Com a estudiant de BAU, Centre Universitari d'Arts i Disseny, podràs gaudir de diferents beques i ajuts al llarg de la teva vida acadèmica al centre, així com descomptes especials i condicions preferents de finançament interns i externs.\nEstudiants de Grau en Disseny, Grau en Belles Arts i Màsters Universitaris\nEstudiants de Màsters i Postgraus (títols propis)\nEstudiants de Diploma en Disseny Gràfic\nEt permetran compaginar els estudis amb les tasques de col·laboració educatives de diversos serveis del centre amb una retribució mensual que pot suposar aproximadament el 60% del cost anual (per a un curs de 60 ECTS). Aquesta beca es podrà sol·licitar a partir del 2n curs.\nCompaginar els estudis amb l’estada en període de pràctiques en departaments de disseny i comunicació del centre, constitueix un període molt valuós de formació i d’assaig, ja que permet aplicar i complementar els coneixements adquirits durant la formació acadèmica, i alhora preparar els futurs professionals per a la seva incorporació al mercat laboral, amb una retribució mensual que pot suposar aproximadament el 45% del cost anual (per a un curs de 60 ECTS).\nCondicions preferents de finançament\nEt permetran finançar el total de la matrícula del curs acadèmic en 10 terminis de pagament, sense cap increment addicional.\nDescomptes en cursos d’Idiomes\nGaudiràs d’un 25% de descompte en els cursos d’anglès que s’imparteixen a BAU a través de l’Escola d’Idiomes de la Universitat de Vic-Universitat Central de Catalunya.\nDescomptes Universitat d’Estiu\nGaudiràs d’un 10% de descompte en qualsevol curs de la Universitat d’Estiu que es realitza durant el mes de juliol.\nDescomptes Cursos RAC\nGaudiràs d’un 35% de descompte en qualsevol curs RAC programat per BAU durant el curs acadèmic.\nBeques generals Ministeri d’Educació, Cultura i Esport\nSer estudiant d’una titulació universitària oficial et permet optar a les beques oficials i ajuts del Ministeri d’Educació, Cultura i Esport.\nAjuts oficials AGAUR\nSer estudiant d’una titulació universitària oficial et permet optar als ajuts de l’Agència de Gestió d’Ajuts Universitaris i de Recerca de la Generalitat de Catalunya.\nAgencia de Gestió d’Ajuts Universitaris i de Recerca de la Generalitat de Catalunya\nBeques Govern del País Basc\nBeques per a estudiants provinents del País Basc matriculats a 2n cicle o a últim curs d’estudis de Grau.\nDepartament d’Educació, Política Lingüística i Cultura\nBeca Erasmus Estudi\nRealització d’un període d’estudis amb reconeixement acadèmic en una institució d’educació superior d’un altre país de la Unió Europa amb la qual Bau, Centre Universitari de Disseny hagi signat conveni.\nBeca Erasmus Pràctiques\nRealització d’un període de pràctiques amb reconeixement acadèmic en una empresa o organització d’un altre país de la Unió Europea.\nAjuts per a estudiants participants en el programa Erasmus que compleixin amb els requisits que marca el Ministeri d’Educació, Cultura i Esport.\nConvocatòria d’ajuts a la mobilitat internacional de l’estudiant amb reconeixement acadèmic amb els requisits que marca l’Agència de Gestió d’Ajuts Universitaris i de Recerca de la Generalitat de Catalunya.\nSer estudiant d’una titulació universitària oficial et permet optar als cursos d’immersió lingüística que ofereix el Ministeri d’Educació, Cultura i Esport.\nPrograma de beques de la Fundació Universia Capacitas d’ajuda a l’estudi en l’àmbit universitari per a estudiants amb discapacitat.\nBeques de la Fundació Prevent per a estudiants amb discapacitat.\nPrograma “Viure i Conviure” Fundació Roure\nPrograma intergeneracional de Fundació Roure que dóna resposta a la necessitat d'allotjament gratuït per a joves estudiants.\nCondicions preferents de financiació La Caixa\nLa Caixa ofereix condicions preferents de financiació als estudiants del Grau en Disseny.\nCondicions preferents de financiació BBVA\nEl BBVA ofereix condicions preferents de financiació als estudiants del Grau en Disseny.\nCondicions preferents de financiació Banc Sabadell\nEl Banc Sabadell ofereix condicions preferents de financiació als estudiants del Grau en Disseny.\nEt permetran finançar el total de la matrícula del curs acadèmic en 3 terminis de pagament, sense cap increment addicional.\nDescompte per al 2on Postgrau (conduent a Màster)\n5% de descompte per cursar simultàniament els dos postgraus conduents a una titulació de màster.\nDescomptes cursos d’Idiomes\nCom a estudiant de màster gaudiràs d’un 25% de descompte en els cursos d’anglès que s’imparteixen a BAU a través de l’Escola d’Idiomes de la Universitat de Vic-Universitat Central de Catalunya.\nPrograma de préstecs universitaris de Postgrau de l’AGAUR\nSer estudiant d’un màster o postgrau a et permet optar al programa de préstecs universitaris de l’Agència de Gestió d’Ajuts Universitaris i de Recerca de la Generalitat de Catalunya.\nPrograma “Viure i Conviure” Catalunya Caixa\nPrograma intergeneracional de Catalunya Caixa que dóna resposta a la necessitat d'allotjament gratuït per a joves estudiants.\nBeca Postgrau Fundació Carolina\nPrograma de beques per a la realització de postgraus a territori espanyol destinat a graduats universitaris ciutadans d’un país llatinoamericà.\nLa Caixa ofereix condicions preferents de financiació als estudiants de Másters i Postgraus.\nEl BBVA ofereix condicions preferents de financiació als estudiants de Másters i Postgraus.\nEl Banc Sabadell ofereix condicions preferents de financiació als estudiants de Másters i Postgraus.\nEstudiants Diploma en Disseny Gràfic\nCompaginar els estudis amb l’estada en període de pràctiques en departaments de disseny i comunicació del centre, constitueix un període molt valuós de formació i d’assaig, ja que permet aplicar i complementar els coneixements adquirits durant la formació acadèmica, i alhora preparar els futurs professionals per a la seva incorporació al mercat laboral, amb una retribució mensual.\nLa Caixa ofereix condicions preferents de financiació als estudiants del Diploma en Disseny Gràfic.\nEl BBVA ofereix condicions preferents de financiació als estudiants del Diploma en Disseny Gràfic.\nEl Banc Sabadell ofereix condicions preferents de financiació als estudiants del Diploma en Disseny Gràfic.\nDescompte Màsters i Postgraus\n10% de descompte en tota la oferta formativa de Màsters i Postgraus.\n15% de descompte en els cursos d’anglès que s’imparteixen a BAU a través de l’Escola d’Idiomes de la Universitat de Vic-Universitat Central de Catalunya.\n10% de descompte en qualsevol curs de la Universitat d’Estiu que es realitza durant el mes de juliol.\n35% de descompte en qualsevol curs RAC programat per BAU durant el curs acadèmic.


Qui és Carles Capdevila - Beca Cura de les Persones\nL'agilitat és la seva divisa. N’és un exemple l'aventura menor –pel que fa a durada– però major –pel que fa a la transcendència– del 'Diari de la Pau'. Amb un grup de periodistes, va editar aquest rotatiu l’any 1991, mentre va durar la Guerra del Golf, com a manera de protestar per la manera com la gran premsa silenciava les crítiques al conflicte. Va ser una idea pensada i executada en una setmana. Una bogeria, en definitiva, però que es va convertir en èxit gràcies al seu olfacte i sentit de l’oportunitat. Capdevila recordaria sovint als seus companys de professió que els periodistes escrivim per ser llegits, així que la visió comercial no és 'per se' cap deshonor, al contrari.\nCapdevila i Piquer marxen a Nova York entre el 1992 i el 1994, en una aventura que té molt de viatge iniciàtic i d'eixamplament d’horitzons. Des d’un petit pis de Manhattan elaboren mil i una històries sobre el que es cou a la capital cultural d’Amèrica. Ella, enviant cròniques a l’'Avui'. Ell, escrivint per a revistes i mitjans esportius, mentre redacta també el llibre 'Nova York a la catalana', en el qual recopila tot de vincles de la ciutat amb el seu país al llarg dels últims cent cinquanta anys.\nDe NYC a BCN\nDe tornada a Barcelona, esmola una altra de les eines de la seva maleta periodística: l’humor. Ho farà amb un espai satíric a Catalunya Ràdio: l’'Alguna pregunta més?', que nodreix d’humor el magazín matinal presentat per Antoni Bassas, amb qui forjarà una profunda complicitat professional i també una gran amistat. Aquell microespai aporta una música nova a la ràdio en català: la del muntatge frenètic de talls que recullen pífies de tots colors. En el fons, es tracta de nou de despullar l’emperador. I de fer veure com, per molt formals que siguin els poderosos, hi ha sempre una escletxa que els mostra menys regis del que ells voldrien. L’'APM?' desmitifica amb tècniques de guinyol i, al llarg del camí, deixa dotzenes i dotzenes de frases memorables.\nLa bogeria de l'ARA\nFins que, l'any 2010, arriba una altra bogeria, tal com ell la qualificaria sovint: l'ARA. Som en un any de màxim desconcert per als mitjans en general i per als diaris de paper en particular. La crisi ha destruït bona part dels ingressos de la publicitat i les vendes al quiosc cauen trimestre rere trimestre, mentre el públic migra cap a plataformes digitals que han malacostumat els lectors a no pagar pels continguts. A Catalunya, això coincideix amb uns temps en què s’imposa la sensació que el sistema autonomista està exhaurit i, per tant, cal començar a treballar per un nou país. En aquest context, els impulsors de l’ARA pensen en Capdevila perquè lideri el projecte i en sigui el primer director. Durant nou mesos pareix aquesta altra criatura i n’afina el model. Cal ser radicals, sense deixar de ser un diari. Cal escoltar realment la gent. Cal ser àgils. I cal ser optimistes. Perquè es tracta d’explicar el món, el país i el periodisme que ve, però no val la pena fer-ho des del cinisme –un dels trets que més el neguitegen– o la crispació.\nUna recaiguda en la malaltia, a principis d’any, l’obliga a deixar l’article diari. Però es refà i recupera la ploma –amable i incisiva alhora–, tot i que limitant-se als caps de setmana. L’esperança rebrota amb la primavera i viu un Sant Jordi excepcional: finalment ha aparegut el seu llibre d’articles, titulat 'La vida que aprenc', que es converteix en el llibre més venut de la diada literària en la categoria de no-ficció.\nPocs dies després d’aquella última aparició pública, la notícia de la seva desaparició deixa un buit intolerable en l’ànim dels que el van conèixer. Amb la mort de Capdevila, el periodisme català es quedava sense una de les persones que més han contribuït a renovar-lo. I el país quedava orfe d’una de les seves veus més estimades.\nApassionat de l’educació\n“Per educar cal il·lusió, vocació i passió”. Carles Capdevila va repetir aquesta frase fins a la sacietat. I no se’n cansava. Ans el contrari. Reivindicava amb el cap ben alt la feinada apassionant que significa educar les criatures. Aquesta passió la va traslladar a la seva vida professional com a director del programa 'Eduqueu les criatures' a Catalunya Ràdio, 'Qui els va parir' a TV3 i a l’ARA Criatures. El Carles exposava la tasca d’educadors, experts, pares i fills d’una manera pròxima, coordinada, rigorosa i al mateix temps amena, sense defugir cap de les complexitats que caracteritzen el món de l’educació.\nDefensava el fet de compartir experiències pròpies de pares i mares, amb sentit comú. No es considerava pedagog ni expert, sinó comunicador. Volia aportar autenticitat i compartir angoixes i alegries.\nOdiava que per sistema la paraula més utilitzada al costat d’'escola' fos 'fracàs' i al davant d’'educació'' hi acostumés a aparèixer sempre el concepte 'problema', i que 'mestre' acostumés a compartir titular amb 'vaga'. El Carles creia que l’escola fa alguna cosa més que fracassar, els mestres fan alguna cosa més que fer vaga (i vacances) i l’educació és bastant més que un problema. De fet, el Carles, creia que és l’única solució. No podia suportar que es malparlés per sistema dels seus estimats mestres, creia que no tothom que cobra per ser mestre ho és. Ho són els que sumen a la professió les tres paraules tant repetides pel Carles: “il·lusió, vocació i passió”.


