‼!\nSESE A 73 – CB Cornella «01» 61\nEscola del Carme 53 – SESE A 47\nUna defensa molt lenta i sense ajudes, i atacs poc efectius amb males lectures de les situacions del joc permet a les locals emportar-se un partit molt merescut per elles, molt més lluitat i posant-li molta més voluntat. No hem sabut estar a l’alçada de les circumstàncies i quan hem volgut anar a pel partit ja era massa tard.\nMartinenc 55 – SESE B 40\nSESE B 69 – Sant Pere de Ribes 49.\nSESE 54 – Salle Bonanova 29\nPartit treballat defensivament on la constància ens ha fet anar-nos distanciant en el marcador quart a quart, quan l’encert en l’anotació a estat baix. Destacar la millora de lectures ofensives en el partit treballades durant aquests mesos als entrenaments. Comencem a entendre el joc. Hem de millorar el percentatge d’anotació i les pèrdues de pilotes, però anem pel bon camí. Pròxim partit, aquest dissabte a camp del AE Aula on ens juguem continuar invictes contra un rival directe. #somsese\nPartit més disputat de la primera volta, en un dels camps més petits i difícils de la lliga. Arranquem el partit sabent que no serà gens fàcil endur-nos la victòria i que haurem de suar de valent per sumar la cinquena. Davant d’una defensa molt dura ens costa trobar bones opcions a cistella, sumat a un baix encert.\nSESE 69 – Bosco Horta 43\nPartit complet tant ofensiva com defensivament, aquesta vegada sortim des de l’inici amb la intensitat correcta. Hem aconseguit un bon joc, a partir de situacions treballades a entrenaments, regularitat durant els 40′, minimitzant els errors, mostrant solidesa en defensa i jugant en equip.\nAquest és el nivell que hem d’oferir, amb l’actitud i concentració adequada a partir de la qual poder construir. #aixíSI #somSESE\nJAC Sants «05» – SESE B 59\nÚltim partit de la primera volta contra un molt bon equip. La falta de concentració ens fa perdre els dos primers períodes i ens coloca per darrera fins al últim període. Després de la gran feina dels jugadors i no baixar els braços empatem el partit, l’ultim minut l’intercanvi de cops ens perjudica i ens fan un parcial de +5 que els fa guanyar el partit. Important recalcar que apendrem a competir els minuts finals, però la intensitat desde que l’arbitre llença la pilota és vital per competir.\nSESE 33 – CB Roser 42\nUn partido, un equipo, con dos caras en la moneda…Tras una buena primera parte, en la segunda el equipo del Bianya Roser se aprovechó de los numerososo errores del equipo local para llevarse el partido con suma tranquilidad.\nU.E. HORTA 30 – SESE 57\nPartit discret de les nostres noies davant d’unes rivals que són les últimes del nostre grup. Abans del descans (13-29) només hem sabut guanyar dos quarts, sense un gran joc, sense punteria, sense intensitat defensiva i poc rebot.\nA la segona part (17-28) s’ha millorat, guanyant tres quarts, però fallant al rebot.\nSESE B 98 – FC Martinenc Basquet A 49\nPartit jugat contra un adversari molt motivat d’inici i durant tot el partit per la seva grada, que jugaven totes les pilotes al límit de les seves forces. Això donava la sensació d’un partit igualat quan, malgrat perdre el primer quart, un cop centrats al segon, ja al tercer vam obrir una escletxa que mai va perillar amb unes diferències clares durant tot el partit reflectides en un marcador de 50-26 al descans i que va estar a punt de tancar-se al final. Novament bon partit dels nostres on, per posar algun retret ja que el seu joc i sobretot entrega els ha acostumat només que a merescudes lloances, destacar que es van fallar masses entrades a cistella, algunes fins i tot en solitari o després de fer grans combinacions d’equip. Destacar per contra la clarividència amb els triples amb un alt percentatge sobre tot l’últim quart. Seguim treballant i millorant.\nSESE A 75 – Safa Claror 50\nSESE B 82 – Safa Claror 32\nBon partit de les nostres nenes on han sortit molt intenses des del primer quart. Una bona defensa ens feia recuperar pilotes i anotar fàcil. Tot i així, cal jugar a molta intensitat peró en algún moment s’ha de pensar i jugar més tranquil.les, ja que a vegades ens precipitàvem i perdiem pilotes ràpidament.\nSant Joan Despí 88 – SESE A 31\nCòpia de partits anteriors. Rival força superior que junt amb uns quarts inicials molt fluixos en defensa, fan que les desavantatges siguin irrecuperables. L’equip necessita temps i partits per millorar.\nDestacar l’actitud i l’esforç dels jugadors a cada entrenament i la maduresa dels jugadors que tot i els resultats no es desanimen i que des del primer dia han entès la importància de ser un equip i segueixen afrontant cada partit i entrenament units i compromesos els uns amb els altres.\nCB Sant Jordi 78 – SESE B 19\nC.B. Ciutat Vella A 58 – SESE C 8\nPartit diferent el del Premini C ja que es va jugar el dissabte per la tarda, a les 16’00. Ha sigut un partit que s’ha decidit molt aviat ja que el rival ha imposat la seva superioritat física a causa de la diferència d’edat, de més de 2 anys, i una pressió que ens ha asfixiat i no ens ha permés ni rebre ni botar amb facilitat.\nCom de rutina, a la 2a part, hem millorat una mica i s’han vist coses bones i coses treballades als entrenos. Poc a poc anem construint aquests grans futurs jugadors.\nCB Granollers A 14 – SESE 64\nAcabem la primera volta amb una victòria més. Tot i que la dinàmica de partit ens porta a jugar sense complicacions, tornem a començar fallant molts tirs fàcils sota l’aro i en defensa, sobretot la segona part, ens relaxem.\n(SESECOM – 6/11/2017)\nprev postCRÒNIQUES DEL CAP DE SETMANA 27, 28 i 29 D’OCTUBRE. TEMP. 2017-2018\nnext postCRÒNIQUES DEL CAP DE SETMANA 11 i 12 DE NOVEMBRE. TEMP. 2017-2018


L'economia d'una Catalunya Independent\nAssociats PDeCAT VNG\nJordi Ortiz 05-12-2017 12:53 Lectures 1252\nEnric Colet. Eix\nEl divendres 17 de novembre Enric Colet va fer una conferència al Foment Vilanoví per parlar de "L'economia d'una Catalunya Independent". L’acte va estar organitzat pel PDeCAT de Vilanova.\nEnric Colet Petit, nascut a Barcelona l'any 1958 i llicenciat en Ciències Empresarials, en Administració i Direcció d'Empreses i Màster en Direcció d'Empreses. És consultor. Ha estat professor d'ESADE i de la Universitat Ramon Llull, membre del Consell Assessor de l'Agència Catalana de Protecció de dades, secretari general del Departament de Justícia i secretari general d'Empresa i Ocupació.\nDurant l’exposició, Enric Colet, va explicar que «Catalunya produeix un 50 % dels seus productes per a l’exportació i l’altra meitat pel consum intern. Un terç de la meitat de l’exportació va al mercat espanyol i 2/3 a la resta del món. I d’aquests dos terços que van a la resta del món dues terceres parts van a la Unió Europea». I d’aquestes exportacions, continuà explicant Colet, les exportacions a la «resta del món (no UE)» són les que estan tenint un creixement més important i, a més, s’ha de tenir present que l’economia catalana s’assembla més a la de Bèlgica i Holanda que a la d’Alemanya.\nTambé va destacar que els puntals econòmics mundials es fonamenten en l’aportació de coneixement -mà d’obra molt qualificada que aporti coneixement- i en la divisió del treball com a font de coneixement, «amb més divisió del treball podem ser més productius perquè hi ha una major especialització». Un altre puntal, afegí, «és la globalització amb la integració de mercats i la divisió del treball a nivell global» perquè tots aquests puntals són els fonaments de la base de la base econòmica del lliure comerç i «Catalunya està preparada per aquesta economia oberta perquè té fraccionament de sectors» i no és depenent d’un sol sector. «Estem diversificats», assenyalà.\nColet va voler remarcar que a Catalunya hi ha problemes amb el coneixement, sobretot del coneixement que depèn del sector públic perquè generalment el sector públic «no fa el que hauria de fer pel bé de la nostra economia» i va explicar que Catalunya «està bé» en salut, educació bàsica i innovació a les empreses però «està malament» en institucions, perquè les institucions no funcionen bé; va posar d’exemple la justícia, la burocràcia per obrir un negoci i la legislació laboral. Tanmateix va destacar com acceptable l’estabilitat macroeconòmica i l’educació superior però va explicar que hi ha mancances en la formació contínua, en formació en tecnologies de la informació i sobretot en la formació professional: «aquí els operaris no saben llegir els plànols», falta mà d’obra qualificada i en sobra de no qualificada.\nEnric Colet va puntualitzar que hi ha un alt percentatge d’aturats a qui no sabem donar feina. És gent que vol treballar però que no té feina perquè «no vol fer feina de segons quines coses», va precissar que «Catalunya necessita crear 300.000 llocs de treball ... perquè tenim la capacitat de creixement necessària i podem créixer un 30% més que a l’actualitat». Va explicar que amb aquest creixement podríem assegurar pensions, sanitat o ajuts socials.\nPerò el problema és ser capaços de deixar lliures les forces de creixement i «això ens ho impedeix el sector públic», continuà explicant el professor Colet mentre posava un exemple: «el mercat de treball està mal regulat. Els SOC – Servei d’Ocupació de Catalunya- no serveix, s’ha de canviar de dalt a baix perquè no aporta res, hi ha massa intervencionisme».\nTambé va explicar que «en 10 anys el preu de l’electricitat ha pujat un 50€. Són preus que no paga ningú a la Unió Europea» i va continuar puntualitzant que a Catalunya és on es paga més cara l’electricitat i va fer un breu recorregut històric d’aquests costos: «a l’electricitat encara paguem els costos de La Canadiense dels anys 20 ... , Franco va regalar l’empresa als March ... , després es va convertir en FECSA ....».\nEl conferenciant va concloure els exemples recordant els peatges de les autopistes i afirmant que «l’economia de Catalunya es tracta de manera diferent perquè no és el seu model» (en referència a l’espanyol). Tot seguit etzibà un parell d’afirmacions contundents: «no tenim un estat comercial com Holanda o Suècia», «les regulacions ens ofeguen» i «amb la independència podem créixer i crear 300.000 llocs de treball».\nColet va recordar que a Alemanya tenen un bon nivell de vida amb sous elevats però el problema de Catalunya, dins de l’estat espanyol, és que els sous no són ni alts ni baixos, estan al mig. No són sous alts com els països rics, ni baixos com els països pobres i aquesta circumstància és un problema per a la economia. En política de sous «hem d’anar amunt o avall però no ens podem quedar al mig». Per pujar els sous a Catalunya es necessita més coneixement, valor afegit i més inversió. Enric Colet va assegurar que «la independència és per anar, econòmicament parlant, amb els països de dalt (els rics)» i per això és necessita un estat «normal», per tenir un estat normal no s’ha d’inventar res, només cal copiar com ho fan Holanda o Bèlgica.\nLa independència té un cost perquè hi haurà una gran reestructuració i això té costos però, per a Colet, l’estat català és viable.\nJa en el torn de preguntes, Colet va estar d’acord en que la inversió en recerca haurà d’augmentar al doble de la xifra actual en valor sobre el PIB i que, sobretot, ha de canviar la Generalitat. La Generalitat com a sector públic ha d’innovar i hi ha molts aspectes de la societat, com la cohesió social, que depenen del sector públic.\nPreguntat sobre si és un problema que Vilanova sigui una ciutat dormitori va respondre que això és una qüestió derivada d’una «fluixa» planificació territorial. Per ser sostenible ha d’haver fluxos de persones en ambdós sentits. Gent de Vilanova que treballi a Barcelona i gent de Barcelona que treballi a Vilanova. Els problema no és que els vilanovins es desplacin a Barcelona a treballar, el problema és que no hi ha activitat econòmica que generi desplaçament de persones a treballar a Vilanova. Barcelona també té un problema de model de ciutat, va continuar responent Colet, «si viatgem a París trobarem que al centre de la ciutat només hi ha veïns i turistes»; les universitats, els ministeris, organismes públics i empreses són fora del centre de la ciutat. Finalment puntualitzà que «a Vilanova li toca un tros de l’activitat de Barcelona, hi ha un problema d’equilibri territorial».\nOpinions dels associats PDeCAt de Vilanova