De Suïssa estant: Imagineu-vos... Estadisticas Gratis\nImagineu-vos que viviu en un país on el Parlament escull cada any un membre del govern per fer de President 365 dies. Amb aquest sistema a ningú li puja el càrrec al cap i assumeix unes funcions representatives que en altres llocs ha de fer una família en el sentit més ampli de la paraula, amb uns centenars llargs d'assistents, de membres de seguretat i tot una exagerada demostració de drets dinàstics.\nImagineu-vos que el President del vostre país, malgrat que ja no és un jovencell, és un practicant de l'esquí de fons, molt més adequat a la seva edat que l'esquí alpí.\nEl vostre President, en un cap de setmana llarg, decideix anar a fer una super-marató de 90 kilòmetres a Finlàndia. El President, el divendres a la tarda, truca un taxi que el porta a l'estació de tren. Una vegada arribat, arrossega el seu trolley (maleta amb rodes) i puja al a un vagó de segona classe. Treu de la butxaca una poma,un refresc i un diari per tal de passar de la millor manera l'hora escassa de viatge fins a l'aeroport internacional més proper.\nArribat a l'estació de tren de l'aeroport ( ja veieu que no és el de Barcelona) va amb el trolley a registrar maleta i a obtenir l'anomenada "bording card". Com tothom, passa el control de seguretat i, ja que ha estat operat del maluc, ha de ser controlat en una cabina separada, sense privilegis.\nDins de l'avió, ocupa el seu seient al passadís, sisena fila de la classe turista. El personal de la companyia el reconeix i el pilot el convida a passar a la classe preferent, cosa que ell amb tota naturalitat rebutja.\nEl diumenge, després d'acabar la cursa dels 90 kilòmetres dignament ( són curses on el més important es acabar i no tant el lloc que s'ocupa), torna a fer el viatge cap a casa amb les mateixes característiques que el d'anada.\nImagineu-vos quina sensació de tranquil·litat, alt respecte i nivell social es viu en un país on aquestes coses han succeït el mes de març del 2013. El país existeix i és diu Suïssa i el President Ueli Maurer. Ni és sant de la meva devoció ni l'he votat mai ni penso votar-lo. Però com a persona i com a President, em trec el barret.\nPublicat per Ramon Boixet a divendres, de març 22, 2013\nEl dret a votar: dos exemples


Apple es llança a produir series online - Levante-EMV\nLes actrius jessica alba i Gwyneth Paltrow seran jutgesses al reality show «planet of the apps»\nlucas shaw | los ángeles 08.06.2017 | 04:15\nUn dia després d'anunciar actualitzacions de les seues computadores, rellotges i telèfons, Apple va reunir a un parell de milers de desenvolupadors de programari en un teatre per a oferir-los una mirada primerenca a la seua pròxima gran cosa: un programa de televisió online amb Jessica Alba i Gwyneth Paltrow.\nEl dimarts, Apple llança la seua primera sèrie original, «Planet of the Apps», protagonitzada per les dues reeixides empresàries de Hollywood Alba i Paltrow, el raper Will.i.am i l'empresari Gary Vaynerchuk. Els futurs inventors s'associen amb els quatre i dissenyaran i presentaran aplicacions que ajuden a la gent a fer compres, exercitar-se o cercar als seus amics en una sèrie que s'assembla molt a «The Voice» o «Top Xef». Amb $250.000 milions en efectiu i valors disponibles, el gegant tecnològic de Cupertino, Califòrnia, podria haver abordat companyies online poderoses com Netflix o Amazon. En canvi, l'empresa està començant a poc a poc i es manté prop del que fa bé, desafiant a Spotify i YouTube de Google amb una quantitat de nous videos sobre música i tecnologia.\n«Este espectacle significarà i reflectirà una transformació cultural en la nostra societat liderada per empreses tecnològiques com Apple», va dir Ben Silverman, productor executiu de «Planet of the Apps». El «show» estarà disponible solament en Apple Music, el servei de «streaming» de música de dos anys que ara té 27 milions de subscriptors. Per a destacar-se enfront dels competidors, Apple ha desenvolupat programes que inclouen una derivació de la popular sèrie nocturna «Carpool Karaoke» i un documental sobre el magnat discogràfic «Clive Davis». També està agregant una nova pestanya de TV i pel·lícules.\nLa creixent importància de la transmissió de video a través de descodificadors, telèfons i tablets ha portat als analistes a especular que la companyia podria comprar un estudi cinematogràfic o de televisió. Eddy Cue, vicepresident sènior d'Apple i el contacte de la companyia a Hollywood, resta importància a aqueixes ambicions. En visites freqüents a Los Angeles, pressiona als estudis perquè les pel·lícules que s'exhibeixen en les sales cinematogràfiques estiguen disponibles en iTunes més ràpid. També està promovent una nova aplicació de TV en Apple TV. «Les aplicacions han canviat realment el món», va dir.\nEn l'episodi un de «Planet of the Apps», els aspirants a emprenedors presenten les seues creacions als quatre jutges de l'espectacle: Alba, Paltrow,Will.i.am i Vaynerchuk. Aquests sondegen les febleses i fortaleses abans de decidir si volen ser mentors dels concursants.\nCada jutge va passar setmanes ajudant als seus protegits a desenvolupar idees i funcions en preparació per a una oferta a una signatura de capital de risc, Lightspeed Venture Partners, patrocinadora primerenca de Snap Inc. Per als amfitrions, va ser una oportunitat de mostrar un costat menys conegut pels consumidors. «Estava nerviosa», va dir Alba, qui va insistir que se sent més còmoda interpretant un personatge enfront de la càmera que sent ella mateixa en un reality show. «Així és com a pinso. Així és com opere. Açò és el que em motiva. Va ser molt íntim».


Un equip de joves s'implica en la millora del pis assistit - Punt de Referencia\nUn equip de joves s’implica en la millora del pis assistit\nDels quatre pisos assistits que Punt de Referència ofereix a jovent extutelat, n’hi ha 2 situats a Barcelona ciutat. Aquestes setmanes estem fent canvis en aquests 2 pisos. Comencem parlant-vos del pis El Pas, al barri del Poblenou. Necessitava obres de millora, una neteja a fons i mans que el convertissin en una llar amable i on els joves hi visquin a gust.\nLa nova cara del pis de Poblenou:\nPrimer vam començar amb les obres: finestres d’alumini noves al menjador, al dormitori exterior i al bany; revisió de tota la instal·lació elèctrica, llums nous de baix consum, revisió de la fusteria interior (portes i finestres), cuina i campana extractora de fums noves, lavabo petit nou,… Una gran inversió que ha estat possible gràcies a l’ajut econòmic de la nostra oficina de la Caixa, la 1195, i a la bonificació en el lloguer que ens ha aplicat la Fundació Pere Relats.\nUn cop aconseguits els ajuts econòmics necessaris, calia sumar-hi la implicació del jovent que hi viu. Feia dies que els joves del pis de Poblenou i la seva educadora (la Marta) s’havien reservat el cap de setmana del 27 i 28 d’octubre per aconseguir el canvi que volien al seu pis. Es van organitzar per comprar pintura, pinzells i tot el material que els feia falta per deixar les parets i les portes blanques i renovades.\nL’equip va treballar a gust i a fons i, tal i com havien previst, el diumenge tenien tota la casa pintada (i neta!). Només els faltava acabar alguns detalls.\nDiumenge, a més, esperaven la visita de la Noemí i l’Ari, dues col·laboradores que venien a gravar un vídeo per fer difusió de la tasca de l’entitat des del seu canal de Youtube ‘Bon dia Món’. Els nois li van ensenyar el pis i van col·laborar en la gravació del vídeo, aquest n’és el resultat.\nDesprés del cap de setmana de feina intensa, van acabar amb un berenar compartit i, com no podia a faltar, una estona d’esbarjo veient el Barça – Madrid de futbol!\nEl pis ‘El Trampolí’ es trasllada\nEl mes de novembre portarà novetats al pis El Trampolí. Us ho explicarem al proper butlletí


Obrim fil - Entenem els joves? - RTVE Catalunya\nObrim fil - Entenem els joves?\nEntenem els joves?\nCom són els joves d’avui dia? Els entenem prou bé quan fan vídeos de balls al Tiktok o bé surten a manifestar-se i acaben cremant contenidors? Quin futur els espera i què ha de fer la societat per garantir-los-el? En aquesta edició de l’Obrim fil, el Xavier Sardà i l’Ana Boadas conviden els periodistes Laura Fa, Adam Martín, Víctor Amela i l’actriu Juana Dolores per parlar-ne a bastament i radiografiar aquesta generació de joves que seran el futur d'aquí a no massa.\nveure més sobre "Obrim fil - Entenem els joves?" veure menys sobre "Obrim fil - Entenem els joves?"\nObrim fil - Què ens excita?\n2:01:53 - 8 abr 2021\nObrim fil - La vida dels altres\n2:01:44 - 1 abr 2021\nObrim fil - La sort, la tens o te la busques?\n2:03:52 - 25 mar 2021\nObrim fil - Som bons veïns?\n2:03:01 - 18 mar 2021\n2:05:04 - 11 mar 2021\nObrim fil - L'amor i el sexe, tenen edat?\n2:04:28 - 4 mar 2021\nObrim fil - Dihami i Devolar, el plaer de lligar-se amb cordes\n15:57 - 9 abr 2021\nObrim fil - Toni, col·leccionista de "barbies"\n06:52 - 9 abr 2021\nObrim fil - Pep Nogué, l'èxtasi del menjar\n22:53 - 9 abr 2021\nObrim fil - El primer sexshop d'Espanya\n16:42 - 8 abr 2021\nObrim fil - Informe de l'Ana Boadas sobre què ens excita\n02:37 - 8 abr 2021\nObrim fil - Nadine Romero, "tiktoker" i "influencer" de la simpatia\n06:46 - 2 abr 2021\nObrim fil - Com viuen la fama els famosos?\n08:11 - 2 abr 2021\nObrim fil - La història de Miquel Serra, "tomatito"\n12:09 - 2 abr 2021\nObrim fil - Què se n'ha fet, del Josmar?\n04:48 - 2 abr 2021\nObrim fil - La intimitat profanada d'Olvido Hormigos\n11:24 - 2 abr 2021\nObrim fil - Xavier Rigau, marit de Gina Lollobrigida\n21:59 - 1 abr 2021\nObrim fil - Informe de l'Ana Boadas sobre els famosos\n02:38 - 1 abr 2021\nObrim fil - Mayma, la pitonissa del Raval\n14:08 - 26 mar 2021\nObrin fil - Rosa, supervivent d'un naufragi\n04:46 - 26 mar 2021\nObrim fil - Rappel, el futuròleg dels famosos\n09:52 - 26 mar 2021\nObrim fil - Conèixer a qui et va salvar quan eres un bebè\n08:54 - 26 mar 2021\nObrim fil - Informe de l'Ana Badas sobre la sort\n01:06 - 25 mar 2021\nObrim fil - Els famosos també tenen problemes de veïns\n04:54 - 19 mar 2021\nObrim fil - Casament al balcó durant el confinament\n10:16 - 19 mar 2021\nObrim fil - Les Teresines tornen a la tele\n10:45 - 19 mar 2021\nEls últims 183 programes de Obrim fil\nNou Dihami i Devolar, el plaer de lligar-se amb cord Fragmento 15:57 8% pasado viernes\nDihami i Devolar, el plaer de lligar-se amb cord pasado viernes Quin plaer s'obté de lligar-se amb cordes i suspendre's a l'aire? És només plaer sexual o és fins i tot una forma de meditació? Se'n diu shibari, i la parel...\nNou Toni, col·leccionista de "barbies" Fragmento 6:52 8% pasado viernes\nToni, col·leccionista de "barbies" pasado viernes En Toni és col·leccionista de nines, però no de unes nines qualsevol. Ell col·lecciona "barbies", les recull, en té cura, les neteja i els hi renta el cavell amb ...\nNou Pep Nogué, l'èxtasi del menjar Fragmento 22:53 8% pasado viernes\nPep Nogué, l'èxtasi del menjar pasado viernes No només el sexe proporciona satisfacció i excitació. Una de les coses que més plaer dona és la cuina. El gastrònom Pep Nogué va a l'Obrim fil d...\nNou El primer sexshop d'Espanya Fragmento 16:42 8% pasado jueves\nEl primer sexshop d'Espanya pasado jueves L'Adeline Aránega va obrir el primer sex-shop que es va posar en marxa a Espanya l'any 1978 i des d'aleshores ha vist totes les modes i tots els costums que s'han anat succe&...\nNou Informe de l'Ana Boadas sobre què ens excita Fragmento 2:37 8% pasado jueves\nInforme de l'Ana Boadas sobre què ens excita pasado jueves Fantasies sexuals? L'esport, el Barça? El menjar i els plaers gastronòmics? Les arts? La música, un bon concert? O bé una migdiada en bona compan...\nNou Què ens excita? Completo 2:01:53 29% pasado jueves\nQuè ens excita? pasado jueves Què ens excita? Quines coses ens generen plaer, més enllà del purament sexual? Només hem de comptar amb l’excitació relacionada amb el sexe, o també la gastronomia,...\nNadine Romero, "tiktoker" i "influencer" de la s Fragmento 6:46 8% 02 abr 2021\nNadine Romero, "tiktoker" i "influencer" de la s 02 abr 2021 Les noves xarxes socials han portat una nova forma d'exposició de la privacitat a la societat. La Nadine Romero és una jove tictoker que fa de la seva quotidia...\nCom viuen la fama els famosos? Fragmento 8:11 8% 02 abr 2021\nCom viuen la fama els famosos? 02 abr 2021 Com viuen la fama els famosos? Quines maneres tenen d'afrontar que la seva vida privada i les seves intimitats es facin públiques a les revistes i les televisions? Són els famosos tan ...\nLa història de Miquel Serra, "tomatito" Fragmento 12:09 8% 02 abr 2021\nLa història de Miquel Serra, "tomatito" 02 abr 2021 El Miquel Serra va ser un dels reporters dels programes del cor que més famós es va fer durant molts anys. Fins i tot la Duquesa de Alba va arribar a prendre-li tanta estima...\nQuè se n'ha fet, del Josmar? Fragmento 4:48 8% 02 abr 2021\nQuè se n'ha fet, del Josmar? 02 abr 2021 Qui no recorda en Josmar, el cantant que va voler representar a Catalunya en el Festival d'Eurovisió, que va estar en l'ull de l'huracà mediàtic durant anys i ...\nLa intimitat profanada d'Olvido Hormigos Fragmento 11:24 8% 02 abr 2021\nLa intimitat profanada d'Olvido Hormigos 02 abr 2021 L'Olvido Hormigos era regidora socialista pel poble de Los Yébenes i mestra d'escola quan es va fer públic un vídeo sexual seu. Sense el seu consentiment. La ...\nNadine Romero, "tiktoker" i "influencer" de la s Fragmento 21:59 8% 01 abr 2021\nNadine Romero, "tiktoker" i "influencer" de la s 01 abr 2021 En Xavier Rigau va ser un dels personatges més perseguit pels paparazzis i periodistes del cor en la primera dècada dels anys dos mil, quan es va fer pública la seva ...\nInforme de l'Ana Boadas sobre els famosos Fragmento 2:38 8% 01 abr 2021\nInforme de l'Ana Boadas sobre els famosos 01 abr 2021 Segons la revista General Psychology: “dues terceres parts de les nostres converses espontànies estan dedicades a temes socials. I la majoria inclouen xafarderies”. Per què ens agra...\nLa vida dels altres Completo 2:01:44 25% 01 abr 2021\nLa vida dels altres 01 abr 2021 Tenim dret a conèixer de la vida dels altres, siguin famosos o no? Per què ens agraden tant les xafarderies? Podem jutjar els famosos pel que diuen a la televisió o al veïnat? S&oac...\nMayma, la pitonissa del Raval Fragmento 14:08 8% 26 mar 2021\nMayma, la pitonissa del Raval 26 mar 2021 Mayma, coneguda com la pitonissa o la tarotista del Raval ha tirat les cartes a alguns personatges tan estimats al barri com en Pepe Rubianes o l'escriptor Terenci Moix. Amb tots els anys ...\nRosa, sobreviure a un naufragi Fragmento 4:46 8% 26 mar 2021\nRosa, sobreviure a un naufragi 26 mar 2021 La Rosa, el seu marit i les seves dues filles s'ho van pensar molt abans de comprar bitllets per un creuer. El creuer es deia Costa Concordia i van tenir la mala sort que va naufragar. Però a...\nRappel, el futuròleg dels famosos Fragmento 9:52 8% 26 mar 2021\nRappel, el futuròleg dels famosos 26 mar 2021 Amb més de cinquanta anys en el món de l'astrologia, l'adivinació i les cartes, Rappel és un dels futuròlegs amb més experiència i amb m&eac...\nConèixer a qui et va salvar quan eres un bebè Fragmento 8:54 8% 26 mar 2021\nConèixer a qui et va salvar quan eres un bebè 26 mar 2021 El doctor Ramon Farrés és cap de cirurgia colorectal de l'Hospital de Girona i explica una història relacionada amb la sort que podria ser un bon argument d'una pel&mid...\nInforme de l'Ana Badas sobre la sort Fragmento 1:06 8% 25 mar 2021\nInforme de l'Ana Badas sobre la sort 25 mar 2021 Alguns experts diuen que només el 10% del que ens passa és sort. El 90% restant depèn de com afrontem i gestionem tot allò que ens va passant. A més, la possibili...\nLa sort, la tens o te la busques? Completo 2:03:52 25% 25 mar 2021\nLa sort, la tens o te la busques? 25 mar 2021 El destí està escrit? Existeix la sort, o se la busca cadascú amb les seves accions? Hi ha persones que neixen amb mala sort? I l’atzar, quina influència té en les nostres...\nVeure Telediario - 15 horas - 14/04/21


Srava Inn Hotel Irian Jaya / Papua Indonèsia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nSrava Inn HotelJl. Sriwijaya no 21, Biak, Irian Jaya / Papua, Indonèsia - Veure al mapaSrava Inn HotelVeure més fotosVista exteriorVeure més fotosVeure totes les 4 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranaire condicionatcortines opaquesjardíservei d'habitacions\nSobre l'allotjamentDescripcióPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Irian Jaya / Papua, Srava Inn Hotel és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Srava Inn Hotel, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen aparcament de cotxes, servei d'habitacions, habitació familiar, lloguer de cotxes, servei de bugaderia. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Irian Jaya / Papua, el Srava Inn Hotel és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Desplaçamentaparcament de cotxesLloguer de cotxes Coses a fer, maneres de relaxar-sejardí Àpats, begudes i refrigeriservei d'habitacions Serveis i comoditatsneteja en secservei de bugaderia salózona de fumadors Per als nenshabitació familiar Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatempolles d'aigua de cortesiaTV satèl•lit/cableaparell de televisióescriptori cortines opaquesplat de dutxa Idiomes ParlatsAnglèsIndonesi Mostra MenysPolítiquesNens i llits supletorisNens de 0 a 1 any(s) [inclosos]Gratuït si s'usen els llits existents. Nota, si necessiteu un bressol hi pot haver càrregs extra.Nens de 2 a 6 any [inclosos]Gratuït si s'usen els llits existents.Els hostes de 7 anys i més es consideraran adults.Els llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésInformació útilEntrada/SortidaHorari d'entrada des de: 02:00 PMHorari de sortida fins a: 12:00 PML'allotjamentNombre d'habitacions: 19Mostrar més


Nom: MONESTIR DE SANT PAU DEL CAMP\nAdreça: Carrer de Sant Pau, 99\nNúm. Registre / Catàleg: 20-MH\nData Disposició: 18/07/1879\nData publicació: 30/07/1879\nConjunt format per l'església, el claustre i part de les dependències conventuals. L'església és un edifici de planta de creu grega, amb tres absis, cobert amb volta de canó i cimbori octogonal sobre petxines al creuer. L'exterior, que combina carreus més ben tallats i carreus rústics, és resseguit per un fris d'arcuacions cegues sobre mènsules decorades. L'espadanya que culmina el cimbori és d'època barroca.\nLa façana, bastida probablement a principis del segle XIII, és centrada per un portal emmarcat per una columna a cada banda. Els capitells d'aquestes columnes són de marbre, d'època visigòtica i reaprofitats en l'obra. En el timpà hi ha un relleu de Crist en majestat, assegut entre els apòstols Pere i Pau, i una inscripció commemorativa. Per damunt de l'arquivolta que ressegueix el portal hi ha uns relleus amb la mà de Déu beneint i els símbols dels evangelistes.\nEl claustre, del segle XIII, és de petites dimensions i de planta quadrada. Té quatre obertures d'arc lobulat per costat que descansen sobre columnes geminades. Els arcs són distribuïts de dos en dos entre robusts pilars. Els capitells deriven normalment del tipus corinti, mentre que altres són decorats amb entrellaços o animals fantàstics. L'element més remarcable, per la seva excepcionalitat, són els arcs, que tenen cinc lòbuls a les galeries de llevant i de ponent, i només tres a les altres dues.\nEntre les dependències annexes, només s'han conservat la sala capitular gòtica del s. XIV, avui capella del Santíssim, i la casa abacial, també gòtica, que és l'actual rectoria. Conjunt format per l'església, el claustre i part de les dependències conventuals. L'església és un edifici de planta de creu grega, amb tres absis, cobert amb volta de canó i cimbori octogonal sobre petxines al creuer. L'exterior, que combina carreus més ben tallats i carreus rústics, és resseguit per un fris d'arcuacions cegues sobre mènsules decorades. L'espadanya que culmina el cimbori és d'època barroca.\nLa façana, bastida probablement a principis del segle XIII, és centrada per un portal emmarcat per una columna a cada banda. Els capitells d'aquestes columnes són de marbre, d'època vi...\nL'antic monestir benedictí de Sant Pau del Camp, anomenat així perquè era situat en una zona d'hortes, fora del primitiu clos murallat de Barcelona, restà integrat dins el recinte murallat del segle XIV, que englobà el Raval.\nEls orígens del monestir són confusos, però dos capitells visigòtics aprofitats en la nova façana i la lauda sepulcral del comte Guifré-Borrell que s'hi conserva permeten suposar que l'esmentat comte hi fundà un monestir abans de l'any 911, en què morí. Tot i que no se'n conserva documentació anterior al 991, es creu que el monestir sofrí la destrucció d'al-Mansur el 985. A finals del segle XI van començar els intents de restauració de la comunitat. El 1091 Guillem Geribert deixà un llegat per a l'obra de Sant Pau del Camp, i el 1096 fou ofert al monestir de Sant Cugat del Vallès perquè hi establís un priorat. Finalment, el 1117 els esposos Geribert Guitard i Rotlandis refundaren el monestir, que posaren sota la protecció de la Santa Seu, i construïren l'església, que ja devia trobar-se enllestida el 1127.\nEl monestir no passà mai de ser un simple priorat, que a principis del segle XIII passà a dependre de Sant Cugat del Vallès. A finals del segle XVI fou unit temporalment a Montserrat (1577-1593) i el 1617, definitivament, a Sant Pere de la Portella. El 1692 s'hi establí un noviciat de la Congregació Claustral Tarraconense, que hi perdurà fins a la seva dissolució el 1820. Després de l'exclaustració definitiva del 1835, l'església passà a parròquia i les altres dependències a escola i caserna. Salvat de la destrucció per la declaració monumental de 1879, el monestir fou restaurat entre 1896 i 1907. Posteriorment, el 1927, l'arquitecte Josep Goday projectà l'enderroc de les dependències annexes, de les quals només es conserven la sala capitular i la casa abacial. L'antic monestir benedictí de Sant Pau del Camp, anomenat així perquè era situat en una zona d'hortes, fora del primitiu clos murallat de Barcelona, restà integrat dins el recinte murallat del segle XIV, que englobà el Raval.\nEls orígens del monestir són confusos, però dos capitells visigòtics aprofitats en la nova façana i la lauda sepulcral del comte Guifré-Borrell que s'hi conserva permeten suposar que l'esmentat comte hi fundà un monestir abans de l'any 911, en què morí. Tot i que no se'n conserva documentació anterior al 991, es creu que el monestir sofrí la destrucció d'al-Mansur el 9...\n2006 Obres de neteja i tractament preventiu dels elements escultòrics i carreus del claustre, evacuació d'aigües i pavimentació.\n2007 Col.locació de noves fusteries. (Mecenatge Caja Madrid).\nBacaria, A.; Pagès, Emília; Puig, Ferran 1991 Excavacions arqueològiques a l'entorn del monestir de Sant Pau del Camp. A: Tribuna d'arqueologia\nBarraquer i Roviralta,C 1906 Las casas de religiosos en Cataluña durante el primer tercio del siglo XIX\nDuran i Sanpere,A. Barcelona i la seva història.\nDurliat A. 1964 El arte románico en España.\nVigué, Jordi 1974 El monestir romànic de Sant Pau del Camp