Adena Hotel Bremerhaven Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAm Leher Tor 2, Mitte, Bremerhaven, Alemanya, 27568 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Adena Hotel\nConvenientment situat a Bremerhaven, Adena Hotel és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Adena Hotel asseguren una estada plaentera als seus clients. Els clients de l'hotel poden gaudir de recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, transport hotel/aeroport, premsa, ascensor.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, servei de despertador, escriptori, insonorització, telèfon per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Bremerhaven, el Adena Hotel és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


Ple ordinari 29/01/2018 | Candidatura d'Unitat Popular\nLes dues mocions presentades per el nostre grup foren els punts més destacats de l’ordre del dia. En aquest sentit el ple va aprovar per majoria absoluta la moció que insta l’actual Parlament de Catalunya a aprovar de nou i de forma urgent totes aquelles lleis suspeses o anul·lades pel Tribunal Constitucional en l'anterior legislatura, per tal de fer front a la situació d'emergència social. La segona moció presentada per nosaltres en aquest ple de gener, plantejava elaborar un reglament d’ús i de gestió de la Sala d’Exposicions Municipal que es troba al Museu de la Torneria. La moció es trobar amb l’oposició frontal d’Esquerra Republicana i del PSC, que malgrat reconèixer la necessitat d’aquest reglament hi van votar en contra al·legant qüestions que en cap cas s’excloïen en el redactat. Després d’un debat intens amb l’equip de govern, la moció es va acabar aprovant eliminant-ne determinats punts concrets com el d’elaborar el reglament en sis mesos.\nRespecte a la gestió pública del servei d’aigua, els representants de la CUP Torelló – Som Poble vàrem interpel·lar un cop més a l’equip de govern sobre quina decisió pensa prendre en aquest afer. Malgrat que la concessió s’acaba aquest any, públicament encara no ha transcendit quina és la decisió que prendrà el PDeCAT i FEM, però tot apunta que no s’apostarà per una gestió pública i directa. Per part nostra continuem insistint en la importància de traslladar el debat a la ciutadania.\nEl nostre grup també es va mostrar favorable a mantenir el sentit de la circulació del trànsit que actualment hi ha establerta al carrer Sant Bartomeu. En aquest sentit vàrem demanar a l’equip de govern que fos valent i que escoltés les demandes que els veïns han fet arribar a l’alcalde. Des de la CUP Torelló -Som Poble som partidaris de continuar avançant en la pacificació del trànsit en el centre de la vila i de passar a una segona fase que tingui en compte el carrer Sant Miquel.\nAltre cop més vàrem denunciar el disbarat que suposen les obres de la Sala Polivalent. Aquest cop per un nou retard de 4 mesos que no suposarà que hi hagi cap sanció per l’empresa concessionària.\nEn record a la repressió política que actualment es viu a Catalunya, els nostres regidors i regidores segueixen exposant en el ple un enorme llaç groc. Aquest es mantindrà mentre hi hagi presos polítics. Aquest cop, el llaç s’acompanyava de mocadors del Pullasso com a prèvia del Carnaval de Terra Endins. Relacionat amb aquest punt vàrem criticar que no s’hagi aconseguit impulsar un punt lila durant la festivitat.\nQualsevol aclariment o aportació que vulgueu fer al respecte la podeu fer aquí mateix o enviar un mail a cuptorellosompoble@gmail.com. També us recordem que podeu revisar tot el ple a través de http://plenostorello.videoacta.es/


Concurs Millor Videojoc - CEV Barcelona\nConcurs Millor Videojoc\nCONCURS MILLOR VIDEOJOC 2018\nCEV estarà present a la Barcelona Games World 2018 i promocionarà allí el treball dels seus alumnes a la zona d’Empreses Indies de Games Expo. BGW és l’esdeveniment de referència en el sector dins d’Espanya i se celebra del 29 de novembre al 2 de desembre en el recinte firal de Montjuïc (Barcelona).\nCom a resultat d’un Pla d’emprenedoria de CEV que es duu a terme cada any amb l’objectiu de recolzar als nostres alumnes en la seva trajectòria professional i la seva projecció emprenedora, es va crear el concurs al MILLOR VIDEOJOC DE L’ANY de CEV. Un dels punts claus del Pla de Emprenedoria és aquest concurs, que inclou dos premis; el del Públic i el del Jurat, compost per professionals de la indústria. Aquest any, formen part del jurat: Joan Pons (ARHAT GAMES), Marcos Nogue (Ubisoft), Litos López (8bit Studio) i David Boada (Animator / Freelance).\nEls 2 videojocs més votats guanyen cadascun un stand propi per promocionar el seu videojoc a l’entorn de la la BGW, on hi ha una previsió de més de 100.000 visitants. BGW, en ser punt de trobada internacional per a companyies i professionals del sector, es perfila com el millor escenari on donar a conèixer els projectes de CEV.\n• Per conèixer els videojocs que participen, entra en http://bit.ly/2cgfqxe\n• Per votar, entra en http://bit.ly/2nvl26r (fins al 04/11)\nCategoría: Tècnico 3D 11 octubre, 2018\nAnteriorPublicación anterior:Reportatge Gràfic Projectes Finals de Master y Top-Up BachelorSiguientePublicación siguiente:Sessió Informativa de Top-Up Bachelor Degree


(S'ha redirigit des de: Dominiques)\nSta. Maria de Montsió (Barcelona, 1351; avui a Esplugues de Llobregat), Mare de Déu dels Àngels (Barcelona), M. de Déu dels Àngels (Manresa, 1602), M. de Déu de la Consolació (Xàtiva, 1520), Santa Clara (Vic), Sta. Caterina de Siena (Girona), Torrent (València, casa general de la Federació de la Immaculada), Borriana, Carcaixent, Paterna, Oriola, Palma de Mallorca\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 Roca i Costa, Maria Carme. Abadesses i priores a la Catalunya medieval (en català). Barcelona: Base, S.A., octubre de 2014, p. 245. ISBN 9788416166220.\nMonestirs dominics femenins\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Monges_Dominiques&oldid=23772385»\nSegon Orde de Sant Domènec\nComunitats i instituts de perfecció catòlics fundats a la regió d'Occitània\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 12 juny 2020 a les 18:30.


La Diputació de Lleida rebaixa a la meitat el deute amb 4 anys\nper Redacció - Fotografia: Miki de Santiago dimarts, 25 de novembre 2014 - 00:00h\nLa Diputació de Lleida rebaixa a la meitat el deute amb 4 anys| Redacció - Fotografia: Miki de Santiago\nEl president de la Diputació de Lleida, Joan Reñé, preveu tancar el mandat 2011-2015 amb una disminució del deute de la Diputació sense precedents: 34,7M d’euros menys en relació al 2011 o el que és el mateix, l’assoliment del 46,8% sobre els ingressos corrents, lluny del 75% màxim que estableix la llei.\nDes de l’any 2011 fins al 2015 el nivell d’endeutament s’haurà reduït en 45,22 punts percentuals; és a dir, s’haurà minorat el capital pendent de la institució dels 83,6M€ fins als 48,9M€. El president de la Diputació de Lleida ha indicat que aquesta disminució del deute permet a la institució reduir considerablement els costos financers i alhora tenir la disponibilitat de generar un deute amb una entitat financera en cas d’accions d’urgència o emergència que ho fessin necessari.\nPer aquest motiu, el projecte de pressupost 2015 que l’equip de govern de CiU-CDA presentarà al Ple per la seva aprovació, prioritza la contenció de la despesa corrent (1,5M€) i l’amortizació del capital pendent (8,6M€). “Hem elaborat un pressupost amb una proposta compromesa i sostinguda de rebaixa de la despesa corrent que ens ha permès destinar aquests recursos a diferents actuacions als ajuntaments”, ha indicat Reñé.\nAltrament, el suport al món local (39M€) i les polítiques socials caracteritzen el pressupost. En aquest darrer cas, es destinem 8,5M€ en conceptes diversos, com els ajuts a llars d’infants i menjador escolar o el suport a 1.200 entitats socials sense ànim de lucre.\nAugmenta de l’aportació al món local\nEl projecte de pressupost 2015 és de 106.320.375 euros, un 3,9% superior al 2014. L’acció sobre el món local s’incrementa, prioritzant els ajuts per a despesa corrent entre els conceptes subvencionables del Pla Específic, per exemple. En total, es destinaran 39M€ en concepte d’ajuts als ajuntaments, consells comarcals i organismes dependents, un milió més que el 2014.\n8,5 M€ destinats a l’acció directa a les persones\nL’atenció social és prioritària i es manté el suport als ajuntaments i a les famílies en conceptes com llars d’infants (3,9M€), menjador escolar i transport no obligatori o ajuts en teleassistència. Es destinen 8,5 M€ en acció social directa a les persones, també mitjançant el suport a 1.200 entitats locals i associacions sense ànim de lucre.\nIncrement de la partida per Salut Pública\nLa partida destinada a Salut Pública s’incrementa en 1,1 M€, la qual cosa permetrà continuar finançant el manteniment i ampliacions de consultoris locals, obres en dependències sanitàries territorials, inversions en tanatoris i sales de vetlla, la contractació de socorristes a les piscines durant la temporada d’estiu, el desenvolupament de programes d’hàbits saludables i el manteniment i gestió de l’aigua d’ús públic. En total, es destinaran 17,4M€ al pressupost de 2015.\n9,7 M€ per al manteniment i millora de la xarxa viària\nCom a novetats, es crea una nova partida en concepte de manteniment d’estructures en vies provincials (1M€) i la inversió en el manteniment de la xarxa de carreteres de la corporació i de les carreteres municipals passa dels 6,5 M€ als 9,7M€.\nIgualment, la Diputació de Lleida continuarà la seva aposta per infraestructures i equipaments com l’aeroport de Lleida-Alguaire (amb 150.000 €), el Museu de Lleida (amb 320.000 €) i l’Orquestra Simfònica Julià Carbonell de les Terres de Lleida (amb 257.000 €).\nAmb el pressupost previst per al 2015, la corporació lleidatana també reduirà 3M€ corresponents als plans anteriors del Pla Específic i del PUOSC dels anys 2008-2012, liquidant per complert aquestes anualitats. Dels 55M€ que suposava el PUOSC 2008-2012, més de 25 M€ (el 45%) s’hauran pressupostat en l’actual legislatura.\nInversió en plans d’obres\nLa Diputació de Lleida aportarà 1,9M€ al Pla General i 2,1M€ al Pla Específic, que inclouen 1,8 M€ per al programa d’arrendaments i subministraments i 300.000 € per al programa de camins comarcals, que augmenta en 50.000 € respecte l’any 2014.\nEl pressupost dels organismes es manté per accions, activitats i serveis en termes generals. En aquest sentit, el pressupost del Patronat de Turisme es consigna amb 2,9M€ i l’Institut d’Estudis Ilerdencs (IEI) amb una partida de 5,9 M€. L’assignació al Patronat de Promoció Econòmica és de 2,1 M€ i a l’Organisme Autònom de Gestió i Recaptació de Tributs (OAGRTL), 5,9 M€ com l’exercici en curs.