Com funciona... el manteniment dels ascensors del metro | TMB Notícies\nInici » Societat » Com funciona... el manteniment dels ascensors del metro\nEn les xarxes de metro modernes, el transport vertical té una importància creixent. D'una banda, perquè són elements essencials dels itineraris accessibles per a persones amb mobilitat reduïda, ja que ajuden a salvar les barreres arquitectòniques. D'una altra, perquè en infraestructures molt profundes són la via natural d'entrada i sortida de les estacions per a tot el passatge.\nPer recollir algunes dades i saber com es fa per tenir aquesta ingent flota d'ascensors en bon estat, hem acudit al Servei de Manteniment de Superestructura de Metro.\n1. Quants ascensors hi ha a la xarxa de metro? D'una banda, n'hi ha 326 unitats al que anomenem grup de les línies convencionals i xarxa automàtica no concessionada (que inclou la L11 i l'estació de La Sagrera de la L9/10), i 74 a la resta de la L9/10. En total sumen 400 (dada de setembre del 2015), una xifra considerable en una xarxa de 139 estacions (sense comptar el Funicular). Vuit més es troben en oficines i tallers.\n2. Per què unes estacions tenen ascensors i d'altres no? A partir dels anys 90 del segle XX totes les estacions de metro s'han concebut i construït amb criteris d'accessibilitat. Per això a les línies més modernes, la 2, 9/10 i 11, totes les estacions estan equipades amb ascensors. En paral·lel, la Generalitat desenvolupa un programa de millora de l'accessibilitat que comporta la instal·lació d'ascensors i altres mesures en tota la xarxa, que fins ara (setembre del 2015) ha arribat a 122 de les 139 estacions, un 88%. La resta estan en obres o bé en fase de redacció de projecte.\n3. En quina línia n'hi ha més? Per ara les campiones són la línia 5 i la línia 9/10, que en tenen 76 d'instal·lats cadascuna, dels quals 40 són de gran capacitat. En tercer lloc hi ha la línia 3, amb 70, i molt a prop la línia 1, amb 69. A la línia 2 n'hi ha 56, la línia 4 en té 40 i la línia 11, 13.\n4. Són tots iguals? Són bàsicament de dos tipus: de gran capacitat, com els de les estacions de tipus pou de la L9/10 i altres estacions profundes com ara Roquetes i Ciutat Meridiana, pensats per transportar verticalment tot el passatge de l'estació, i els normals per a persones amb mobilitat reduïda (PMR).\n5. Tots els passatgers poden fer servir els ascensors? En els ascensors senyalitzats com a PMR cal respectar la preferència de les persones grans, els usuaris que van amb cadira de rodes, cotxets infantils i altres situacions de dificultat de desplaçament. Els ascensors de gran capacitat són per a tots els usuaris.\n6. Quina antiguitat tenen? L'edat mitjana dels equips és força jove, de 9,4 anys (dada de setembre del 2015). Com a curiositat, l'any en què es van donar d'alta més instal·lacions va ser el 2010, any en què es va estrenar part de la línia 9/10 i les últimes prolongacions de les línies 2 i 5.\n7. S'espatllen gaire sovint? Alguns tenen un ús molt intensiu i se'n ressenten. El Servei de Manteniment rep entre 600 i 700 avisos mensuals relacionats amb ascensors, la majoria dels quals es resolen en poc temps per part de les empreses contractades. La prova és que el nivell de disponibilitat és elevat: del 99,34% (dada anual acumulada fins l'agost del 2015). D’altra banda, és destacable que el 12,6% de les avaries són provocades per una utilització incorrecta o per actes vandàlics.\n8. Qui s'ocupa de la conservació dels ascensors? En les línies convencionals, a la L11 i a l'estació de La Sagrera de la L9/10 el manteniment és executat per quatre empreses contractades i supervisades per TMB. A la resta de la línia 9/10 les estacions estan concessionades i per tant és l'empresa concessionària, la societat Línia Nou Tram Quatre, SA, qui s'ocupa del bon estat dels ascensors i d'altres equips.\n9. Què es fa per evitar les avaries? El manteniment dels ascensors no és sols correctiu. Es realitza una revisió mensual a tots els equips i les inspeccions reglamentàries cada dos anys. També es programen actuacions de cicle llarg per prevenir les fallades i prolongar la vida dels aparells. La substitució de portes, grups motrius, centrals hidràuliques i altres components són inversions que es noten en un allargament del temps entre incidències i en general de la vida dels equips. Les operacions d'actualització suposen l'aturada temporal dels ascensors, d'uns quatre dies, quan són parcials, o de fins a quatre setmanes, quan se substitueix la major part de l'equipament.\n10. Quina percepció d’aquest sistema tenen els clients? Els índexs de qualitat i la percepció quant a la conservació i neteja són força elevats, al voltant del 96%. Les queixes rebudes per part dels clients fan referència principalment a la manca d'ascensors en algunes estacions.\nAltres temes: Societat|Transport|Conceptes: Accessibilitat|Manteniment|Infraestructura: Instal·lació|Institucions: TMB|Servei: Metro|Anys: 2015


El proper dimarts 30 de novembre, a les 19 h, tindrà lloc al Casal de Joves la inauguració de l'exposició fotogràfica Guardians de l'Amazònia i la presentació del llibre L'Eruga de Colors. A l'acte assistirà la regidora de Solidaritat, Cooperació i Agermanaments de l'Ajuntament de Sant Feliu, Mercè Ariza. La mostra es podrà visitar al Casal de Joves des del 29 de novembre fins al 10 de desembre.\nA través d'aquesta exposició, l'associació Guardians de l'Amazònia, entitat que forma part del Consell Solidari de Sant Feliu, vol donar a conèixer part de la història viscuda pels indígenes Puyanawa i la seva lluita pels drets fonamentals així com pel rescat de la seva llengua i les seves tradicions culturals i espirituals.\nL'associació Guardians de l'Amazònia va néixer precisament amb la finalitat de promoure i salvaguardar la cultura i les tradicions dels pobles de l'Amazones. El seu objectiu és conservar el patrimoni de coneixements d'aquests pobles en perill d'extinció, basats en les tradicions orals i les seves pràctiques espirituals i així poder oferir aquest llegat a les noves generacions.\nEls Puyanawa, L'Eruga de Colors i la Xarxa d'Escoles Guardianes\nA través del conte L'Eruga de Colors, els nens i nenes tenen l'oportunitat de conèixer la història d'en Pwé i la Vari, membres de la tribu Puyanawa. El llibre neix amb la idea de transmetre la cosmovisió indígena als nens i nenes europeus.\nL'autor del text és Alex Gimeno, qui narra a manera de conte aquesta èpica història que enllaça perfectament els antics i moderns esdeveniments del poble Puyanawa. És una història de gran resiliència i valor basada en fets totalment reals. Amb sintonia amb el projecte, la santfeliuenca Sònia Coloma aconsegueix il·lustrar el text amb realisme, mentre manté el seu estil.\nD'altra banda, la Xarxa d'Escoles Guardianes de l'Amazònia permet establir un contacte directe entre dues realitats: escoles de comunitats indígenes de l'Amazònia i escoles europees. D'aquesta manera es promouen vincles entre nens i nenes indígenes i no indígenes.\nHistòria dels indígenes amazònics\nCom moltes altres tribus de l'Amazònia, des de 1905 els Puyanawa van ser contactats i posteriorment esclavitzats. El poble indígena va ser adoctrinat i despullat de tot vestigi de cultura i espiritualitat ancestral pel seringalista i terratinent brasiler coronel Mancio Lima i els seus sequaços. Sotmesos a treballs forçats i privats de la llibertat de la vida a la selva, no van trigar a sucumbir a malalties i als maltractaments. Els pocs supervivents vivien separats, les dones no podien veure els seus marits i els nens eren escolaritzats per aprendre el portuguès, mentre quedava totalment prohibida la llengua i qualsevol manifestació cultural i espiritual. Així van viure durant 50 anys i es van creuar les races amb altres pobladors arribats del nord-est brasiler, mentre treballaven per al coronel en règim de semiesclavitud.\nAra, la història ha canviat i les veus dels seus ancestres han estat sentides per molts dels joves de la comunitat que fa anys que estan rescatant l'antic llegat del seu poble, aquells que han sabut viure en harmonia amb la natura, respectant-la, entenent-la i formant part d'ella.\nEl saber tradicional dels pobles indígenes està reconegut en l'Acord de París com a una potent eina contra el canvi climàtic. L'evidència científica demostra que allí on ells viuen i gestionen el bosc, no hi ha desforestació, es produeixen menys incendis i els arbres són activament respectats. Els pobles indígenes han estat milers d'anys vivint en equilibri i respecte cap a la naturalesa, preservant-la. Sempre han sabut que no hi ha res que tingui més valor en el planeta Terra que les coses vives, siguin animals, plantes o humans.


El Noia Freixenet acaba tercer al Campionat de Catalunya Júnior. | CE Noia Freixenet\nBy CE Noia • On 26 d'Abril de 2015 29 d'Abril de 2015 • In Base\tBase bronze, campionat, Catalunya, júnior, noia freixenet 0\nEl Júnior “A” de la Capital del Cava s’ha fet amb el tercer lloc del Campionat de Catalunya després de superar el CH Caldes per 2-3, en un partit on els golejadors sadurninencs han estat Cesc Crivillés, Marc Palau i Arnau López.\nLa base del Noia Freixenet ha fet un més que bon paper en la competició disputada a Cambrils que va començar divendres davant el Voltregà. Un doblet d’Arnau Xaus i un gol de Jesús Sola van donar la victòria als de Sant Sadurní, que dissabte al matí van cedir un empat a 2 davant del Caldes, equip que acabaria primer de grup tot i la nova victòria del Júnior “A” davant del CH Lloret per 3-2, que els assegurava un lloc a semifinals.\nEl rival a semis ha estat el FC Barcelona, primer classificat del grup A, que ha superat al Noia Freixenet per 4-0. Així doncs, els sadurninencs s’enfrontarien novament amb el CH Caldes, que ha perdut amb el CP Tordera l’altre semifinal, aquest cop per decidir el 3r i 4t lloc del Campionat. Els gols de Crivillés, Palau i López han estat suficients per superar els vallesans per 3-2 i fer-se amb el bronze.\nPer la seva banda, el FC Barcelona s’ha endut el títol de campió superant a la final al CP Tordera per 5-3.\nArriba el torn del Juvenil “A” al Campionat de Catalunya


Els para-sols per anar a la platja es tornen ecològics\nLa creadora Júlia Marco es basa en el model dels anys 60 amb teixit de cotó orgànic\n2 min. 13/06/2019 21:14\n"Quan era petita, a casa teníem aquests para-sols", explica la creadora Júlia Marco, que acaba de treure al mercat uns para-sols de cotó orgànic certificat, que els ven per la pàgina web Arena Stories. "És un projecte tan personal meu, que tot m'ho he fet jo, incloent-hi la web", diu.\nTot va començar un dia d'estiu quan la Júlia, mare de tres criatures, buscava un para-sol gran per anar a la platja. "Tots els que em trobava eren de plàstic i tenien uns dissenys que no m'agradaven gens", recorda. Mirant per Instagram, la gran xarxa de col·lecció de tendències, va veure que a Austràlia els para-sols eren com a ella li agradarien, que hi tenien aplicat disseny, i que les famílies els feien servir com un element identificatiu i personal.\n"En vaig voler comprar un, però em costava una milionada fer-me'l portar d'Austràlia a Catalunya, així que vaig decidir crear-me'l jo", diu Marco. I aquí va començar l'aventura. Primer, buscar les teles, "que no va ser gens fàcil trobar el cotó orgànic certificat i que protegeixi dels raigs solars". I segon, els serrells. "Els vaig encarregar a Andalusia, perquè el para-sol 'vintage' de la meva infància era d'aquest tipus". Finalment, ella mateixa el va cosir, "a un taller pròxim de casa meva".\nEl para-sol va tenir tant d'èxit entre les seves amistats que n'hi van encarregar uns quants. I aquest hivern, animada per la bona rebuda a petita escala, va pensar a fer el salt. "N'he cosit molts, de quatre colors diferents –detalla la Júlia, que també ha creat tovalloles–. Amb les teles orgàniques que vaig comprar, i que va no vaig fer servir per als para-sols, també he apostat per les tovalloles. Ara bé, penso que la diferència del meu projecte són els para-sols, que puc dir que són únics al mercat".\nEls para-sols pesen tres quilos, són "fàcils de transportar com una motxilla" i estan valorats en 160 €. "És un producte local, sostenible i pensat perquè duri sempre", conclou la creadora.


adrienne frantz valor net, sou, fonts d’ingressos, carrera professional, guanys d’instagram, ofertes d’aval, patrocini, publicitat, edat, marit, filla, ètnia, nacionalitat, - biografia | Gener 2021\nAdrienne Frantz Networth - Gener 2021\nFets d'Adrienne Frantz\nNom complet Adrienne Frantz\nNom del naixement Adrienne Danielle Frantz\nCiutat de naixement Mount Clemens, Michigan\nNom del pare John Frantz\nNom de la mare Vicki Frantz\nData de naixement 7, 1978 de juny\nQuant val la pena neta d'Adrienne Frantz?\nAdrienne Frantz té un patrimoni net que oscil·la entre 100 k i 1 milió de dòlars . La cantant, actriu i compositora nord-americana han estat actives des de fa més de dues dècades en el show. És famosa pels seus papers a The Bold and the Beautiful, i The Young and the inquiet .\nLa increïblement talentosa i una bella actriu van començar la seva carrera el 1997 i, després, van lluitar una mica abans de fer-se un nom establert a la indústria. Amb una fama gairebé igual pels seus papers a les grans pantalles, és un dels noms més coneguts de la televisió moderna.\nComençant la seva carrera el 1997 com a actriu, ha acumulat un patrimoni net d'entre 100 i 2 milions de dòlars. Ha protagonitzat més de set llargmetratges i ha treballat en diversos programes de televisió que són la seva principal font d'ingressos.\nAdrienne Frantz té un patrimoni net de 100 a 1 milió de dòlars\nEl seu valor net és comparable a Cheri Oteri (2 milions de dòlars) i Rebecca Creskoff (d’1 milió a 2 milions de dòlars).\nMalgrat ser un nom molt famós a la indústria, el seu salari exacte no està disponible als mitjans de comunicació ni a les fonts de tabloides. De mitjana, les actrius guanyen al voltant de 39, 84 dòlars per hora pel seu treball a la pantalla. De la mateixa manera, PayScale informa que les actrius guanyen al voltant de 50.175 dòlars de mitjana.\nDe manera similar, Bizfluent informa que les estrelles de sabó van guanyar al voltant de 57.000 dòlars el 2018 de mitjana. Els actors veterans, en canvi, poden guanyar al voltant de 500.000 dòlars anuals. Els cantants també poden guanyar al voltant de 45.000 dòlars- 65.000 dòlars anuals de mitjana i els compositors guanyen al voltant de 43.000 dòlars anuals.\nFrantz va començar la seva carrera el 1997 amb el programa de televisió Sunset Beach on va retratar el paper de Tiffany Thorne. El mateix any va ser emesa per The Bold and the Beautiful, que es convertiria en un dels seus noms més coneguts. Després d'això, va fer un cameo a la sopa de pollastre per a l'ànima.\nDesprés va ser protagonitzada per diversos personatges menors en espectacles com The Wild Thornberrys, As Told by Ginger, Rugrats i Six Feet Under. El 2006 va obtenir el paper d'Amber Moore a l'èxit programa de televisió The Young and the Inquieted, el 2006. Aquest paper continuaria aportant la seva fama i reconeixement increïbles.\nAlguns dels seus treballs més coneguts són I Married Who ?, uns forats anònims, justificats, la nòvia perfecta i l’instint matern.\nGuanys d’Instagram, ofertes d’aprovació, patrocinis i comercials\nFrantz té més de 18 mil seguidors a la seva Instagram a maig de 2019, segons Influencermarketinghub que guanya al voltant de 111 a 185 dòlars per publicació.\nazim premji patrimoni net\nPer la seva bona imatge pública i la seva persona estimada, és una elecció benvinguda per a diferents empreses i marques per als seus anuncis. Va actuar en un joc comercial per a Resident Evil 2, que es va emetre només al Japó.\nL’actriu ha realitzat diversos cameos en espectacles d’èxit com That’s 70s Show juntament amb Mila Kunis, i a Ed Gein: The Butcher of Plainfield.\nDespeses, béns immobles, casa, cotxe\nMalgrat la increïble riquesa que ha obtingut de la seva carrera, no hi ha informació sobre el seu estil de vida als mitjans de comunicació i a les fonts de tabloides. De la mateixa manera, no hi ha fotos de la seva luxosa casa i cotxes extravagants a les seves xarxes socials.\nFrantz assistint a un esdeveniment\nUna exploració visual ràpida del seu compte d’Instagram demostra que té un Labrador que costa d’entre 800 i 1200 dòlars.\nFrantz pot estar involucrada en diverses organitzacions benèfiques i organitzacions filantròpiques, però els detalls de la seva participació no estan disponibles al domini públic.\nrob gronkowski, segon nom\nTambé pot pagar impostos sobre la renda, la propietat i els vehicles segons les lleis i tarifes del seu estat. A causa de la seva carrera com a actor, pot haver de pagar una quantitat enorme en impostos sobre la renda, especialment.\nLa dama principal pot tenir una cobertura d’assegurança de la seva salut, vida, propietats i vehicles, però falten els detalls exactes dels seus plans i polítiques.\nDades personals d’Adrienne Frantz: edat, marit, filla, ètnia, nacionalitat,\nAdrienne Frantz va néixer Adrienne Danielle Frantz el 7 de juny de 1978, a Mount Clemens, Michigan, EUA per a la mare Vicki Frantz i el pare John Frantz. Té 40 anys a partir del maig del 2019 i fa 5 peus de 4 polzades o 162 cm d’alçada. Pertany a l'ètnia blanca i és americana segons la seva nacionalitat.\nFrantz amb el seu marit\nPel que fa a les seves relacions, està casada amb Scott Bailey el maig del 2019. La parella es va casar el gener del 2010 i es va casar l'11 de novembre del 2011.\nMalauradament, l’actriu va patir un avortament involuntari a l’octubre de 2013. Va tornar a ser atropellada per desgràcia el desembre de 2014 i va tornar a perdre un altre fetus per un avortament involuntari. Finalment va donar a llum un nadó sa; una filla l'1 de desembre de 2015.\nPer obtenir més informació sobre els famosos, seguiu Networthbuzz.com


Històric triomf d'Albània contra Romania (0-1)\nSadiku dóna la primera victòria en una Eurocopa al seu país\nSadiku en el moment de la rematada JEAN-PHILIPPE KSIAZEK / AFP\nBarcelonaLa selecció d'Albània ha fet història superant 0 a 1 Romania i acabant tercera en el grup A de l'Eurocopa, per darrere de França i Suïssa. Una posició que li fa molt difícil passar a vuitens de final, però que manté la porta oberta per a la classificació dels albanesos: els quatre millors tercers de grup accediran a la fase d'eliminatòries.\nArmandu Sadiku ha escrit en or el seu nom al llibre d'honor del seu país, marcant el primer gol d'Albània en un torneig d'aquesta magnitud. A les acaballes del primer temps, el davanter ha aprofitat la indecisió del porter romanès, Ciprian Tatarusanu, i ha rematat creuada una pilota servida des de la banda contrària. Albània, que ja havia avisat a través de Lenjani i Memushaj, ha embogit, conscient del significat del gol.\nA mesura que avançaven els minuts, Romania s'ha llançat sobre la porteria del porter albanès, Etri Berisha, però sense crear gaire perill, i sempre amb la mirada al clatell per contenir els contraatacs d'Albània, dirigits sobretot per Memushaj.\nEl davanter del Còrdova, Florin Andone –que ha sortit a la segona meitat–, ha tingut la millor ocasió de Romania, però el xut s'ha estavellat contra el travesser, en una gran jugada del seu equip que l'ha deixat davant el porter rival, lleugerament escorat.\nEurocopa 2016 Romania Albània


El 'panenka' més arriscat de Riquelme\nAlguna cosa ha passat amb IntelUn malentès va fer perillar un dels contractes de esponsorització del Barça. A l’estiu, una errada en la cadena de...\n17 Octubre, 2014 - 11:59\nAlguna cosa ha passat amb Intel\nUn malentès va fer perillar un dels contractes de esponsorització del Barça. A l’estiu, una errada en la cadena de comunicació va provocar que a les samarretes que van arribar de les fàbriques de Nike, hi faltés el logo d'Intel. Ja sabeu que Intel està serigrafiat al revers de les samarretes i que només és visible si els jugadors se l’aixequen i el mostren. L’error, de pare desconegut, va provocar alguna tibantor entre el club i els patrocinadors. La cosa es va resoldre ràpid i, per si de cas, Mathieu es va fer una fotografia el dia de la seva presentació mostrant Intel. I el club ho va difondre a través de tots els seus canals.\nPuyol, al pàrquing dels jugadors\nHi ha hàbits que costen de deixar. Carles Puyol és ara part de l’estructura tècnica del FC Barcelona i té un despatx al costat d’Andoni Zubizarreta a la Ciutat Esportiva. Però molt sovint deixa el cotxe a la zona de pàrquing dels jugadors del primer equip.\nDilluns es va encendre el llum d'alarma. La Reforma Estatutària obliga a ratificar en Assemblea tots els acords publicitaris que afectin la samarreta. Des de la Reforma s'han inclòs Beko i Intel però algú es va descuidar de posar-ho a l'Ordre del Dia de l'Assemblea. A corre cuita, els advocats del club van trobar una via de solució. Un camí del mig. La ratificació es produirà enmig de l'Informe de Gestió Econòmica. Si s'aprova l'informe, es ratifiquen els acords. Veurem.


Les armes als EUA, regular o prohibir?\nLa matança de Newtown ha reactivat el debat sobre les armes als EUA, on els habitants en són partidaris en gran mesura\nSALVADOR GINÉ / JORDI ARMADANS BARCELONA / DIRECTOR DE FUNDIPAU 22/12/2012 00:00\n260x366 "NOMÉS FRENA UN TIPUS DOLENT AMB UNA PISTOLA, UN TIPUS BO AMB UNA PISTOLA" La poderosa Associació Nacional del Rifle (NRA) es va posicionar ahir en el debat obert després de la matança de Newtown. El vicepresident executiu de la NRA, Wayne Lapierre, va reprendre el vell argument que només una pistola frena una pistola i per això va demanar protecció armada a totes les escoles dels EUA. Uns activistes van desplegar una pancarta en plena compareixença en què es deia que la NRA assassinava nens. / CHIP SOMODEVILLA / AFP "NOMÉS FRENA UN TIPUS DOLENT AMB UNA PISTOLA, UN TIPUS BO AMB UNA PISTOLA" La poderosa Associació Nacional del Rifle (NRA) es va posicionar ahir en el debat obert després de la matança de Newtown. El vicepresident executiu de la NRA, Wayne Lapierre, va reprendre el vell argument que només una pistola frena una pistola i per això va demanar protecció armada a totes les escoles dels EUA. Uns activistes van desplegar una pancarta en plena compareixença en què es deia que la NRA assassinava nens. / CHIP SOMODEVILLA / AFP\nLa cultura de les armes en una societat moderna\nQuantes armes hi ha als EUA? Des del 1986 està prohibit el registre de compravenda d'armes i no se sap amb certesa, però fent estimacions hi podria haver pel capbaix entre 200 i 240 milions d'armes en mans privades.\nAvui, amb uns índexs de delinqüència iguals o menors que a Europa, la probabilitat de ser víctima d'un tret és entre 10 i 20 vegades superior. El 2011, en una enquesta del departament de Justícia, un 45% van respondre que disposaven d'una arma a casa (un 49% el 1959). Després de l'huracà Katrina , 24 persones van morir tirotejades en disputes. Són dades sense comparació amb cap país desenvolupat. Una autèntica epidèmia de salut pública. Ni tan sols el veí Canadà, amb una laxa legislació d'armes, té taxes tan elevades de criminalitat armada.\n¿La societat americana és partidària del control o de la llibertat d'armes? El desembre del 1993 el 34% dels americans eren partidaris de la llibertat i el 57% del control. El 2011 el 48% eren partidaris de la llibertat i el 47% del control. Un canvi significatiu.\nLes matances múltiples en llocs de treball i en locals públics, tant esporàdiques com colpidores, han anat accelerant un procés a l'alça: la percepció que per fer front a un atac armat el millor és anar també armat. Una enquesta del Denver Post després de la matança del cinema d'Aurora (Colorado) va evidenciar més interès per comprar una arma com a protecció. Unes dades semblants va donar l'enquesta feta després de la matança de l'escola de Newtown (Connecticut), publicada a The Guardian . És a dir, per repel·lir, o per dissuadir d'un atac amb armes de foc, el millor és recórrer als mateixos mitjans que l'atacant.\nLa mesura per evitar els homicidis (entre el 1992 i el 2010, 433 nens i nenes entre 5 i 18 anys van morir per homicidi) i les matances en centres educatius també obtenen una resposta semblant: prefereixen disposar de més personal armat als centres. Una enquesta de Gallup del 18 de desembre ho deixa ben clar. El 42% de les respostes veuen efectiu prohibir la venda d'armes semiautomàtiques, però el 53% volen més presència policial i el 34% tenir persones armades a cada col·legi. D'altra banda, diverses associacions d'estudiants exigeixen que els professors vagin armats a classe. A Harrold (Texas) ja hi van.\nEl doble repte d'Obama en el debat sobre l'armanent\nTècnicament no tenen res a veure: una regulació interna sobre la tinença particular en el primer cas, mentre que en el segon és un tractat mundial sobre el comerç d'armes. Però, més enllà de la demagògia de l'Associació Nacional del Rifle (NRA), que ho barreja tot, ara són els fets i el calendari els que faran coincidir els dos processos.\nVint-i-tres matances en els últims vint anys són un balanç esfereïdor. La tragèdia de Newtown ha sacsejat als Estats Units la cultura de les armes regnant, en part arrelada en la concepció que les persones han d'assumir la seva seguretat, però també reforçada pel poderós lobi de la indústria militar.\nLa disposició d'Obama, les iniciatives anunciades pels demòcrates, el capteniment en les files republicanes i, fins i tot, una prudència poc habitual de la NRA fan preveure que, per primer cop des del 1994, es concretaran mesures restrictives: establir una moratòria o prohibició de venda de fusells d'assalt o semiautomàtics, limitar les compres no presencials o controlar més els compradors.\nL'altre gran repte mira cap enfora: al març l'ONU acull la pròrroga del procés per establir un tractat sobre el comerç d'armes. Al costat de normatives per a productes de tota mena, no existeix una regulació mundial de les transferències d'armes. Conseqüències d'aquesta absurditat: més de 700.000 persones perden la vida cada any a causa de la proliferació i el descontrol de les armes. Al juliol Obama va frenar l'acord, i es va sumar així a Rússia i la Xina i va ignorar el vot favorable de 100 estats, tement que una adhesió li compliqués la reelecció.\nAra, amb quatre anys per endavant i conscient de l'epidèmia que provoca el descontrol de les armes, dins i fora del país, ja no té excusa. Com ell mateix acaba d'admetre: "aquest cop les paraules s'han de traduir en accions".


espeleobloc: Fronteres en la recerca del carst\nFronteres en la recerca del carst\nEl maig del 2008 el Karst Water Institute celebrà a San Antonio, Texas, un simposi amb aquest títol: Frontiers of Karst Research\nS’edità un interessant volum de 128 pàgines que recull el contingut de la trobada, estructurat en tres apartats:\n1.- Resum general. Oportunitats i recomanacions pel futur. Les noves fronteres.\n2.- Fronteres actuals. Tècniques i treballs presentats.\n3.- Informes i conclusions dels set diferents tallers.\nFins ara podíem fer la comanda per obtenir una versió impresa, però recentment s’ha posat a lliure disposició la versió en pdf, que nosaltres gustosament contribuïm a difondre inserint-la en format scribd.