Educació crearà el pròxim curs 212 aules gratuïtes d'Infantil de 2 anys en escoles públiques\nLa iniciativa d'arranjament escolar que planteja la Conselleria en Infantil i Primària dona com a resultat un balanç total de 37 aules més\nEducació 07 de marzo de 2022 Redacció\nLa Conselleria d'Educació, Cultura i Esport ha preparat la proposta d'arranjament escolar en Infantil i Primària per al pròxim curs 2022-2023 que, tot i la baixada de la natalitat, preveu un augment global de 37 unitats als centres educatius públics d'Infantil i Primària.\nEn la proposta d'arranjament cal destacar, d'una banda, la creació de 212 noves aules gratuïtes d'Infantil de 2 anys en col·legis públics, i, de l'altra, la reducció de ràtios en Infantil de 3 anys a 20 o 23 alumnes per aula, com a màxim, en municipis on la natalitat ha baixat de manera més intensa.\nMés oferta d'aules gratuïtes de 2 anys per al pròxim curs\nLa Conselleria d'Educació té previst obrir 212 noves aules gratuïtes de 2 anys en centres educatius d'Infantil i Primària, la qual cosa suposa incrementar en més de 3.800 l'oferta de places que faciliten la incorporació primerenca al sistema educatiu, ja que totes aquestes aules tenen una ràtio reduïda de 18 alumnes per unitat.\nA les comarques d'Alacant es preveu la creació de 89 aules d'Infantil de 2 anys gratuïtes en escoles; a les comarques de Castelló s'oferiran 36 noves unitats, i en seran 87 a les comarques de València. A aquestes places podran optar en l'admissió escolar del pròxim curs 2022-2023 les xiquetes i els xiquets nascuts en 2020.\nAquesta ampliació d'aules de 2 anys gratuïtes en escoles d'Infantil i Primària se suma a la universalització de la gratuïtat anunciada fa uns mesos pel conseller Vicent Marzà en el tram de 2 anys per al curs que ve, de manera que les aules d'aquestes característiques en les escoletes 0-3, siguen de la titularitat que siguen, seran totes gratuïtes.\nEn conseqüència, uns 24.000 alumnes del tram de 2-3 anys tindran plaça gratuïta en aquesta etapa no obligatòria en el curs 2022-2023.\nCastelló de la Plana, València, Alacant i Elx: 40 aules de 2 anys gratuïtes noves en escoles públiques\nCal remarcar que, en la proposta de planificació escolar per al pròxim curs, la Conselleria proposa crear 40 aules més en les quatre grans ciutats del territori valencià després d'haver analitzat l'oferta i la demanda.\nEn el cas de Castelló de la Plana, es proposa crear 5 aules més de 2 anys en centres d'Infantil i Primària de la ciutat; en el cas de València, es proposen 12 aules més d'aquestes característiques; en el cas d'Alacant, 15 més, i, en el cas d'Elx, 8 aules més gratuïtes de 2 anys en escoles.\nMunicipis amb ràtio màxima de 23 i 20 alumnes per aula\nEl màxim d'alumnes per classe en Infantil de 3 anys està fixat en 25. Des de fa uns cursos, la Conselleria està reduint encara més aquest màxim en les poblacions on és possible per la baixada de la natalitat. Això permet que hi haja encara menys alumnes per aula i facilita una millor qualitat educativa, a més de mantindre les unitats educatives existents i el personal docent. D'aquesta manera, es manté l'oferta d'unitats, amb més personal docent que atén menys xiquets i xiquetes per aula.\nPel que fa a la reducció de la ràtio màxima en Infantil de 3 anys en els municipis més afectats per la baixada de la natalitat, la Conselleria amplia de 53 a 55 les localitats. S'incorporen Sant Vicent del Raspeig i Orpesa a aquest grup.\nEl curs que ve hi haurà 33 municipis amb una ràtio reduïda de 20 alumnes per aula en Infantil de 3 anys. A més, es proposa establir la ràtio màxima en 23 alumnes a 21 municipis. A Castelló de la Plana, que aquest curs ja té una ràtio en Infantil de 3 anys de 23 alumnes, el pròxim curs es redueix a 22.\nCal recordar que en els municipis on s'estableixen ràtios reduïdes de manera generalitzada en l'admissió escolar en Infantil de 3 anys es mantenen en els següents cursos. Així, els xiquets i les xiquetes que comencen l'escola en aules de 20 o 23 alumnes, com a màxim, ja continuen la seua escolarització amb aquestes ràtios reduïdes fins que acaben l'etapa de Primària.\nAules COMUNITAT VALENCINA Conselleria d’Educació EDUCACIÓ


VÍDEO: Molta participació a la Festa del Roser de les Preses – elgarrotxi.cat\n27 de Maig de 2019 Redacció GARROTXA, MULTIMÈDIA 0\nEl bon temps va acompanyar gairebé tots els actes programats de la festa del Roser.\nIniciàvem la festa petita del poble acompanyats dels avis i àvies i dels alumnes de l’Institut Bosc de la Coma d’Olot per inaugurar l’exposició 3 serveis comunitaris. El dissabte al matí es va iniciar la festa amb “encintats per dos campanars” la festa de les entitats. Una caminada amb el grup excursionista els Enfilats i el grup de la cursa de la dona fins al Parc de Pedra on ens esperàvem les àvies remeieres que amb una interessant visita guiada pel Parc.\nA mig matí, a la plaça de Pau Casals l’associació de jubilats i pensionistes van organitzar el primer campionat de petanca. Hi van participar diferents grups aficionats a la petanca i els vencedors finalment van ser pel grup de petanca d’en Bas. A la tarda, el grup de l’AMPA de l’escola la Bòbila va organitzar l’intercanvi de joguines a la pista poliesportiva. En el mateix lloc, el Grup d’esplai el Sol va fer-nos jugar a petits i grans el torneig d’slip . Mentrestant pels més petitons es va fer instal3lar una bombolla inflable per fer un escape room per recuperar el gran tresor Maia de la mà de Believe Teatre. Al vespre, es va instal·lar una gran pantalla per veure la final de la copa del Rei entre els equips FC Barcelona i València CF.\nEl diumenge al matí, el grup dels enfilats va organitzar la 9a caminada “ ruta dels llenyataires de les Preses” amb la inscripció de 250 persones. Una excursió que ja s’ha convertit en un referent comarcal. A les 9 del matí es va iniciar la 12a trobada de vehicles antics i clàssics que enguany es van desbordar totes les previsions i van assistir 140 vehicles. Més de 400 persones van assistir a l’esmorzar popular. Va ser una gran trobada automobilística amb moltes persones del poble, la comarca i també d’arreu del país.\nJordi Patxeco amb la seva animació infantil va fer dansar a grans i petits abans de dir els guanyadors del concurs de cartells i el concurs de relats curts.\nEnguany el primer premi del cartell el va aconseguir la Núria Morente Boix que dissenyarà el nou cartell del proper programa de la Gala de les Preses. El segon premi i portada del programa de la festa del roser 2020 la guanyadora va ser l’Anna Pairó Viñoles. En aquesta edició del concurs hi ha participat 16 persones. Els guanyadors del concurs de relats curts han estat:\nCategoria A: Arnau Sala – Categoria B: Martina Sala – Categoria C: Núria Morente – Categoria D: Martina Molinés – Categoria E: Neus Massegú – Categoria F: M. Rosa Dachs. El millor pseudònim va ser per la Glòria Gou.\nEs va finalitzar la festa del Roser amb la cercavila dels gegants, la granota i els calabotins i el ball final a la plaça Major.\nL’organització està molt satisfeta de la gran participació que hi hagut en tots els actes que s’ha programat.


Desfake la plataforma sobre 'fake news' per a professors de secundària\nDesfake la plataforma sobre 'fake news' per a professors de secundària Dimecres, Gerner 12, 2022\nVerificat és la primera plataforma de fact-checking de Catalunya dedicada a verificar el discurs polític i el contingut que circula a les xarxes, així com a l'educació per al consum crític de la informació. A través de Goteo.cc impulsen 'Desfake', una plataforma oberta i col·laborativa amb recursos formatius gratuïts per a famílies i centres educatius sobre l'ús responsable de les tecnologies, el consum crític de la informació i la lluita contra la desinformació.\nQuè és 'Desfake'?\n'Desfake' vol esdevenir una plataforma oberta i participativa amb recursos per ajudar el professorat a preparar continguts educatius sobre alfabetització mediàtica i consum crític d'informació pels seus estudiants. El material de la plataforma permetrà crear des de sessions individuals fins a blocs formatius amb projectes concrets en el marc d'una assignatura. La plataforma segueix la filosofia "Train-The-Trainers", que es basa a formar els educadors perquè aquests puguin desenvolupar la seva tasca per arribar a encara més públics.\nLa lluita contra la desinformació no la podem fer sols. Per això hem posat en marxa diversos programes i cursos formatius per portar el fact-checking i l'alfabetització mediàtica als joves. Per arribar a encara més persones volem engegar Desfake , una plataforma oberta i col·laborativa amb una gran quantitat de recursos formatius gratuïts per a famílies i centres educatius sobre l'ús responsable de les tecnologies, el consum crític de la informació i la lluita contra la desinformació.\nDesfake és una plataforma oberta i participativa amb recursos per ajudar el professorat a preparar continguts educatius sobre alfabetització mediàtica i consum crític d'informació pels seus estudiants. El material de la plataforma permetrà crear des de sessions individuals fins a blocs formatius amb projectes concrets en el marc d'una assignatura. La plataforma segueix la filosofia "Train-The-Trainers", que es basa a formar els educadors perquè aquests puguin desenvolupar la seva tasca per arribar a encara més públics.\nA Desfake s'hi poden trobar des d'eines per detectar "fake news" a les xarxes, imatges manipulades, vídeos fraudulents fets amb intel·ligència artificial (deepfakes), comprovar l'autenticitat o fiabilitat de llocs webs... fins a propostes de plans de treball per a crear peces audiovisuals com els que ja van crear els primers alumnes de Desfake al curs pilot de projecte.


La Barcelona Wine Week tanca la seva primera edició amb més de 15.500 visitants\nPublicat 05/02/2020 18:35CET\nFira diu que "els bons resultats" confirmen l'encert del model firal\nLa Barcelona Wine Week (BWW), que ha tingut lloc des de dilluns fins aquest dimecres al Pavelló 8 de Fira de Barcelona, ha tancat la seva primera edició amb més de 15.500 visitants, que han assistit a unes 3.200 reunions de negocis i 50 activitats programades.\nEn un comunicat aquest dimecres, la institució firal ha informat que més de 550 empreses expositores i 40 denominacions d'origen (DO) espanyoles han passat pel saló.\nFira de Barcelona ha celebrat que els "bons resultats" confirmen l'encert del model firal i auguren un futur prometedor com a certamen de referència del vi espanyol.\nLes empreses han presentat més de 600 referències durant els tres dies de saló, que ha ocupat els 19.000 metres quadrats del recinte Montjuïc de Fira de Barcelona.\nPer superfície contractada i nombre d'empreses expositores, Catalunya ha estat la comunitat autònoma amb més presència, seguida de Castella i Lleó, La Rioja, el País Basc i Navarra.\nEl saló també ha comptat amb la presència de més de 300 compradors internacionals de mercats estratègics per a l'exportació de vi espanyol que ha convidat l'organització.\nEl president de Barcelona Wine Week i del Consell Regulador de la DO Cava, Javier Pagés, ha explicat que pretenien ser "un veritable aparador per mostrar l'excel·lència del vi espanyol al mercat internacional".\nPagés ha fet un primer balanç "molt satisfactori" d'un saló que, segons ell, partia d'un concepte nou, d'alguna manera rupturista, que suposava assumir riscos.\nPer la seva banda, el director general d'Alimentaria Exhibitions, J. Antonio Valls, ha destacat "la bona acceptació" dels professionals del nou format de saló, que recrea un recorregut per tots els territoris vitivinícoles d'Espanya.\n130.000 COPES DE VI\nL'organització de BWW estima que s'han servit més de 130.000 copes de vi, entre els tasts que han ofert els expositors, els autoguiats de la barra Fabolours 50 by Woman --produïts i impulsats per dones com Mireia Torres (Jean Leon), Mariona Rendé (Rendé Masdéu) i Anne Cannan (Clos Figueras), entre d'altres-- i els dirigits, organitzats dins del programa d'activitats del saló.\nA més, el certamen ha comptat amb la participació de mig centenar d'experts que han ofert diferents modalitats de tasts i ponències, com l'editor executiu de Wine Spectator, Thomas Matthews; els sommeliers François Chartier i Ferran Centelles; el Master of Wine Pedro Ballesteros, els cellerers Miguel i Mireia Torres, i l'enòleg Antonio Flores, entre d'altres.\nLa BWW, que impulsa Fira Barcelona a través de la seva societat Alimentaria Exhibitions, s'ha celebrat per primera vegada al recinte de Montjuïc de Fira de Barcelona del 3 al 5 de febrer del 2020, i ha comptat amb el suport de la Federació Espanyola del Vi (FEV), ICEX i institucions espanyoles del món del vi.