Llum BCN a Westfield Glòries\nEls dies 5, 6 i 7 de novembre, el centre us farà viatjar a una disco dels anys 80 amb l'espectacle de llums i música 'Silhouette', junt amb Cruïlla\nSi hi ha una època que ens posi a tots a ballar, aquesta és la dels anys vuitanta. Hits inoblidables, una estètica d'allò més acolorida i passos de ball que fins als més tímids s'atreveixen a defensar! Els anys vuitanta són tota una festa i els dies 5, 6 i 7 de novembre Westfield Glòries també ho serà. I és que formarà part del festival Llum BCN 2021, el recorregut nocturn per diferents instal·lacions lumíniques que trobareu al barri del Poblenou, amb una proposta molt innovadora: l'espectacle 'Silhouette'.\nEs tracta d'un 'mirror ball' il·luminada i una tarima que s'instal·laran al centre de Westfield Glòries perquè tots els visitants puguin demostrar els seus millors passos de ball mentre la seva silueta es projecti sobre la façana. Quina passada! Tot això, acompanyat durant els tres dies de festa d'un DJ que punxarà sense interrupció els 'musts' dels vuitanta!\nA més d'això, el dia 5, la ballarina de dansa aèria Mónica Riba, també coneguda com a Miss Mo, oferirà un espectacle aeri impressionant en què utilitzarà com a suport la mítica i icònica escultura de Mariscal del centre. El dia 6 el saxofonista David Riberes, conegut com a Saxattack, reproduirà cançons dels vuitanta amb aquest instrument per aportar un toc únic als hits i la vocalista Berta Gratacòs, el dia 7, també aportarà la seva energia cantant temes d'aquella època.\nAmb motiu d'aquesta ocasió, i excepcionalment, les botigues restaran obertes fins les 23 h. I la festa durarà de 19 a 00 h i s'organitzarà en quatre sessions perquè sigui quan sigui que aneu al centre no us ho perdeu!


La seguretat com a vianant i com a conductor, eixos dels Premis d'Educació Viària 2018 | Ràdio Pineda\nLa seguretat com a vianant i com a conductor, eixos dels Premis d'Educació Viària 2018\n7 June 2018 - Submitted by Josep Basart\nEnviat per Josep Basart el 7 June 2018\nEscolta AQUÍ l'entrevista a les guanyadores i a Xavier Amor\nMés fotos a: https://www.facebook.com/pg/radiopineda/photos/?tab=album&album_id=1947…\nMissatges per ajudar a prevenir accidents i de civisme, han estat els eslògans dels dibuixos guanyadors en l'edició del calendari de Seguretat Viària de Pineda. Aquest dijous a la tarda s'ha fet l'entrega dels premis dels dibuixos que han fet els alumnes de 5è i 6è de Primària de totes les escoles de Pineda que han participat al 18è Concurs de Dibuix d'Educació Viària de la Policia Local. Amb els dibuixos premiats, l'Ajuntament de Pineda i la Policia Local editaran el calendari 2019 d'Educació Viària. Durant els parlaments, s'ha posat èmfasi en els missatges molt diversos que han fet els nens i nenes de Pineda i que destaquen sobretot, l'ús de la bicicleta i els monopatins, l'atenció que val tenir al pas a nivell del tren i aspectes com respectar els senyals de trànsit.\nLa guanyadora del concurs ha estat Paula Barrera amb un dibuix que parla sobretot de civisme. El segon premi ha estat per Ona Folgado que ha dibuixat el pas a nivell amb la platja de Pineda, on cada dia hi passen molts veïns, alguns sense respectar els senyals. El tercer premi ha estat per Júlia Basart, que ha dibuixat una nena que escriu una frase en una llibreta, però a vista de dron, per tant, vist des de dalt.\nTambé es van fer mencions especials a altre alumnes que també serviran per il.lustrar el calendari, i també s'han fet mencions a alumnes amb necessitats educatives especials. L'alcalde pinedenc Xavier Amor ha dit que el concurs «és l'excusa perquè els més petits donin missatges als pares per evitar accidents». També ha dit que «és una aposta política que fa molts anys que es du a terme i això és un bon model de poble».\nAl concurs hi han participat 502 alumnes de 5è i 6è de primària de les escoles de Pineda. Els nens i nenes han explicat els missatges del seus dibuixos pel calendari, tots dedicats a fomentar actituds cíviques al volant, en bicicleta, en patinet i també com a vianants. L'acte d'entrega de premis va estar presidit ahir per l'alcalde de Pineda, Xavier Amor i també hi ha estat el regidor de Seguretat i Mobilitat, Javier Aguirre, la Regidora d'Educació Sònia Moraleda, l'inspector en cap de la Policia Local, Carles Santacreu, i l'agent Pilar Romero de l'Àrea d'Educació Viària. Tots van destacar el treball que s'ha fet en família per preparar els dibuixos del calendari, i la importància de l'educació viària i la tasca del conjunt de la Policia Local, pel valor de la seva feina. L'entrega de premis s'ha fet al Centre Cultural i Recreatiu de Pineda aquest dijous a la tarda.


Fre als màsters\nEl futur dels joves universitaris\n18/11/2012 00:00 Actualizado a 18/11/2012 12:29\nAquest curs universitari va començar marcat per la forta pujada de les taxes. Aquest augment, impulsat pel Ministeri d'Educació dins del pla de mesures d'estalvi, va incidir en el preu de la matrícula dels títols de grau, però encara amb més contundència en la dels màsters oficials. Per donar idea de l'esforç econòmic a què s'han d'enfrontar els alumnes, n'hi ha prou amb tenir en compte que quatre comunitats autònomes han incrementat de mitjana el cost dels màsters per sobre del 100%: Balears (170,8%), Andalusia (144,2%), Catalunya (130,8%) i Madrid (121%), segons càlculs oficials de ministeri.\nAra es comença a conèixer l'impacte en aquesta oferta de postgrau, clau en l'especialització dels estudiants d'educació superior. La major part de les universitats consultades per La Vanguardia -entre les quals les que tenen un major nombre d'estudiants de postgrau i, per tant, les que tenen en principi menys problemes per cobrir les seves places- xifren entorn del 15% la caiguda en les matriculacions en els màsters.\nEn el curs 2012-13, la Universitat Complutense de Madrid -la que més estudiants de màster oficials tenia el curs passat (gairebé 5.200), juntament amb la Universitat de Barcelona (UB)- ha perdut un 15,6% de matriculacions en aquest tipus de formació de postgrau.\nRespecte al curs anterior, a la Univesitat de València el descens s'ha situat en el 17% (han passat de gairebé 5.000 alumnes a 4.153), mentre que la Universitat Autònoma de Barcelona ha perdut un 10%. Pel que fa a la Universitat Autònoma de Madrid, el descens ha estat del 18%, i s'ha quedat en 1.808 estudiants de màsters oficials.\nA diferència de la resta, a la UB asseguren que amb prou feines han experimentat una baixada en les matrícules de màsters, tot i que encara no disposen de dades sobre el novembre i el procés d'inscripció s'ha iniciat aquest any una mica més tard.\nFonts universitàries assenyalen a més que la pujada significativa en la matrícula no només ha retret els estudiants autòctons sinó també els llatinoamericans (el col·lectiu més nombrós de l'alumnat estranger a les universitats espanyoles).\nA més, fa uns dies el rector de la Universitat Complutense, José Carrillo, va mostrar preocupació en considerar que la sagnia en la matriculació no s'ha acabat. Tot això malgrat que a la majoria dels centres universitaris ha acabat o estan a punt de liquidar el període d'inscripció.\nJosé Carrillo va alertar de la importància de conèixer la resolució de les beques que han sol·licitat una part important dels estudiants de màster. Si no reben una ajuda, molts d'ells es despenjaran i abandonaran els estudis.\nDurant el govern de José Luis Rodríguez Zapatero es va implantar l'opció del préstec renda per ajudar a fer front al cost dels màsters. A finals de l'any passat, el que ara és ministre d'Educació, José Ignacio Wert, va decidir eliminar aquests préstecs, al·legant que el tipus d'interès (que en el seu moment va ser zero i es va anar incrementant gradualment a mesura que la crisi s'agreujava) era poc competitiu. A mitjans d'aquest any, el mateix ministre José Ignacio Wert va assegurar a La Vanguardia que estaven a punt de substituir aquest sistema "poc eficient" per uns préstecs de l'Institut de Crèdit Oficial (ICO).\n"Només queden uns serrells per aprovar-lo", va afirmar. Tanmateix, fonts del Ministeri d'Educació reconeixen ara que no han tancat l'acord i que, "si es tira endavant", aquests préstecs ICO a estudiants de màster oficial es posaran en marxa ja el pròxim curs.


El suecà Antoni Montón seleccionat per al Team Spain. – RiberaTV\nEl suecà Antoni Montón seleccionat per al Team Spain.\nLa concentració dels equips nacionals es portarà a terme el cap de setmana del 27 al 29 de setembre i els encontres dels respectius equips començaran al mes d’octubre.\nAntoni Montón, esportista format a les bases de l’equip de futbol americà Sueca Ricers, també ha format part d’altres clubs de la Comunitat, els València Firebats i els València Giants, així com també a jugat a un equip de Finlàndia, els Rovaniemi Nordmen.\nSueca Ricers comença la competició oficial.\nEl suecà Antoni Montón seleccionat per al Team Spain. added by Ribera Televisió on 26 Setembre, 2019


26/03/2021 Cambrer/a per bodes\nEs precisa cambrer/a de cap de setmana per servei en bodes i celebracions. Servei a la clientela i preparació de la sala per a cada servei. XERTA 5 Activa Veure oferta\n26/03/2021 Mosso de Magatzem\nEmpresa de distribució i d'embalatges, necessita incorporar un Mosso de magatzem per tasques de producció. CAMP-REDO 1 Activa Veure oferta\n25/03/2021 Esteticient / massatgista\nEs recerca esteticient i/o massatgista per a centre d'estètica de Tortosa TORTOSA 1 Activa Veure oferta\n23/03/2021 Enginyer/a Agrònom/a\nEmpresa consolidada dedicada al sector dels fitosanitaris necessita incorporar una persona per cobrir una vacant estable. GODALL 1 Activa Veure oferta\n19/03/2021 Enginyer/a Agrònom/a\nEmpresa del sector Agrari dedicada a l'horticultura necessita incorporar un perfil jove i del territori com a Enginyer/a Agrònom/a. Incorporació Immediata CAMARLES 1 Activa Veure oferta\n19/03/2021 Representant Comercial\nEmpresa de telecomunicacions necessita incorporar en plantilla comercials joves . Requisit indispensable: Mobilitat zona Baix Ebre i Terra Alta. TORTOSA 3 Activa Veure oferta\nEmpresa del sector del metall necessita incorporar un oficial soldador. TORTOSA 1 Activa Veure oferta\n17/03/2021 Director/a Executiu/va\nEmpresa dedicada al começ a l'engròs obre procès de preselecció per a incorporar a mig termini un perfil de Director/a executiu/va. Serà responsable adjunt i suplent de gerència. Requereix un perfil amb mirada internacional. Imprescindible: domini del francès i l'anglès. Imprescindible: Disponibilitat de viatjar a Japó, EEUU... Diferents Titolacions formatives requerides valorables. TORTOSA 1 Activa Veure oferta\n17/03/2021 Tècnic/a comptable i gestor/a fiscal\nDespatx d'assessors necessita incorporar un/a Comptable.. TORTOSA 1 Activa Veure oferta\n17/03/2021 Mecànic Industrial\nReconeguda empresa de Tortosa necessita contractar mecànic industrial amb experiència. TORTOSA 1 Activa Veure oferta\n17/03/2021 Responsable de vendes d'àmbit nacional\nEmpresa dedicada al comerç a l'engròs inicia procès de preselecció de perfils de Responsable de vendes per a treballar el mercat estatal, sota la direcció del cap de vendes. Imprescindible domini del l'anglès.Valorable domini del francès. Valorables diferents titolacions de Comerç i Marketing no excloents. Condicions laborals a tractar durant l'entrevista. No requereix incorporació immediata. TORTOSA 1 Activa Veure oferta\n15/03/2021 Tècnic Electricista oficial de 1ª\nUrgeix incorporar tècnic Electricista Industrial oficial de1ª per a cobrir torns rotatius. Incorporació immediata ROQUETES 1 Activa Veure oferta\n15/03/2021 Pedagog/a 50% jornada- Tortosa i Gandesa\nLa nostra Fundació treballa perquè els infants que viuen en entorns vulnerables puguin exercir el seu dret de créixer en família. Ho fem desenvolupant i gestionant projectes i serveis d'àmbit socioeducatiu i comunitari que milloren les competències i habilitats parentals i el benestar dels infants i joves. El servei “Casa d’infants” s’emmarca dins del programa de suport a les famílies amb infants i adolescents en situació de desemparament o en risc de caure-hi. Portem més de 8 anys amb aquest servei pioner en el sector social. TORTOSA 1 Activa Veure oferta\n15/03/2021 Paleta Oficial 1a\nEmpresa de construcció i Promoció d'habitatges necessita incorporar un Paleta Oficial de 1a. DELTEBRE 1 Activa Veure oferta


Serveis digitals per a empreses i particulars\nSimpleweb és una empresa fundada l’any 2006 amb la voluntat d’oferir serveis professionals de primer nivell a les petites empreses, autònoms i particulars que necessiten tenir una presència web a la xarxa Internet i disposar de correu electrònic corporatiu. Us ajudem a posar en marxa el vostre projecte i busquem les solucions més adequades a cada situació. El nostre valor diferencial és que oferim un tracte directe i personalitzat.\nA Simpleweb ens encarreguem de registrar i gestionar els teus dominis. Tria el nom per al teu web i nosaltres buscarem els millors preus de registre. Pots redirigir el teu domini o subdomini a un altre web. També transferim dominis d’altres registradors i, en cas de pèrdua de domini, en gestionem la recuperació.\nSimpleweb ofereix allotjament de web i correu en servidors propis, hostatjats en territori nacional. El hosting inclou suport PHP i bases de dades MySql, gestió de DNS, certificat de seguretat Let’s Encrypt, accés al panell de control. Personalitzem les opcions en funció de les teves necessitats.\nTingues el correu electrònic amb el nom del teu domini i això et donarà un plus de professionalitat. Gaudeix de correu electrònic POP i webmail, amb antispam inclòs. Crea els teus redireccionaments, àlies i respostes automàtiques. T’oferim suport per a la configuració en telèfons mòbils.\nDissenyem el teu web a mida, d’acord amb el teu projecte i necessitats de negoci. Treballem amb diferents plataformes com WordPress que permeten adaptar la teva imatge corporativa al disseny web. Treballem els continguts de manera optimitzada per al posicionament SEO i el web responsive compatible amb mòbils i tauletes. Instal·lem i configurem WordPress en servidors propis i externs.\nCrea el teu web de manera ràpida i senzilla, a partir de plantilles totalment personalitzables. Puja el teu logo i les teves fotos, incorpora titols i text amb el sistema drag and drop, crea formularis de contacte, galeries de fotos, vídeos i diaporames. T’oferim més de 100 temes per a tot tipus de negoci i sector i més de 400 imatges amb llicència.\nGuia de l'usuari en PDF\nGuia de l'usuari online\nProtegeix els teus usuaris i millora el posicionament del teu negoci a Google. Això és possible gràcies a la instal·lació d’un certificat de seguretat SSL que protegeix el teu web i també el webmail.\nEl certificat és gratuït i te’l renovem automàticament cada any.\nMés sobre Let's Encrypt\nPodeu contactar amb nosaltres per telèfon o per correu electrònic.\nSimpleweb ofereix un servei 7/24.


Hi ha una obsessió en la classe política de la comarca, que es va repetint al llarg del temps (en certes èpoques amb més virulència i en altres moments d’una forma més somorta, però és una obsessió sempre viva), que consisteix a voler urbanitzar els terrenys de can Morera (i voltants) i convertir aquella plana agrícola sota les Malloles en un enorme polígon industrial.\nL’operació urbanística s’ha volgut disfressar de diverses maneres, el caramel s’ha volgut embolicar amb cel·lofanes vistoses per tal de vendre’l com a producte de primera necessitat, s’han buscat pretextos, aliances, socis i partenaires per dibuixar plans de futur sempre penjant d’aquest polígon que ens havia de treure de l’endarreriment i la misèria.\nUna altra constant és que les operacions i els moviments a l’entorn d’aquest projecte sempre s’han fet als despatxos, amb escassa informació pública, sota l’empara de criteris tècnics i estratègics que el comú dels mortals no podem ser capaços de capir, però sempre amb un fort component especulatiu, que sí que entenem bé. I sempre, sempre, la necessitat de disposar de terrenys aptes per acollir la indústria i fer que la Conca pugui “pujar al tren del futur” o “aprofitar les oportunitats” o “assegurar la seva viabilitat”. Naturalment, aquell qui qüestiona, s’oposa o demana més informació sobre el projecte és un carcamal, un neorural o un boig que per salvar quatre rostolls negarà el pa als nostres fills.\nAl llarg del temps –i parlo de memòria– s’ha parlat de la Nissan, de la Zona Franca, d’un ambiciós projecte ferroviari, d’un centre logístic de primer nivell lligat a un aeroport corporatiu, però també hi hauria pogut cabre una presó, Silicon Valley o el que fos... perquè l’obsessió era poder urbanitzar aquells terrenys.\nNovament, doncs, obsessivament, doncs, ha tornat a aparèixer l’espantall del polígon de can Morera. I una colla de gent que no ho veiem clar i ens preguntem:\n1-Quants polígons tenim a la Conca l’Òdena que tenen parcel·les buides o que tots ells estan absolutament buits? Quants metres quadrats de terreny industrial queden per ocupar?\n2-Quina demanda real (insisteixo, real) hi ha d’empreses que vulguin instal·lar-se a la comarca i que a hores d’ara no ho hagin pogut fer per manca de terrenys?\n3-Qui em fa creure a mi que si s’urbanitzen les hectàrees del pretès polígon de can Morera, aleshores sí que s’ompliran? I que ara, amb el que tenim al mercat a disposició no hi ha manera que vinguin?\n4-Quants llocs de treball real es crearan? Si el futur és logístic, com agrada dir per aquí, voleu dir que ens convé malbaratar paisatge i terres planes agrícoles per posar-hi magatzems robotitzats, trànsit de camions i furgonetes i poc valor afegit?\n5-Nego el progrés, la industrialització, el futur? No. Quan vegi plens tots els polígons actuals, amb empreses punteres, en expansió, actives, demanant més terreny per créixer, aleshores fem més polígons (i pensem-los bé entre tots allà on els volem posar i com han de ser), però mentrestant, no veig per enlloc la necessitat que tant obsessiona –no sé per què– els polítics d’aquesta comarca.\nSi voleu més arguments, llegiu l’article de l’Alfons Recio aparegut en aquest mateix diari setmanes enrere. És definitiu!\n19 de desembre 2018.09:40h\nCrec que quan es vol urbanitzar can Morera, i es diu que es necessiten més hectàrees, és que tot i que és evident que hi ha sòl industrial disponible, no n’hi ha per exemple per a grans... Llegir més operadors logístics, que necessiten grans parcel.les de terrenys. Per tant, per a un determinat tipus d’indústria, a la nostra comarca no hi ha sòl disponible. És evident que per a altres, si.\nSi convé o no malbaratar paisatge per al sector logístic? Doncs no ho sé. En tot cas, aquest sector, a algun lloc o altre anirà. I és evident que no és intensiu en mà d’obra, però la indústria cada dia més és menys intensiva en mà d’obra, però la robotització també genera necessitat de serveis d’alt valor afegit.\nNormalment la indústria intensiva en mà d’obra té mal futur, i potser tampoc és convenient, en el sentit, que té un nivell salarial més baix, i per tant, a la llarga, i degut al progrès tecnològic, amb més tendència a crear atur.


Puig veu inviable mancomunar equipaments esportius perquè els dels municipis veïns també estan saturats\n21/07/2020 Esports - Jordi Rodríguez\nLes instal·lacions esportives 'Més Gavarres', equipament mancomunat amb Calonge i Sant Antoni i Vall-llobrega.\nL'alcalde de Palamós, Lluís Puig, rebutja la possibilitat de mancomunar l'ús d'equipaments esportius amb els municipis de Calonge i Sant Antoni, i Vall-llobrega. Això li demanava el principal grup de l'oposició municipal, el PSC, però Puig creu que aquests municipis tenen les seves instal·lacions esportives tan saturades com les de Palamós.\nL'únic equipament que es gestiona des de la Mancomunitat és el complex 'Més Gavarres', on hi ha la piscina coberta. De fet, però, l'alcalde de Palamós creu que ara ja es mancomunen més coses 'de facto' amb els municipis veïns perquè hi ha una col·laboració estreta entre tots ells quan es presenta alguna necessitat concreta. El PSC havia plantejat aprofitar les sinergies que proporciona la Mancomunitat de Municipis de Palamós, Calonge i Sant Antoni, i Vall-llobrega, mentre el nou pavelló que es projecta al barri de Pla d'es Pla, al costat de l'actual, no sigui una realitat. L'alcalde Lluís Puig ho veu inviable per aquests motius.\nL'Ajuntament de Palamós ha dotat els tres últims pressupostos municipals amb partides destinades al poliesportiu. Han estat 270.000 euros en el pressupost del 2018, 300.000 en el del 2019 i 400.000 en el del 2020. 970 mil euros en total. El Ple municipal aprovarà avui el Mapa d'Instal·lacions Esportives del Municipi, que precisament remarca la necessitat d'aquesta segona instal·lació coberta. A partir d'aquí serà el moment de redactar el projecte del futur nou equipament.\n14/07/2020 - Esports El PSC de Palamós demana mancomunar les instal·lacions esportives