Letícia reacciona a les crítiques i deixa d'ensenyar els genolls Letícia reacciona a les crítiques i deixa d’ensenyar els genolls – El Món\nLetícia reacciona a les crítiques i deixa d’ensenyar els genolls\nRedacció 01/07/2020 11:59 am\nLa reina Letícia sempre sembla estar molt atenta davant dels comentaris que fan sobre ella. La critiquen per moltes coses, el que l’obliga a estar atenta per intentar evitar més controvèrsies. El seu estil normalment l’ajuda a acaparar aplaudiments, però també és cert que a vegades l’acusen d’anar inapropiada o de gastar-se massa diners en roba.\nFins ara no havia tingut vergonya en aparèixer amb faldilles curtes que deixaven al descobert les seves cames. Això es va convertir en un problema, ja que la premsa criticava que tingués les cames massa primes, amb blaus i els genolls molt marcats.\nDavant d’això, sembla que la seva estilista hauria sabut reaccionar. Com? Eliminant radicalment totes les faldilles i vestits curts del seu armari. En comptes de lluir la part superior de les cames, començaria a dur vestits de tall midi: més elegants i amb els genolls tapats.\nEls reis, en un acte del 2017 / Europa Press\nLetícia, amb vestit llarg durant la visita a Sevilla d’aquest dimarts / Europa Press\n‘Vanitatis‘ ha arribat a aquesta conclusió després d’analitzar els conjunts estilístics de la monarca dels últims mesos. I és que resulta curiós que no hagi tornat a ensenyar aquesta part del seu cos.\nAra centra tota l’atenció en els braços, musculats, tonificats i sempre bronzejats. Un canvi que no ha passat desapercebut tampoc i que de ben segur que no és l’únic que ha fet darrerament.


Notícies Costa Daurada - La participació creix entre 3 i 5 punts a les 14 hores\nDiumenge, 26 Maig 2019 13:30\nAmbient a l'Escola Salou durant aquest matí de diumenge electoral.\nLlegit 392 vegades\nA Cambrils, fa quatre anys havia votat a les 14h el 29,49% de l'electorat i aquest diumenge la participació ha pujat un 3,94% fins al 33.43%.\nA Salou, la pujada ha estat més moderada, un 2,62% més. En les cinc primeres hores d'obertura dels col.legis electorals ja ha exercit el seu dret el 29,35% dels votants, quan al 2015 havia estat el 26,73%.\nPer últim, Vila-seca ha registrat un important creixement del 4,27% en el primer avanç de participació del 26M. Dels tres municipis, Vila-seca és el que ha registrat una participació més alta, amb el 34,83%. A les darreres municipals, la dada va ser del 30,56%.\nEl pròxim avanç de participació correspondra a la votació fins a les 18h, dues hores abans de que tanquin els col·legis electoral.\nDarrera modificació elDiumenge, 26 Maig 2019 16:37


L'ACA manté que la interconnexió del Segre amb el Llobregat traurà pressió sobre el cabal del Ter\nDefensors de l'Ebre insisteixen que el riu tarragoní no és la solució per al gironí\nPURI ABARCA. Prada\nL'Agència Catalana de l'Aigua (ACA) manté la idea que una interconnexió del riu Segre amb la conca del Llobregat a l'altura d'Isòvol servirà per fer augmentar la circulació d'aigua al Ter, traient pressió així del cabal del riu gironí. El director de planificació per a l'ús sostenible de l'aigua de l'ACA, Gabriel Borràs, ho va assegurar ahir durant un debat sobre la nova cultura de l'aigua i els recursos hídrics celebrat en el marc de la Universitat Catalana d'Estiu (UCE) de Prada.\n+ Els participants en el debat d'ahir, amb Sala i Borràs en primer terme. Foto: ACN G. SÁNCHEZ\nUn cert grau de «sacrifici» del Segre, amb un afegit de modernització (canal d'Urgell) serviria per treure pressió al Ter i no significaria que el riu lleidatà perdés cabal, segons va afirmar Gabriel Borràs. Tot plegat, després d'un intercanvi de retrets entre el representant en el debat de la Plataforma del Ter, Lluís Sala, i la de la Plataforma en Defensa de l'Ebre, Susanna Abella.\nGabriel Borràs va reconèixer, però, que l'aposta de la Generalitat per solucionar els problemes de recursos hídrics topa amb la política del Ministeri d'Agricultura i Medi Ambient a la resta de l'Estat a l'hora de fer interconnexions, una situació que, segons va dir «ni l'Estatut ha pogut arreglar». El dèficit estructural de les conques internes de Catalunya es calcula en 80 hm³. Els 7,5 milions d'habitants de Catalunya consumim uns 750 hm³ anuals d'aigua (uns 120 litres per habitant i dia) i el sistema de dessalinització en resoldrà uns 200.\nL'EBRE CONTRA EL TER\nEl debat sobre l'aigua en l'època de sequera va ser, segons va qualificar Gabriel Borràs, «visceral i passional». Així ho van recordar ahir Lluís Sala i Susanna Abella, que van deixar entreveure, amb aparença de correcció, les posicions inamovibles del nord i el sud de Catalunya pel que fa a l'aigua.\nLluís Sala va recordar que el Ter està en una situació crítica i que el principi de «solidaritat» hídrica ja fa temps que s'aplica en excés, situació que comporta que no hi hagi el cabal de manteniment suficient, amb la consegüent salinització dels pous de la zona del Baix Ter. De fet, en l'últim episodi de sequera, segons va exposar Sala, la quota de solidaritat del Ter cap a Barcelona va representar la marxa d'entre un 70 i un 80 per cent del volum d'aigua recollida a la conca. «Si el Ter falla, el discurs de la nova cultura de l'aigua s'ensorra. No té un problema el Ter, el té el país», va sentenciar Sala. Per això, va reclamar una solució urgent.\nSusanna Abella va ser rotunda: «L'Ebre no és la solució per al Ter.» La portaveu de la Plataforma en Defensa de l'Ebre va retreure als defensors del retorn del cabal del Ter que els facin «sentir culpables» pel que li passa al riu gironí. Per Abella, connectar l'Ebre a Barcelona no serviria per reduir l'aportació del Ter, sinó que «només se seguiria alimentant la gran metròpoli».\nUna coordinació de polítiques sectorials (urbanístiques, territorials, mediambientals i econòmiques) que permetin implantar definitivament una nova cultura de l'aigua va ser una de les conclusions acordades en el debat d'ahir.\n>L'ACA manté que interconnectar el Segre i el Llobregat traurà pressió al Ter\n>El govern encara preveu un transvasament del Segre


Detenen tres sospitosos de l'assassinat de Javier Ardines, regidor d'Izquierda Unida a Llanes – Actualidad\nTres persones han estat detingudes aquest matí a Biscaia per la Guàrdia Civil per la seva presumpta relació amb l’assassinat del regidor d’Izquierda Unida a Llanes (Astúries) a l’agost de 2018. Els investigadors han situat a Suïssa a un quart implicat i s’ha sol·licitat una comissió rogatòria perquè pugui ser detingut. Els relacionats amb el cas són dos de nacionalitat espanyola i dos algerians. Segons informa La Sexta, efectius de la UCO estan duent a terme diversos registres a Amorebieta, Bilbao i Altzaga.\nLa Guàrdia Civil considera que es va tractar d’un crim per motius sentimentals i no polítics, malgrat que Ardines tenia enemics al poble des que va assumir el seu càrrec de regidor i el seu partit va desplaçar als socialistes del govern municipal gràcies a un pacte a quatre bandes .\nDetenen al Marroc a un activista de DAESH que cridava a la comissió d’atemptats a Espanya, “territorio infiel”


Mostrant articles per etiqueta: cav\nACR demanarà al proper ple la dimissió del president del Consorci de Residus de la comarca, Joan Carlos Sánchez\nAlternativa Ciutadana de Rubí (ACR) presentarà una moció al proper ple del mes de gener en relació al Consorci per a la Gestió de Residus del Vallès Occidental. De fet, la formació rubinenca no serà l’única ja que poblacions com ara Sabadell, Cerdanyola del Vallès i Castellar faran el mateix. Els 4 municipis formen part de les Candidatures Alternatives del Vallès (CAV), que és l’entitat que ha decidit portar als plens aquesta moció en què es demana la dimissió del president del Consorci, Joan Carlos Sánchez, que a la vegada és alcalde de Sabadell.\nLes CAV reivindiquen la bicicleta amb una pedalada per la comarca\nMés de 300 ciclistes van participar diumenge a la bicicletada popular de la comarca que organitzen cada any les Candidatures Alternatives del Vallès (CAV), que inclouen el grup d'Alternativa Ciutadana de Rubí (ACR). 15 ciclistes es van afegir al recorregut des de la nostra ciutat, entre ells el portaveu d’ACR, Agustí Martinez.


Agències Washington 17/12/2011 12:37\nEls Estats Units i el Consell de Seguretat de les Nacions Unides han acordat aquest dissabte aixecar bona part de les sancions econòmiques imposades a Líbia durant l'inici del conflicte. Les entitats afectades són el Banc Central de Líbia i una de les seves entitats subsidiàries, el Banc Exterior Àrab.\nAquesta mesura "allibera tots els fons governamentals i del Banc Central libi que es trobaven sota jurisdicció americana, tot i que amb algunes excepcions", ha assegurat el portaveu de la Casa Blanca, Jay Carney, en un comunicat. Les excepcions es refereixen als "béns de la família Gaddafi i antics membres del règim, que seguiran congelats".\nEl comitè de sancions del Consell de Seguretat de l'ONU ha aprovat una mesura que permetrà a les noves autoritats líbies disposar de fons per reconstruir el país i les seves institucions, que fins ara estaven bloquejats per les resolucions aprovades al febrer i març passats pel màxim organisme internacional de seguretat.\nDiplomàtics dels països de la Unió Europea a l'ONU han indicat que les seves nacions treballaran ara conjuntament per desbloquejar els fons de les entitats que estiguin sota el seu poder i que, per exemple, en el cas del Regne Unit arriben als 7.745 milions d'euros.\nPrimera visita d'un secretari de defensa nord-americà a Líbia\nEl secretari de defensa nord-americà, Leon Panetta, ha arribat a Trípoli aquest dissabte per reunir-se amb les noves autoritats líbies. La visita dóna un impuls al fràgil govern libi, que veu la seva autoritat discutida pels combats entre múltiples milícies que van sorgir de la guerra que va posar fi al règim gaddafista.\nPanetta arriba de Turquia, on divendres va reconèixer els desafiaments a què s'enfronta el nou govern. "Líbia no té una història d'institucions democràtiques i govern representatiu, hi ha molta feina per fer", va dir Panetta.