A LA TAULA I AL LLIT...: de juny 2015\nLa carn de pollastre sempre dóna molt de joc. A casa en solem menjar per damunt d'altres classes de carn més roges. El d'avui és una mica "oriental" pels ingredients que hi he usat: les salses i els fruits. Tot plegat, un dolç i salat molt gustós.\n2 cuixes i 2 besanques de pollastre\n1 porro gran (o 2 de menuts)\n1 pot de rovellons\n2 cullerades soperes de nabius vermells secs\n3 cullerades soperes de panses sense pinyol\n3 cullerades oli d'oliva de Beneixama\n1 culleradeta de cafè de ras el hanout\n2 gotets de vi d'aigua\nEn una paella antiadherent, posem les dues cullerades d'oli d'oliva de Beneixama i, quan estiga ben calent, hi sofregirem el pollastre fins que estiga ben daurat per totes bandes. En estar, el traiem i el reservem.\nTallem el porro a rodanxes fines sense deixar-nos la part verda que estiga tendra. El sofregim en l'oli anterior junt amb els rovellons trossejats, els nabius vermells, les panses i les orellanes tallades a trossets. Quan tot estiga ben enrossit, li afegim el ras el hanout, la canella i continuem remenant durant uns minuts.\nPosem tot en una olla de pressió. Damunt, el pollastre. Li posem ara la mel, la sal i l'aigua. Tapem l'olla i quan haja assolit la màxima pressió, ho courem tot durant mitja hora com a mínim.\nEn estar, el servim i ja està. Boníssim i ben facilet de fer!!\nPublicat per Francesc a 18:00 2 comentaris:\nEl clafotís és un dolç, originari d'Occitània, molt agraït que ja he fet algunes vegades en aquest blog. Però sempre de manera diferent. El canònic, per dir-ho així, és amb cireres, però aquest l'he preparat tot aprofitant que ara podem comprar fruits del bosc que estan a la seua millor època. El resultat a casa va agradar, i molt...\n250g de gerds\n125g de móres\n125g de nabius o mirtils\n125g d'ametló (ametla mòlta sense corfa)\n2 iogurs de soja de fruits grocs\n1 got (dels d'aigua) de sucre\nPosem el forn a escalfar-se a dalt, a baix i a sota a 200º C.\nRentem amb cura els fruits del bosc amb l'ajut d'un colador. Deixem que s'escórreguen durant una bona estona. Untem un moltle antiadherent amb margarina. Tallem un tros de paper de forn de la mateixa mida que el fons del motle, el col·loquem a dintre i l'untem també amb margarina. Col·loquem per damunt els fruits boscans ben repartits.\nEn un bol posem els iogurts i els ous. Els batem amb un batedor de varetes. En estar, hi afegim el sucre, l'ametla i la farina i tornem a batre. Per últim, la margarina i la vainilla en pols. Quan tot tinga un aspecte homogeni, aboquem la mescla al motle.\nL'enfornem a la meitat de l'altura del forn. N'abaixem la temperatura a 160ºC i el posem només amb l''escalfor de sota. El courem durant aproximadament 45 minuts (tot depenent, és clar, de cada tipus de forn).\nSi veiem que no està molt daurat per damunt, podem posar el grill durant un parell de minuts.\nEn estar fet, el traiem del forn i deixem que es refrede dins del motle.\nQuan estiga fred del tot, el traiem del motle i el posem sobre una plata de servir.\nMoments abans de traure'l a taula, l'empolsinem amb sucre glacé i ja està.\nResulta boníssim si el preparem d'un dia per a l'altre, perquè s'accentua el sabor.\nCrec que ho he dit milanta vegades: el xocolate em perd!! Recepta que veig a la xarxa que duu xocolate o que taste i me la diuen, recepta que prove de fer. Fa un temps, badant per la xarxa, m'hi vaig trobar en aquest blog una recepta facilíssima de fer i que pintava molt i molt bé. No em vaig equivocar gens ni mica! Està boníssim aquest pastís que vos propose ara i segur que farà les delícies de qualsevol xocolataddicte que el taste. Com sempre, la vaig variar una miqueta, més que rés, per afegir-hi un poc més de xocolate, per si no n'hi duia prou!!\n- 300g de galetes tipus "Príncipe" (les meues eren del Consum)\n- 200 ml de llet descremada (sense lactosa)\n- 2 cullerades soperes de cacau Valor 0% greix\n- 100 ml d'oli de gira-sol\n- 1 sobre d'impulsor Royal\n- 200 gr de xocolate negre Nestlé Postres\nAboquem la barreja anterior i el fiquem al forn (abaixarem, llavors, la temperatura a 180ºC i el posarem a funció de sota, sense aire i a la part més alta del forn) durant 25 - 30 minuts aproximadament. Això dependrà de cada forn. Sempre hem de vigilar perquè no se'ns quede sec).\nMentrestant fem la cobertura. Fonem el xocolate Nestlé Postres amb la mantega al bany maria.\nDeixem reposar una estona i ja està bo per a passar un gust!!


És un taller que ens apropa a conèixer quines són les possibilitats de vida més enllà de la nostra frontera blau turquesa. Serendipia, amb Xavi Villanueva, proposen aquesta sessió amb la col·laboració de la Fundació Caixa de Balears. Centre de Cultura SA NOSTRA, dissabte, 18 de març, a les 10.15h.\nDissabte, 18 de març , de 10.15h\nPer assistir s’ha confirmar a través del facebook o anar directament al Centre de Cultura\nÉs un taller que ens apropa a conèixer quines són les possibilitats de vida més enllà de la nostra frontera blau turquesa. Una aproximació científica i rigorosa sobre les probabilitats que estiguem completament sols a l'univers o que potser siguem una de les tantes civilitzacions disperses pel vast espai interestel·lar.\nUn vol cap a les fronteres de la immensitat...\nXavi Villanueva, representant d'Ishtar, associació per a la divulgació de l'astronomia. Llicenciat en Biologia per la Universitat de Barcelona i especialista divulgador en temes d'Astronomia.\nDurant molts anys ha participat en tot tipus d'activitats relacionades amb l'ensenyament i divulgació d'aquesta ciència apassionant, per a qualsevol nivell d'edat.\nEl seu currículum s'estén a la creació, organització i execució de cursos per a adults, activitats per a nens, creació de crèdits de síntesi i organització d'activitats per a tots els públics, en museus (Museu Balear de Ciències Naturals) , centres cívics (Casa Elizalde, Barcelona), ajuntaments (el Brull), escoles, cases de colònies i en els últims temps, en biblioteques i centres culturals de l'illa de Mallorca dins de l'entitat per divulgació de l'astronomia, Ishtar.\nActualment està en el projecte (Black Noise Produccions), en el qual, juntament amb els músics Heman Livolsi i Biyi Amez, estan creant i interpretant concerts pedagògics relacionats amb la astronomia com "Mirades a l'Univers" o "Els planetes, diaris d'un viatge improbable".\nUna aproximació científica i rigorosa sobre les probabilitats que estiguem completament sols a l'univers o que potser siguem una de les tantes civilitzacions disperses pel vast espai interestel·lar.


Redacció | dimarts, 16 de juny del 2015, a les 20.00\nEl Van Van Mercat Gastronòmada és una trobada gastronòmica amb caravanes que tenen la cuina incorporada que s’ha consolidat en poc temps a la ciutat. La iniciativa ja ha fet parada a diversos indrets com el Parc de la Ciutadella, per la Mercè; el Castell de Montjuïc, durant la Nit dels Museus, o la plaça de les Glòries, coincidint amb el festival Vintage.\nLa plaça de braus obrirà les portes dimarts 23 a la tarda i acollirà els concerts de The Flat Pack i de The Slingshots així com una sessió del DJ Turista Bang Bang. Diumenge, a partir de les 12 h, es tornarà a obrir el recinte amb més música i gastronomia. En total, s’instal·laran a la sorra de La Monumental una vintena de “foodtrucks“, que cuinaran en directe diversos plats de cuina índia, tailandesa, italiana, francesa, peruana o japonesa, entre d’altres.\nEl recinte de La Monumental està tancat després que el 25 de setembre de 2011 s’hi va fer l’última cursa de braus. El propietari, el Grup Balañá, no ha aclarit durant aquest temps quins usos vol donar a un espai situat al costat de la plaça de les Glòries. De propostes de reconversió, se n’han fet diverses, com la de l’arquitecte Xavier Vilalta, que va apostar per fer de La Monumental el Centre Ecològic de Barcelona, inspirat en el High Line de Nova York. Altres idees que s’han debatut en els darrers anys han estat transformar la plaça en l’escola de circ del Cirque du Soleil o en una gran mesquita.


Els agents de la Bisbal inicien tràmits contra l'alcalde per voler-los apartar - Diari de Girona\nEls agents de la Bisbal inicien tràmits contra l'alcalde per voler-los apartar\nEls dos policies demanen que es reconegui que l'actuació «no va tenir un component racista»\nacn 15.06.2020 | 00:08\nEls policies locals de la Bisbal d'Empordà que van protagonitzar el vídeo viral intentant detenir, en ple confinament, un jove buscat pel robatori d'una moto han entrat al jutjat una demanda de conciliació contra l'alcalde de la població. A l'escrit, demanen a Enric Marquès que es disculpi per haver «ordenat o almenys tolerat» que l'Ajuntament fes un comunicat insinuant que l'actuació havia estat «racista, xenòfoba, masclista o autoritària». Volen que reconegui «expressament» que «no va tenir un component racista» i que expliciti que no suspendrà els dos policies. L'advocat dels agents, Carles Monguilod, adverteix l'alcalde que si els impedeix fer la feina habitual pot incórrer en un delicte de prevaricació.\nA l'escrit, Monguilod recull declaracions de l'alcalde reiterant la voluntat d'apartar els policies de la feina; actualment, els dos agents estan de baixa. L'advocat alerta que, si aquesta decisió tira endavant, l'alcalde està «privant els policies de la possibilitat de defensar-se davant d'una hipotètica suspensió de feina» i contravenint explícitament un informe del secretari municipal advertint que adoptar una mesura cautelar d'aquestes característiques generaria «indefensió i vulneració de la presumpció d'innocència». Per això, apunta que Marquès podria estar cometent un delicte de prevaricació.\nL'informe dels Mossos d'Esquadra analitza el contingut de tres gravacions, el vídeo viral i els enregistraments de les càmeres que duien els policies. L'atestat concreta que la intervenció policial va començar quan els agents, que patrullaven per la població, van veure el sospitós del robatori caminant per l'avinguda Josep Irla. Els policies van anar darrere seu i es van trobar amb diverses persones a la zona d'aparcament de l'edifici. Els Mossos conclouen que aquest grup de persones va començar a increpar els agents amb l'objectiu «d'entorpir la recerca» del fugitiu. En concret, els Mossos sostenen que van actuar de manera «coordinada, estructurada i planificada» per impedir que l'arrestessin.\nL'atestat indica que, segons les imatges, el grup de persones van començar a empentar i a colpejar els agents fins que van tornar a sortir a l'exterior de l'edifici, moment en què comença la gravació del vídeo viral. Segons el text, el grup de persones va continuar obstaculitzant l'actuació dels agents, increpant-los i agredint-los per evitar que detinguessin ningú. Els Mossos conclouen que «en vistes a les agressions sofertes», els agents van desenfundar una pistola elèctrica i una pistola de gas pebre «per tal de repel·lir una nova agressió». També apunten que, finalment, no van fer servir les armes no mortals i van marxar sense detenir ningú.\nPel que fa als cops que els policies van propinar, l'informe dels Mossos també conclou que «corresponen exactament» a la formació que reben els agents en «tècniques policials segons el principi de proporcionalitat». Per aquests fets, finalment els Mossos d'Esquadra van denunciar cinc persones (tres homes, una dona i una menor d'edat) per delictes d'atemptat i resistència a agents de l'autoritat i lesions. La causa per als majors d'edat està oberta al Jutjat d'instrucció 2 de la Bisbal d'Empordà i els dos policies s'han personat com a acusació.\nUn cas viral «Suspensió immediata». Comarques


Fortesa, Bernat de sa\nFortesa, Bernat de sa (s XIII-XIV) HIST Batle del rei de Mallorca com a mínim entre els anys 1299 i 1305. El seu predecessor, Pere de Sarrià , era representant del rei Alfons el Liberal que retornà el seu domini a Jaume II de Mallorca l’any 1298. Amb el retorn d’aquest monarca, s’inicià la construcció d’un complet sistema institucional a tots els nivells. El fet més destacable del seu govern va ser la incautació d’un delme a la Mola (Formentera), concedit per Guillem de Montgrí als agustins perquè establissin un convent en aquesta illa. La resposta del representant de l’arquebisbe va ser excomunicar el representant reial que, poc temps després, arribà a entrar amb hòmens armats a l’església de Santa Maria, quan s’hi estava celebrant un acte religiós. Per mor de tots aquestos conflictes jurisdiccionals, l’arquebisbe de Tarragona, com a successor de Guillem de Montgrí, arribà a demanar al rei que el reconegués com a senyor seu al feu d’Eivissa i Formentera i li retés jurament de fidelitat. El rei no va fer cas d’aquesta petició. A partir de llavors, els arquebisbes de Tarragona, en fer jurament de fidelitat davant el rei, feien constar que el rei hauria de cedir el seu domini a les Pitiüses a altres, perquè consideraven que el senyoriu els corresponia a ells. A part d’això, Bernat de sa Fortesa es veié implicat en un altre conflicte jurisdiccional, perquè manà obrir les portes de la vila i el castell sense consultar els altres dos consenyors, incomplint així els acords existents pel que fa als llocs de jurisdicció comuna. Els altres dos representants dels consenyors protestaren davant el monarca. Es desconeix el nom de qui fou successor de Bernat de sa Fortesa, perquè del següent que es té informació és de Bernat de Pallarols , que ocupà el càrrec com a mínim entre els anys 1310 i 1311. [EPG]


Com puc ensenyar hàbits d’higiene al meu fill?\nLa higiene infantil és imprescindible per gaudir d’una bona salut però, a més a més, educa en valors.\nActualització: 06.04.2017 - 16:03\nLa higiene infantil és imprescindible per gaudir d’una bona salut, però a més, educa en valors: implica tenir ordre, responsabilitat, tenir cura de l’aspecte exterior i interior, i potencia l’autonomia del nen. Així, és important que els nens aprenguin aquestes lliçons que seran molt importants en la seva vida d’adult. Per això, a continuació, us donem uns consells que us ajudaran en aquesta tasca d’ensenyar hàbits d’higiene als vostres fills:\n-És clau explicar-los la importància d’aquest hàbit. Ha de ser una explicació adaptada a la seva edat per tal que els nens la comprenguin bé.