L'Acadèmia Valenciana de la Llengua simplifica l'accentuació diacrítica - Diari Jornada\nHo fa «amb la finalitat de confluir en aspectes de la normativa lingüística amb altres territoris que compartixen la llengua»\n| 13 de juny, 2018 - 20:20\nL’Acadèmia Valenciana de la Llengua (AVL) ha anunciat l'aprovació de la simplificació de l'accentuació diacrítica. L'entitat ho fa «amb l’objectiu d’atendre una preocupació àmpliament expressada per molts lingüistes, escriptors, docents, tècnics i usuaris de la llengua, i també amb la finalitat de confluir en aspectes de la normativa lingüística amb altres territoris que compartixen la llengua».\nD'aquesta manera, la mesura té com a resultat la reducció als casos següents: bé (béns), déu (déus), és, mà, més, món, pèl (pèls), què, sé, sí (sís), sòl (sòls), són, té, ús i vós.\nL'entitat, a més, ha reconegut com a normatives les formes escrites valencianes de les lletres de l'alfabet acabades en e: efe, ele, eme, ene, erre, esse. «Este pas permetrà també visibilitzar les propostes inclusives de les lletres proposades per la institució normativa valenciana», ha comunicat l'acadèmia.\nL’AVL ha incorporat també com a normatius, al costat de les solucions vigents, alguns retocs ortogràfics menors, com l’ús sense dièresi dels derivats cultes acabats en -al (laical, helicoidal, ovoidal, etc.), la supressió del guionet en alguns compostos (correcuita, cuitacorrents, matadegolla, etc.), i l’ús del guionet quan un prefix precedeix una locució o una paraula ja portava guionet (pro-drets humans, ex-director general, anti-nord-americà), així com també en casos susceptibles de confusió (ex-pres). També accepta la duplicació de la r (rr) en casos en què apareix entre vocals precedit d’un prefix o d’un radical culte: arrítmia, corresponsable, erradicar o cefalorraquidi.\nL'entitat establirà un període de tres anys durant el qual seran vigents tant la forma tradicional com la nova de simplicació dels accents diacrítics. «La finalitat és permetre’n la difusió i afavorir-ne l’adaptació dels usuaris», ha subratllat l'AVL. En la resta dels punts (dièresi, guionet, duplicació de la r), l’AVL, en tres anys, revisarà i consensuarà les decisions normatives amb les altres institucions corresponents de l’àmbit lingüístic, amb l’objectiu d’aconseguir unes regles comprensibles i aplicables.


Reconeixement, propietats i cultiu de PAM | Parc de les Olors\nCal començar advertint que tots els vegetals són per la seva naturalesa éssers vius amb una potencial acció en els éssers humans. Hem sentit a dir segurament que un enciam ens ajuda a dormir, que el bròquil és un aliment preventiu del càncer. ….Però no per això aquestes verdures o bé hortalisses es consideren plantes aromàtiques i medicinals. El concepte PAM (Plantes aromàtiques i Medicinals) es reserva a aquells vegetals que tenen una alta concentració de Compostos Orgànics Volàtils Biogenètics, és a dir que fabriquen un còctel d’actius força concentrats i d’acció provada, mitjançant tradició etnobotànica i/o científica.\nPerò en termes pràctics i des de l’enfocament del Parc de les Olors, tenim una visió molt integradora i àmplia, que no es limita a les espècies de PAM que tradicionalment s’han considerat. Per a nosaltres el terme flora útil potser és el més adequat. I comprèn tots aquells vegetals que tenen alguna aplicació funcional per als humans.\nmés info i calendari


Castelló ofereix cinema familiar en valencià amb l’estrena de ‘Tom i Jerry’ | Notícies Dígitals\nCastelló ofereix cinema familiar en valencià amb l’estrena de ‘Tom i Jerry’\n21/04/2021 castello, cinema familiar\nLa Regidoria de Plurilingüisme i Foment del Valencià de l’Ajuntament de Castelló col·labora amb Escola Valenciana per fomentar el cinema en valencià. En aquesta ocasió, ho fa amb l’estrena la pel·lícula ‘Tom i Jerry’ a les instal·lacions dels cinemes Ocine Estepark.\nMezquita ha convidat les famílies de Castelló a “consumir cinema en valencià amb un clàssic que totes i tots recordem, com són les aventures de Tom i Jerry”. “Des de l’Ajuntament de Castelló seguim treballant per la promoció del valencià des de tots els àmbits”, ha declarat l’edil de Plurilingüisme i Foment del Valencià. El regidor ha agraït “la col·laboració de les entitats que treballen pel foment de la llengua reforçar l’ús del valencià a la nostra ciutat i les nostres comarques”.\nAixí doncs, les projeccions seran tots els diumenges entre el 25 d’abril i el 16 de maig, a les 12.00 hores. El gat i el ratolí més famosos de la història del cinema es retroben en un nou film que inclou animació i acció real. El públic podrà gaudir de l’aferrissada persecució de Tom, qui intentarà atrapar a Jerry enmig de la boda del segle al millor hotel de Nova York.\nAmb aquesta programació cinematogràfica, l’Ajuntament busca promoure el cinema en valencià entre el públic familiar alhora que enforteix les relacions amb les entitats que promocionen l’ús del valencià, com Escola Valenciana i els Col·lectius per la Llengua de Castelló. Les projeccions tenen un preu especial de 5’90 euros.\nLa proposta se suma a les iniciatives de la Regidoria de Plurilingüisme i Foment del Valencià per defensar i promoure l’ús de la llengua. Així doncs, l’àrea encapçalada per Francesc Mezquita ha organitzat recentment unes jornades sobre la literatura valenciana al ritme de rap amb el grup castellonenc, Aina Palmer. Als tallers-concert han participat els centres de secundària Penyagolosa i Matilde Salvador.\nA més a més, el passat mes de març l’Ajuntament de Castelló es va adherir a la Xarxa Pública de Serveis Lingüístics Valencians, fet que permet al consistori accedir als recursos de l’oficina de promoció del valencià. Al mes de febrer, el consistori de la capital de la Plana va distribuir el còmic ‘La Taca Negra’ als centres educatius de la ciutat per prevenir a la joventut de la ludopatia. Des de la Regidoria també s’han repartit bosses sostenibles amb paraules típiques en valencià i ha organitzat les ‘Jornades pels Drets Lingüístics’ per fomentar l’ús de la llengua a les xarxes socials, amb la participació de Violeta Tena, Berta Baidez, Òscar Adrià, Òscar Tramoyeres, Irene Rodrigo i Andreu Valor.\nAmb motiu del Dia del Llibre, i per a fomentar la lectura, el departament de Foment del Valencià distribuirà materials relacionats amb aquestes campanyes. La ciutadania interessada en aquests recursos pot acudir el pròxim 23 d’abril, al Menador Espai Cultural ( Plaça Hort dels Corders), entre les 11.00 i les 12.00 hores.\n← El MUCC estén les visites guiades al Castell Vell durant el mes de maig\nValoració de l’alcaldessa de Castelló sobre la protesta del sector de l’oci nocturn →


Castellar L’Oliveral recupera el tradicional “Cant de la Carxofa” gràcies a un llibre coeditat per l’Ajuntament – RiberaTV\nHui divendres, a 18.30 hores, la Regidora de Pobles de Valància, Lucia Beamud i el Regidor d’Agricultura, Alimentació Sostenible i Horta, Alejandro Ramón participaran en la presentació del llibre “El Cant de la Carxofa”, escrit per Matilde Llop i Manuel Puchades. El llibre recull una recopilació de les dades més interessants que existeixen sobre esta tradició valenciana. En l’acte participarà, a més dels autors, el president de la Cooperativa Elèctrica de Castellar, Rafael Crespo i l’autor del pròleg i professor de la Universitat de València Rafael Roca.\nLa regidora Lucía Beamud ha destacat la importància d’este llibre per a “posar en valor esta tradició centenària i contribuir també al fet que perdure en el temps, perquè la joventut d’esta localitat i persones d’altres poblacions coneguen esta tradició tan del nostre poble, Castellar L’Oliveral”.\nL’Ajuntament, ha finançat el 50% de la impressió del llibre, que serà repartit de manera gratuïta entre els membres de l’Associació Amics de la Carxofa de Castellar-L’Oliveral, i altres veïns de la població. L’objectiu que es proposa esta publicació és intentar explicar de manera senzilla, que és la Carxofa, els seus orígens, les seues característiques (tècniques i artístiques) i tot el que significa per al poble com a patrimoni.\nAlejandro Ramón ha afirmat que “la tradició de la carxofa és molt singular i n’estem molt orgullosos tant a Castellar com a la resta de la ciutat. Des de l’Ajuntament donem tot el nostre suport a l’Associació de la Carxofa per a impulsar i mantindre esta festa”.\nEl Cant de la Carxofa és el nom popular amb el qual es coneix el motet on la veu blanca d’un xiquet s’escolta cantant uns versos en honor al Santíssim Crist o a la Verge en les festes patronals de L’Horta Sud com Castellar-L’Oliveral o el barri del Carmen i el Canyamelar de València.\nCastellar L’Oliveral recupera el tradicional “Cant de la Carxofa” gràcies a un llibre coeditat per l’Ajuntament added by Ribera Televisió on 23 abril, 2021


qui és Geraldine Viswanathan? wiki, edat, ètnia, valor net - Actors\n//Qui és Geraldine Viswanathan? Wiki, edat, ètnia, valor net\n2 de setembre de 2019 25\n1 Qui és Geraldine Viswanathan? Wiki Bio\nQui és Geraldine Viswanathan? Wiki Bio\nGeraldine Viswanathan va néixer a Newcastle, Nova Gal·les del Sud, Austràlia, el 30 de juny de 1995, de manera que sota el signe del zodíac de càncer i de nacionalitat australiana, és popular sobretot per ser actriu.\nGeraldine es va enamorar d’actuar a molt jove, ja que estava veient massa la televisió. Els seus pares són gent de classe mitjana, encara que no es coneixen les seves professions: el seu pare és Suresh Viswanathan, de descendència tamil, mentre que la seva mare Anja Raith va néixer a Suïssa. Mentre que no ha parlat d'ella, Geraldine té una germana, i les dues tenien una granja de conill.\nMOLT il·lusionat de dirigir-se a @tiff_net amb Bad Education i @halathemovie també molt honrat de formar part d’aquest programa d’aquest anys Rising Star. @emilysoto\nUna publicació compartida per Geraldine Viswanathan (@yoyogeraldine) el 15 d'agost de 2019 a les 18:05 PDT\nGeraldine gaudia de l'escola i, mentre tenia plans de matricular-se a la universitat i els seus pares volien que ho fes, també tenia somnis de seguir la seva carrera d'actriu. Va passar els seus dies de secundària veient la sèrie de televisió 'Friends', que també és la seva favorita: el repartiment de la sèrie la va enamorar d'actuar encara més. Té a Anne Hathaway com a model de rol, ja que li encanta el seu cinema i les seves actuacions.\nDesprés de matricular-se de l'escola secundària, Geraldine va decidir continuar els seus somnis i, malgrat la decepció dels seus pares, no es va matricular a la universitat.\nCom que volia treballar en les seves habilitats d’actriu, Geraldine es va inscriure a l’escola d’arts escèniques de Broadmeadow a Newcastle i va guanyar els seus primers papers tan bon punt acabés allà.\nVa llançar la seva carrera amb un paper a la sèrie de televisió 'Lost Angels' el 2015, en què va interpretar a Sarah. Va ser elogiada per la seva actuació i va guanyar els papers de Jamali a 'Emo the Musical' i Vizzie a 'All Out Dysfunktion!' pel·lícules, totes dues rodades el 2016.\nDesprés que es guanyés el reconeixement gràcies a aquestes pel·lícules, va guanyar els papers d'Adison a la sèrie de televisió 'The Y2K Bug' el 2017, Bonnie Mahesh a la sèrie de televisió 'Janet King' rodada el 2017 i va aparèixer a 'Nippers of Dead Bird Bay'. 'El 2018. El mateix any del 2018, va aterrar dos papers de pel·lícula: interpretant Kayla Mannes a' Blockers ', i Becky Abelar a' The Package '.\nGeraldine és actualment popular gràcies al seu paper d'Eliza a la 'Treballadors de miracle' - el rodatge de la sèrie va començar a principis del 2019 i Geraldine forma part del repartiment principal. Actualment també s'està filmant per a la pel·lícula 'Bad Education', que està prevista per a la seva publicació al novembre de 2019.\nGeraldine es considera una de les persones més secretes de la indústria cinematogràfica. ja que no ha compartit gaire coses sobre el seu passat i present amb el públic.\nGeraldine presumptament va sortir amb un actor popular el 2017, després que els dos es coneguessin al plató d'una pel·lícula en què van actuar tots dos. Mentre que alguns dels seus fans han declarat haver vist els dos de la mà mentre caminaven pels carrers de Nova York, Geraldine ha negat tot els rumors i deien com els dos eren només amics.\nSegons una imatge que ha penjat a la meitat del 2019, ella i el seu xicot ja fa més d'un any que es troben junts, celebrant-ho junts el 20 de juny de 2019. El seu xicot és Miles Guthrie Robbins, que és músic i actor, nascut el 4 de maig de 1992.\nGeraldine no ha esmentat cap altre home o nen que hagi pogut sortir al llarg dels anys, a jutjar pels seus comptes de xarxes socials, actualment es troba amb Miles Guthrie Robbins, no s'ha casat i no té fills.\nGeraldine es centra principalment en la seva carrera d’actriu i el seu progrés en la indústria cinematogràfica, però hi ha moltes altres coses a les que li agrada fer i és bo. Va començar a muntar cavalls quan només tenia dos anys i aviat va resultar que era natural. Va prendre classes durant gairebé cinc anys abans de començar a competir, i continua competint fins avui, i ha guanyat nombrosos premis i concursos. Està molt interessada en la comèdia i li agradaria convertir-se en un comediant de moda un dia: forma part del grup de comèdia de dibuixos 'Freudian Nip', format només per dones.\n'Treballadors de miracle' renovat per a la segona temporada; Daniel Radcliffe i Steve Buscemi són medievals a la TBS https://t.co/ntnwF7cWbI pic.twitter.com/OK3Uypry0Q\n- Data límit de Hollywood (@DEADLINE) 15 de maig de 2019\nGeraldine també té molta cura dels idiomes i va ser motivada per la seva mare de Suïssa per aprendre alemany suís; també té previst aprendre italià ja que creu que és la llengua de l'amor. És una gran amant dels animals, fruit del seu creixement envoltat de cavalls: té un gos de companyia el nom del qual no es coneix. L'actriu preferida de Geraldine és Anne Hathaway i és la seva fan des que la va veure protagonitzar la pel·lícula de comèdia romàntica 'One Day'. La seva pel·lícula preferida de tots els temps és 'Wall E', i generalment és una gran fan de Disney i Pixar . La seva sèrie de televisió favorita és 'Friends', amb 'Third Rock from the Sun' un segon.\nGeraldine té actualment 24 anys. Té els cabells llargs i marrons i els seus ulls marrons, però la seva alçada i pes no és coneguda perquè no ha compartit aquests detalls amb el públic. Segons fonts autoritàries, es calcula que el seu valor net actual supera els 400.000 dòlars i augmenta constantment gràcies a la seva carrera d’actriu.\nGeraldine és molt activa a Internet ja que això és important per a la seva carrera d’actriu.\npublicat per Geraldine Viswanathan endavant Dijous, 26 d'abril de 2018\nVa llançar el seu compte de Twitter el maig de 2011, i actualment hi ha prop de 8.000 persones que la segueixen, mentre que ha tuitejat més de 700 vegades. Ella Compte Instagram fins ara compta amb prop de 80.000 seguidors, mentre que hi ha penjat més de 950 imatges - Geraldine també està publicant una pàgina de Facebook, que compta amb més de 4.000 persones que la segueixen.\nLochlyn Munro i esposa\ntyler1 té autisme


L'Atlètic Levante UD vol una festa total al Ciutat davant del Castelló | | Notícies Dígitals\nL’Atlètic Levante UD vol una festa total al Ciutat davant del Castelló\n02/11/2019 02/11/2019 atletico levante, ciutat de valencia\nL’Atlètic Llevant UD va a viure, sinó el partit més especial de la temporada, de ben segur un dels que més doncs, no en va, per primera vegada en aquesta 2019-20 s’obrirà al Ciutat de València per al filial. L’ocasió ho mereix, la visita d’un històric com el CD Castelló enfront del que els de Tevenet volen allargar la seva bona ratxa com a locals.\nEls granotes, alguns entrebancs a part, es vénen mostrant com molt bons amfitrions en els últims temps. Hèrcules, Llagostera-Costa Brava o en última instància el Cornellà, ja han provat d’aquesta medicina i fins i tot el llavors líder Andorra no va ser capaç de passar de l’empat a la Ciutat Esportiva de Buñol. Aquesta vegada es juga en un altre escenari, el temple d’Orriols, on els llevantinistes confien a trobar el mateix o millor clima per intentar superar al seu adversari. A aquest xoc arriben amb una alta autoestima després de fer un gran partit davant del Lleida Esportiu en terres catalanes i rascar un punt davant el primer classificat.\nAl davant tindran a un conjunt albinegre que constitueix un seriós perill en tant que encara no ha clavat el genoll lluny de Castalia. Els ‘orelluts’ van vèncer a Sabadell i Prat com forans i van signar taules contra La Nucia, Nàstic i Espanyol B. S’espera un gran desplaçament de castellonencs a Orriols i, per tant, un gran ambient al coliseu llevantinista.\n← El Levante UD Femení afronta el seu repte més exigent en el Johan Cruyff\nOscar Cano (Tecnic del CD Castellón) “Amb la plantilla que tenim i el suport de l’afició li podrem guanyar al Atletico Levante” →


Obama revela un extens pla per endurir el control d'armes\nDEBAT POLÈMIC ALS EUA\nLa proposta del president és la més dura i restrictiva des de fa dècades\nEl president Obama va demanar ahir al Congrés la prohibició de rifles d'assalt i més restriccions en la venda d'armes. A més, va firmar 23 decrets per reduir la violència i millorar l'atenció a la salut mental.\nNÚRIA FERRAGUTCASAS WASHINGTON 17/01/2013 00:00\n260x366 "EVITAR MÉS MASSACRES" 1. Obama signa els decrets amb nens que van demanar-li que evités un nou Newtown. 2. El governador de NY, Andrew Cuomo. / GETTY IMAGES REUTERS "EVITAR MÉS MASSACRES" 1. Obama signa els decrets amb nens que van demanar-li que evités un nou Newtown. 2. El governador de NY, Andrew Cuomo. / GETTY IMAGES REUTERS\nFa només un mes, un jove armat amb dues pistoles i un rifle d'assalt va entrar en una escola de Newtown (Connecticut) i va provocar una de les pitjors massacres de la història. L'assassinat de 20 nens i sis adults va sumir els Estats Units en un estat de xoc. "Mai he vist la consciència del país tant convulsionada com després del que va passar a l'escola de Sandy Hook", va afirmar ahir el vicepresident Joe Biden, en la presentació del pla del president Barack Obama per combatre la violència amb armes de foc. "El món ha canviat i els ciutadans demanen acció", va concloure.\nAl seu torn, Obama va admetre que cap llei o regulació pot prevenir totes les tragèdies però va assegurar que "si es pot fer alguna cosa per reduir la violència, si es pot salvar encara que sigui una vida, llavors tenim l'obligació d'intentar-ho". Per això va anunciar i firmar 23 decrets per endurir el control d'armes, millorar la seguretat a les escoles i assegurar la cobertura mèdica als malalts mentals. A més, va explicar que introduirà una legislació nova al Congrés per renovar la prohibició d'armes semiautomàtiques que va expirar el 2004, limitar els carregadors d'alta capacitat a 10 bales, i fer universal la revisió dels antecedents penals i psiquiàtrics del compradors d'armes. "El Congrés ha d'actuar i ho ha de fer ràpid", va dir.\nEntrebancs amb els republicans\nEl pla d'Obama suposa una de les agendes pel control d'armes més agressives i restrictives de les últimes dècades. De fet, les principals mesures seran molt difícils de tirar endavant, ja que s'espera que tinguin una forta oposició d'una majoria dels congressistes.\nTot i així, Obama espera que es facin canvis significatius i va animar la població perquè s'involucri en el debat. "Només hi haurà un canvi si el poble americà ho demana i diu prou", va afirmar en la roda de premsa i al costat del vicepresident Biden -encarregat d'elaborar les propostes després de parlar amb més de 240 associacions- i de quatre escolars que van enviar cartes al president per demanar-li que fes alguna cosa per prevenir matances com la de Newtown.\nEl president va explicar que les seves mesures no són contra la segona esmena -que recull el dret a portar armes- i va afirmar que la majoria dels ciutadans estan a favor de noves restriccions, especialment en la venda d'armes. Obama va recordar que un 40% es venen sense comprovar els antecedents penals dels compradors, ja que es fan entre mans privades o per internet. Pel president, l'eliminació d'aquest buit legal hauria de ser immediat, ja que té el suport fins i tot d'un 70% dels membres de l'Associació Nacional del Rifle.


Trabajao eso - Ensayos - 1051 Palabras\nPágina principal Ensayos Trabajao eso\n1. Geologia històrica\nGeologia (fa 5.000 anys): Ciència que estudia la Terra, la seva història i els processos que li han donat forma.\n* Tot comença quan els artesans buscaven materials per fabricar monedes de canvi...\n* Biologia, Ecologia, Geoquímica/física, Climatologia, Paleontologia, Estratigrafia etc.\n* Neptunisme (Werner): totes les roques s’han format perprecipitacions químiques en un mar primitiu.\n* Història de la Terra\nPlutonisme (Hutton): L’origen de les roques era magmàtic resultant de la calor interna del planeta. També, totes les roques eren erosionades i transportades fins a conques sedimentàries.\n* Catastrofisme (Werner): la història de la Terra és un successió continua de catàstrofes (Big-Bang, diluvi universal...)\n*Uniformisme/actualisme(Hutton): Els esdeveniments que tenen lloc avui dia, són semblants als del passat “el present és la clau del passat”.\n* FORMACIÓ DE LA TERRA\nLa Terra i el sol es van formar alhora quan una gran massa de matèria (pols i gas) va començar a concentrar-se per efecte de la gravetat al voltant d’un nucli més dens i a girar a velocitat formant anells concèntrics.\nLa massa central acausa de les pressions i Tª va començar un procés de fusió d’àtoms que va donar lloc a l’alliberament d’energia. Aquest succés va donar lloc a un protoestel Sol.\nLa resta de la matèria sobrant que girava en els anells, comença a ordenar-se segons la seva densitat ( d. [interior] d. [exterior] ).\nAcreció planetesimal: Procés pel qual el refredament i concentració gravitatòriade partícules, es van formar petits protoplanetes que en xocar va formar planetes.\n* Tot seguit...\nLa calor produïda pels impactes de meteorits va ordenar els materials segons la seva densitat ( d. [nucli] d. [atmosfera] ).\nQuan la Terra va començar a refredar-se es va crear una capa sòlida (escorça) on hi abundava una gran act. Sísmica que junt amb el refredament del planetavan originar pluges oceans\nL’atmosfera estava formada per vapor d’H2O, metà, amoníac, CO2...Era molt en O2. La radiació ultraviolada va trencar les molècules de vapor d’H2O deixant lliure l’H i consumint l’O2 fins a esgotar-se (oxidació).\nEl bombardeig constant de meteorits va enriquir l’atmosfera en O2 (entre altres), afavorint l’aparició dels 1r organismes fotosintètics i de laformació de la capa d’ozó (absorbeix la radiació ultraviolada que arriba del Sol). També permetrà la vida fora de l’aigua.\nBranca de la geologia que estudia i interpreta les roques sedimentàries.\n* Estrat: capes de roca sedimentària que corresponen a un període de sedimentació. Estan ordenats horitzontalment per la seva antiguitat, de sota (base/vell) a dalt(sostre/jove).L’estratigrafia estableix uns principis que ens permet saber l’edat relativa dels estrats:\n* P. d’horitzontalitat (Steno): els sediments d’una conca es dipositen de forma horitzontal a la superfície.\n* P. de superposició (Steno/Lehmann): els estrats més antics es troben a la part inferior i els joves a dalt. [els estrats joves s’aguanten sobre els estrats vells].\n* P. de la successiófaunística(Smith): en cada interval de temps hi van viure organismes que van poder fossilitzar i que són diferents dels seus antecessors i successors.\n* P. uniformitarisme(Hutton/Lyell): “el present és la clau del passat”.\n* P. simultaneïtat d’esdeveniments: grans catàstrofes que han tingut lloc en el passat.\nSituació dels estrats: S’inicien horitzontalment, es poden inclinar, disposar-severtical fins i tot es poden invertir per diferents processos interns. S’ha de reconèixer la base i superfície de l’estrat per saber l’ordre de la sedimentació.\nMolts organismes deixen marques de la seva activitat sobre el substrat, que en el cas de les excavacions ens indiquen la polaritat de l’estrat, és a dir:\n* Bioturbació: Activitat sobre un substrat tou.\n* Bioerosió: Activitat...


Informació i Consells archivos - Vandalic Van\nArxius de Categoria: Informació i Consells\nAvui en dia podem fer ús de les noves tecnologies perquè ens ajudin a optimitzar i a aprofitar al màxim les nostres escapades amb Camper. És per això que us portem un resum de les aplicacions més útils a l’hora de viatjar amb furgo. Aplicacions que us ajudaran a traçar una bona ruta, a trobar […]\nPublicat a Informació i Consells\tDeixi un comentari\nVivim uns dies de molta complexitat en l’àmbit sanitari, social i humà. La situació provocada per la pandèmia del virus COVID-19 ens ha obligat a repensar la manera de viure, relacionar-nos i, de retruc, a replantejar-nos com ens relacionem amb l’entorn i el medi que ens envolta. Coses que, només fa uns mesos, teníem del […]\n“Els vàndals foren un poble del centre d’Europa, un dels pobles indoeuropeus de família germànica, que habitaven les regions riberenques de la mar Bàltica (en la zona de les actuals Alemanya i Polònia). A començaments del segle v, travessà la Gàl·lia i la península Ibèrica, s’instal·là breument a la vall del Guadalquivir, passà l’estret de […]


Rubí dedicarà la celebració del Dia de la Terra a la flora i la fauna del municipi - Ajuntament de Rubí\nRubí dedicarà la celebració del Dia de la Terra a la flora i la fauna del municipi Enguany, el programa d’activitats s’estendrà del 22 al 30 d’abril i inclourà una trentena de propostes organitzades per entitats, comerços, pagesos, persones a títol individual i diversos serveis municipals https://www.rubi.cat/ca/temes/medi-ambient/residus/diadelaterra/noticies/rubi-dedicara-la-celebracio-del-dia-de-la-terra-a-la-flora-i-la-fauna-del-municipi https://www.rubi.cat/ca/temes/medi-ambient/residus/diadelaterra/noticies/rubi-dedicara-la-celebracio-del-dia-de-la-terra-a-la-flora-i-la-fauna-del-municipi/@@images/image/preview\nL’alcaldessa i el regidor, durant la presentació del programa d’activitats del Dia de la Terra (foto: Ajuntament de Rubí – Localpres)\nEl Dia de la Terra se celebrarà del 22 al 30 d'abril amb una trentena de propostes dedicades a la fauna i la flora de Rubí. La programació, que ha estat confeccionada gràcies a la iniciativa de diferents col·laboradors, inclou activitats com la Fira de la Terra, tallers de temàtiques diverses i activitats de descoberta de l’entorn, entre d’altres.\nEnguany, la temàtica d’aquesta celebració és la "Flora i fauna a Rubí". "Aquest any volem aprendre a observar, a identificar i a valorar les espècies vegetals i animals que ens envolten... descobrir-ne de noves i veure que la biodiversitat a la nostra ciutat és més àmplia del que crèiem", ha explicat l’alcaldessa, Ana María Martínez Martínez, durant la presentació de la programació. Gràcies a les diferents propostes organitzades, els rubinencs i rubinenques aprendran a identificar i a prevenir les amenaces de les espècies al·lòctones i invasores i a actuar en conseqüència. "I tot això, com sempre fem pel Dia de la Terra, gaudint de la riquesa de l'entorn natural de la nostra ciutat".\nLa celebració del Dia de la Terra permet donar a conèixer totes les entitats i col·lectius de Rubí que actuen per preservar l'entorn natural de la ciutat i promouen accions de respecte i cura del medi ambient. Enguany, un total de 36 col·laboradors ─entre entitats, comerços, pagesos, masies, persones a títol individual i els diferents serveis municipals─, que sumen més de 120 persones, s’han implicat en l’organització de les diferents propostes que integren el programa. "Tots aquests col·laboradors fan possible el que podríem anomenar la Festa Major de la Natura", ha afirmat el regidor de Medi Ambient, Transició Ecològica i Benestar Animal, Andrés Medrano Muñoz.\nEntre les propostes més destacades hi ha la Fira de la Terra, que tindrà lloc el matí del dissabte 30 d’abril a la pl. Pearson. Durant la fira hi haurà diverses paradetes de venda de producte local, ecològic i de plantes de la Font del Ferro, així com activitats infantils, una mostra d’animals de granja, danses i tallers relacionats amb l’horticultura, entre d’altres. Totes elles a càrrec d’entitats com l’Agrupament Escolta Guspira, l’Esbart Dansaire de Rubí o Ecoasa, entre d’altres.\nEl programa inclou tot un seguit d’activitats relacionades amb la descoberta de les diferents espècies d’animals, plantes, arbres i arbustos que viuen i creixen a l’entorn natural de la nostra ciutat.\nDel 22 d’abril a l’1 de maig, els rubinencs i les rubinenques poden gaudir d’un Passeig poètic pels arbres centenaris de Can Xercavins, un recorregut que es realitza de forma autònoma, amb la col·laboració de la Masia de Can Xercavins.\nAquests dies també es pot fer un cop d’ull a l’Espiell de la fauna nocturna de Rubí, un recull de vídeos nocturns on es pot veure l’activitat de diferents animals, gràcies a les gravacions d’@enxampatsalbosc i als textos de Rafel Bosch de Rubí d’Arrel. "Aquesta activitat fa visibles coses que són invisibles. Què passa a les nits als boscos de Rubí? Gràcies a unes càmeres espia col·locades als espais naturals de Rubí, podrem observar senglars, guineus i esquirols, però també podrem veure l’activitat de cabirols i toixons, animals que potser hi ha gent que no espera que sigui part de la fauna rubinenca", ha comentat Medrano Muñoz.\nEl diumenge 24 d’abril s’han organitzat diferents propostes: una visita guiada per a la identificació de diferents espècies d'abelles i abellots, de la mà del naturalista Jose Luis Romero; una jornada de voluntariat ambiental per recuperar el patrimoni rural de Can Pòlit, a càrrec de Rubí d’Arrel i el Centre Excursionista de Rubí; i una activitat per conèixer els ratpenats i una sortida de camp, gràcies a la col·laboració de Jorge de Pedro, de l’Institut Català d’Ornitologia. "A partir del coneixement de la fauna i de la seva diversitat, podem contribuir a la seva presència i consolidació. Exemple d’això són aquestes dues activitats relacionades amb els ratpenats, que formen part de la fauna autòctona", ha dit el regidor.\nTambé s’ha preparat una sessió sobre plantes oblidades i un tast de cuina (29 d’abril), una sortida fotogràfica sobre flors i fauna a Can Xercavins (30 d’abril, a càrrec del Grup Fotogràfic El Gra), i un Ecotaller de farmaciola de natura (30 d’abril).\nD’altra banda, i coincidint amb la diada de Sant Jordi, s’ha programat una gran jornada d’activitats relacionades amb la poesia i els arbres monumentals de Can Xercavins. Aquesta jornada s’iniciarà amb un parell de visites guiades a la masia de Can Xercavins i, tot seguit, es farà un recorregut poètic pels arbres monumentals de la masia de la mà del grup escènic Casal Popular, i finalitzarà amb una exposició fotogràfica amb l’amenització del Quartet Stamiz, de l’Escola Municipal de Música Pere Burés.\nDurant la setmana, també s’ha programat un cicle de tallers sobre estalvi en la factura de l’aigua (25 d’abril), elèctrica (26 d’abril) i de gas (27 d’abril) a càrrec del servei municipal Rubí Brilla.\nAl marge de les activitats que estan obertes a la participació de tota la ciutadania, les escoles de la ciutat també participen d’aquesta celebració amb una activitat específica vinculada a l’exposició Respira Rubí, realitzada per CIRC.\nLes il·lustracions d’aquest col·lectiu, que es tornaran a ubicar a les portes dels centres educatius del municipi com a l’edició passada, conviden l’alumnat a explorar la zona natural que els pertoca per descobrir la seva biodiversitat. Segons l’alcaldessa, "que hi hagi una participació directa de les escoles fa que qualsevol activitat s’amplifiqui molt, i amb això aconseguim que es doni a conèixer i que hi hagi sensibilitat envers la temàtica".\nTota la programació es pot consultar a www.rubi.cat/diadelaterra.


Instal·lació d’un sistema d’alertes d’esllavissades a Valarties\n10 juny, 2021 La borrufa\nL’objectiu d’aquest projecte, fruit d’un conveni de col·laboració entre el Conselh Generau d’Aran i Endesa, és instal·lar sensors per a modelar i avaluar en el temps les variables físiques per a prevenir futurs riscos potencials a la zona, com el despreniment produït l’any 2018\nEl conseller Josep Canut, que ha visitat els treballs de perforació, ha destacat “la importància que tenen per al Conselh Generau d’Aran les dades que s’obtindran amb aquest sistema d’alertes per a millorar la seguretat de les persones i infraestructures en aquesta zona”\nEl Conselh Generau d’Aran i Endesa han signat un acord de col·laboració amb el qual posen en funcionament en diferents punts de la vall de Valarties diversos equips de mesura per a alertar de possibles riscos geològics naturals, com les esllavissades. Aquests sensors, anomenats piezòmetres, mesuren la pressió de l’aigua freàtica de les distintes capes geològiques del terreny, de manera que se’n poden monitoritzar els resultats i fa que actuïn com a sistemes de control.\n“Les dades que el Conselh Generau d’Aran obtindrà d’aquests sensors instal·lats per Endesa ens permetran portar un seguiment de les possibles alertes i una major capacitat de reacció davant fets com els produïts en aquest mateix indret l’any 2018” explicava el conseller d’Economia, Turisme i Promoció Econòmica, Josep Canut, afegint que: “per al govern d’Aran la seguretat de la nostra ciutadania és primordial i creiem que amb aquest nou sistema podrem millorar-la i garantir-la davant els riscos geològics”.\nEl detonant d’aquest projecte va ser el despreniment que hi va haver l’11 de maig de 2018 i que va afectar el riu Valarties, la pista, els dipòsits d’abastament d’aigua del nucli d’Arties, i diverses finques privades. Aquest, però, no ha estat l’únic accident que hi ha hagut a la vall. Segons informes tècnics realitzats, s’ha constatat que a l’indret hi ha hagut històricament altres moviments de massa. L’objectiu, per tant, no és només detectar vessants de la mateixa vall que poguessin ser afectades de potencials esllavissades sinó, sobretot, garantir la seguretat de la població i de les infraestructures.\nAixí, aquesta xarxa de sensors s’instal·len a la zona d’influència de l’aqüífer de la vall de Valarties. En total, es construiran 3 pous –dos d’ells d’entre 30 i 60 metres de fondària i un tercer de 120 metres de profunditat, i 15 cm de diàmetre- dins dels quals s’hi col·locaran els piezòmetres que proporcionaran informació de l’evolució de la pressió freàtica en els diferents estrats geològics, els canvis de la qual s’associen a despreniments. El seguiment d’aquestes dades permetrà als tècnics modelar el comportament de l’aqüífer per tal d’establir uns llindars que puguin alertar del risc potencial de noves esllavissades a la zona.\nPer a la instal·lació dels piezòmetres es realitzen 3 sondejos en diferents coordenades, sempre a la part de la muntanya. A causa de l’orografia del terreny s’ha estudiat, en cada cas, la manera òptima de realitzar-los, amb l’objectiu de no malmetre l’entorn natural i salvaguardar l’ecosistema existent. De la mateixa manera, s’ha habilitat un punt verd on dipositar els residus que es generen durant l’obra, aquests residus es classificaran degudament i s’acumularan en contenidors especialment preparats per a la seva tipologia. En finalitzar els treballs, es procedirà a recuperar el terreny i retornar-lo a l’estat original, per a deixar el menor rastre possible dels treballs duts a terme. El conveni, que té una vigència de quatre anys, té un pressupost de 105.500 euros, dels quals el Conselh aporta 15.500 i la resta Endesa. En aquest sentit, Endesa executa el projecte (que tindrà una durada d’uns 60 dies) i el Conselh Generau gestionarà les dades i farà el seguiment científic.


IniciNotícies breusEl Centre Delàs se suma a la crida de l'IPB als líders de l'Assemblea General de les Nacions Unides a reduir dramàticament la despesa militar a favor de l'assistència sanitària i les necessitats socials\n"És el moment d’obrir una pàgina nova en les relacions mundials i posar les tensions geopolítiques a un costat, per acabar amb les guerres, per a un alto el foc en aquells múltiples conflictes arreu del món, els quals poden dificultar un esforç de solidaritat global".\nL’IPB fa temps que alerta sobre la velocitat creixent de la cursa armamentista global.\n"Les nostres comunitats paguen un preu elevat per a una cursa armamentista que ha desviat els recursos de les necessitats bàsiques de salut i benestar de la gent. Tots estem pagant un preu molt elevat per un lideratge fallit i per pràctiques errades del mercat que han debilitat els nostres mitjans per abordar aquesta emergència, que ha afectat el més feble".\nPodeu signar i compartir la petició en aquest enllaç.\nPETICIÓ: invertir en atenció sanitària enlloc de militarització\nNosaltres, els signants, demanem als líders mundials una reunió a l'Assemblea General de les Nacions Unides* per reduir dràsticament la despesa militar a favor de la sanitat pública i l'atenció a les necessitats socials i mediambientals.\n*Les firmes es duran a l'Assemblea General de les Nacions Unides el primer dia de la pròxima sessió, el 15 de setembre del 2020.\nCentralitat de l'atenció sanitària\nJuntament amb l’International Peace Bureau, l'organització per la pau més antiga i guanyadora d'un Premi Nobel, estem sent testimonis de les conseqüències de decisions polítiques irresponsables que han portat a la falta d'inversions en l'atenció sanitària. Els sistemes sanitaris estan assolint els seus límits i el personal de primera línia es troba sota una immensa pressió. L'emergència del coronavirus demostra l'estat de debilitat de les nostres societats: un món guiat pel finançament, el valor de les accions i l'austeritat ha minat la nostra habilitat per defensar el bé comú i ha posat en perill la vida humana a una escala global.\nPreocupats per la pèrdua del seu lloc de treball i del sou, els treballadors es veuen pressionats per anar a treballar malats. Els ancians són vulnerables i necessiten ajuda. El virus afecta especialment els més dèbils. Privatitzacions, mesures d'austeritat, i el sistema neoliberal han portat els serveis sanitaris locals, regionals i nacionals al límit del col·lapse.\nJa podem identificar lliçons pel futur -l'atenció sanitària és un dret humà tant pels joves com per la gent gran, per totes les persones d’arreu del món. L'atenció sanitària mai ha de ser retallada o subordinada a la recerca del benefici mitjançant la privatització.\nÉs l’hora d’un contracte social global\nL'Organització Internacional del Treball informa sobre les conseqüències del mercat laboral, amb una potencial pèrdua de 25 milions de llocs de treball, més que durant la crisi financera del 2008. S'espera que la pobresa laboral augmenti significativament, amb un increment de fins a 35 milions de persones.\nDonem suport globalment i localment als esforços del moviment sindical en la seva demanda per un nou contracte social. Donem suport a la seva demanda de mesures econòmiques i recursos per tal de protegir els llocs de treball, els sous, els serveis públics i el benestar social.\nPrioritzar el desarmament\nEl món gasta 1,8 bilions de dòlars en despesa militar cada any i està previst que en els propers 20 anys, 1 bilió de dòlars seran dedicats a noves armes nuclears.\nLa militarització és el camí equivocat a prendre; estimula les tensions i augmenta el potencial de guerres i conflictes. Empitjora les creixents tensions nuclears.\nEls líders mundials han de posar el desarmament i la pau al centre en el procés d'elaboració de polítiques i desenvolupar una nova agenda pel desarmament que inclogui la prohibició d'armes nuclears. Reiterem la nostra demanda als governs perquè firmin el Tractat sobre la Prohibició de les Armes Nuclears (TPAR).\nEl desarmament és la clau per a una profunda transformació de les nostres economies, per assegurar-nos que els éssers humans, i no la recerca del benefici, sigui els més valorat; economies en les quals els reptes ecològics han de ser solucionats i la justícia social global ha de ser buscada.\nAmb el desarmament, la implementació dels Objectius de Desenvolupament Sostenible, un contracte global social, i un nou tractat per la pau ecologista, podem afrontar reptes com per exemple la pandèmia del coronavirus.\nDemanem als líders mundials, que es reuniran a l'Assemblea General de les Nacions Unides el setembre del 2020, que actuïn per una cultura de pau. Un camí pacífic significa que necessitem una estratègia global, un contracte social global i una cooperació global per assegurar-nos el suport de la població a escala mundial. Aquesta serà la solidaritat humana del segle XXI -per i amb la gent.


QUANTA FIBRA NECESSITEM, I ON PODEM ACONSEGUIR-LA | Mutualitat Catalana de Futbolistes\nPer MCF · 17 juny, 2021\nNomés el 4% dels espanyols mengen els 25 grams diaris recomanats. La fibra és fonamental per a la nostra salut i no serveix únicament per anar al bany. La seva ingesta regular redueix el risc de càncer de còlon, mama, úter i pròstata, disminueix els nivells de colesterol dolent i de glucosa en sang, prevé el desenvolupament de malalties cardiovasculars i té un efecte molt positiu en la macrobiòtica: fa que no s’assenteixin microorganismes en la paret intestinal. Però malgrat tot això, no mengem suficient fibra.\nHo diu l’Enquesta Nacional d’Ingesta Dietètica, la mitjana en Espanya és d’entre 17 i 21,7 grams per persona i dia, i entre 3l 93,2 i el 98,5 % de la població està per sota de la recomanació de l’Organització Mundial de la Salut (OMS), que és de 25 a 30 grams diaris. I això s’explica perquè no consumim la quantitat que hauríem de fruites i hortalisses, de llegums, i de fruits secs i cereals, que aporten el 50%, el 23% i el 16% de la fibra total de la nostra dieta, respectivament. Prenem 3 racions de fruites i hortalisses enfront del mínim de 5 recomanades, no arribem a les dues racions setmanals de llegums quan hauríem de prendre 3 o 4, i només 10 dels quasi 200 grams de cereals derivats que mengem diàriament de varietats integrals.\nEl resultat d’aquests hàbits nutricionals és una dieta baixa en fibra (per alguns nuls) que pot tenir conseqüències negatives per la salut a mitjà i a llarg termini. Segons la dietista-nutricionista de la Federació Espanyola d’Indústries de l’Alimentació i Begudes, Carlota Martínez, “no menjar o menjar poca fibra està estretament relacionat amb l’estrenyiment, una condició que pot donar lloc a l’aparició d’hemorroides. A més, el contacte durant més temps dels productes de descomposició amb les parets del colon, a causa de l’alentiment del trànsit intestinal, tenen associat un major risc d’aparició de diverticles o de desenvolupament de procés carcinògens en la zona. Això no obstant, tampoc ens hem de passar; un consum excessiu de fibra pot fer que les persones experimentin símptomes com distensió abdominal i flatulència.\nAra sabem que els aliments rics en fibra deuen estar present en tota dieta saludable, però no sempre ha estat així. És cert que mai es va pensar que fossi dolenta, però també és veritat que no se li va donar molta importància fins a mitjans dels anys setanta, quan es va formalitzar la teoria de la fibra (les dietes pobres en aquest component augmenten el risc de patir diabetis, malalties cardiovasculars, obesitat i càncer de còlon. Això va ser als setanta, quan començava a desaparèixer la teoria de què la seva aportació calòrica és nul·la, d’entre el 0,5 i 2 kilocalories per gram, i de què no té un alt valor nutritiu.\nA més, l’estudi de la fibra és complex, tant que actualment ni tan sols existeix una definició en la qual coincideixin tots els científics. L’OMS si té una para la fibra dietètica des de 2009: la defineix com un tipus concret de carbohidrat que l’organisme no digereix i que l’intestí no absorbeix. Clar que en aquesta caracterització caben molts compostos. La fibra dietètica no és una única substància, sinó que és un grup de components que, de forma natural, es troben en els aliments vegetals, els quals no poden ser descompostos totalment pels enzims digestius humanes.\nÉs a dir, que no es poden absorbir en l’intestí prim i han de ser fermentats posteriorment pels bacteris intestinals, a les quals la fibra serveix d’aliment. Gràcies a això, junt amb la producció de gasos i àcids grassos de cadena curta que es generen durant la fermentació, la fibra contribueix a mantenir adequadament l’ecosistema colònic, fa possible el desenvolupament d’una flora bacteriana saludable i la instauració de les condicions més apropiades per la protecció i renovació de les cèl·lules epitelials del tub digestiu.\n¿És bona la fibra afegida?\nAmb el benefici de la fibra, és una pena que a vegades sigui difícil assolir els nivells recomanats per l’OMS, però ¿i si tirem mà a productes que no tenen un contingut alt en la naturalesa, però que ha estat enriquit en processos industrials? ¿obtindríem el mateix efecte que ingerint-la en el seu estat natural? La clau està a llegir la llista d’ingredients i la informació nutricional. Però podem trobar aliments rics en fibra però amb sucres afegits o greixos poc saludables, com les galetes, altres productes de brioixeria i la majoria dels cereals per l’esmorzar. Però aquests productes s’han d’evitar en l’alimentació habitual perquè la seva aportació de fibra no compensa l’efecte negatiu que el seu consum continuat pot ocasionar a la salut pel seu excessiu contingut de sucres, greixos poc saludables i, en molts casos, també sal.\nA més, és important assegurar-nos de què la fibra estigui entre els primers llocs de la llista d’ingredients de l’etiqueta nutricional, ja que aquest s’ordenen de major a menor segons la quantitat que contingui l’aliment.\nAixí aconseguirem incorporar a la dieta productes que verdaderament aportin fibra i evitarem als que únicament contenen una mica de segó o una petita part de farines integrals.\nPer altra banda, per una part tenim l’anomenada fibra dietètica, la que està naturalment present en els aliments i per altra la que es coneix com a fibra funcional, que és aquella present en els aliments, i per altra la que es coneix com a fibra funcional, que és aquella que ha estat aïllada dels aliments, o bé sintetitzada en el laboratori. Aquest tipus de fibra és la que s’afegeix als aliments quan es vol enriquir o fortificar. Ambdós tipus de fibra són saludables i, malgrat que sempre és recomanable consumir aliments que contenen la fibra natural, en tota dieta hi ha espai per incloure productes enriquits. També subratlla que la fibra funcional té un benefici fisiològic provat.\nSignificat d’alt contingut en fibra als supermercats\nNo és estrany veure en el supermercat productes que els fabricants han destacat com font de fibra o amb alt contingut en fibra. Però, ¿quin és el significat d’aquests missatges? Per això, és necessari conèixer el procediment que segueixen els productors quan volen desenvolupar productes enriquits en el laboratori. A partir del contingut de fibra dietètica del producte de referència s’estableix la quantitat que s’ha de afegir per aconseguit l’al·legació nutricional en el nou producte. Els aliments que es declaren font de fibra són aquells que contenen com a mínim 3 grams de fibra per cada 100 grams o, com a mínim, 1,5 grams per cada 100 kilocalories. També podem llegir etiquetes que posen alt contingut de fibra, que són aquells aliments que contenen com a mínim 6 grams de fibra per 100 grams o 3 grams de fibra per 100 kilocalories.\nEls beneficis de la fibra no depenen tant de si aquesta apareix de forma natural o enriquida en l’aliment, sinó del tipus de fibra que es tracti.