Salmerón: “No s'entén que l'esquerra vote a favor de la mateixa iniciativa en altres municipis com Xàtiva o Llíria i ací s'oposen”\nEl portaveu de Ciutadans (Cs) Benetússer, Pedro Salmerón, ha lamentat “el rebuig al pla municipal contra l'ocupació il·legal d'habitatges presentat per Cs”. La iniciativa, ha explicat, “pretenia assegurar la devolució dels immobles ‘okupats’ als seus legítims propietaris en coordinació amb la Generalitat”.\nA més, ha detallat, “es preveia coordinar a la policia local amb la resta de cossos i forces de seguretat per a reforçar la vigilància d'immobles susceptibles d'ocupació il·legal així com la posada a la disposició dels propietaris afectats de serveis d'assessorament i orientació jurídica”.\nPer a l'edil, “és sorprenent que l'esquerra vote a favor d'aquesta moció en altres municipis com Xàtiva i Llíria i ací no”. “Això posa de manifest la falta de voluntat política per a atallar aquest problema, que preocupa la ciutadania”, ha advertit Salmerón.\nD'altra banda, el regidor de la formación taronja ha criticat que “s'haja suprimit l'ajuda al material escolar per a educació infantil”. En la mateixa línia, ha enlletgit al govern municipal que “no publicite les ajudes al lloguer” ja que, ha assegurat, “estan passant desapercebudes per als veïns”.


CENTENARS DE PERSONES CELEBREN CANÒLICH – Andorra, 28-05-18 – Pirineus TV\nCENTENARS DE PERSONES CELEBREN CANÒLICH – Andorra, 28-05-18\nCentenars de lauredians i visitants d'altres parròquies es van desplaçar aquest dissabte al Santuari de Canòlich, ja que Sant Julià de Lòria va celebrar la Diada de la seva patrona. Des de ben d'hora, grups de persones van pujat a peu fins a l'església, desafiant la pluja i els núvols que van amenaçar durant tot el matí. Amb tot, el dia es va anant arreglant i el sol va acompanyar la resta de la jornada. Les persones més matineres van aprofitat per esmorzar a l'esplanada de l'ermita, i van acudit a les primeres misses, les de les vuit i les del deu del matí, oficiades pel rector de la parròquia, Josep Chisvert. A continuació, la Cobla Principal de Berga va interpretar diverses sardanes, i un nombrós grup de gent va ballar la dansa.\nAbans de les dotze del migdia, l'arquebisbe d'Urgell i copríncep episcopal, Joan-Enric Vives, va donar un tomb pels entorns del Santuari de Canòlich per saludar la gentada.\nVives va oficiar la missa del migdia, que va celebrar a l'exterior, sota un envelat, amb l'assistència d'unes 300 persones. Un dels moments més esperats va ser l'actuació de l'Esbart Laurèdia, que enguany ha complert vint anys de la creació del Ball de Canòlich, que es va fer fa dues dècades amb motiu del 775è aniversari de la troballa de la Verge. Com a excepcional, vint homes i dones van ballar al ritme dels goigs de la Mare de Déu de Canòlich, amb els vestits de gala, i van fer diverses ofrenes a la verge, com cireres i pa.


Our DNA:CUPRA Experience :CUPRA. A tale of aspiration AD/CA\nCUPRA. Una història de l'aspiració.\nCUPRA s’enorgulleix de presentar una nova pel·lícula única que capti l’esperit implacable d’aquells que estimen el que fan i viuen per una experiència viva. Una història de persones, que no pas màquines o números, que s’uneixen a les forces: compartir mentalitats similars per crear experiències elèctriques. Mitjançant la lúcida juxtaposició del garatge, l’hipòdrom i l’espai urbà contemporani, la pel·lícula rastreja un equip de longboarders que encarnen l’esperit aspirador de la marca CUPRA.\nTornant al garatge, per afinar i calibrar abans de treure la seva passió i la seva experiència al carrer. Els protagonistes de la pel·lícula, equipats amb vestits a mida i cascos d’alt rendiment, patinen amb una intensitat i una gràcia que encapsulen plenament la veritable visió contemporània de l’esportivitat que es recorre a tota la gamma CUPRA.\nLa trobada dels experimentats i obsessionats pel que fan: unir-se impulsats pels mateixos valors i ambicions compartides. Es tracta de CUPRA. Rar, però no exclusiu. Cotxes especials per a persones amb intenció que coneguin el seu ofici fins al final. A CUPRA creem un món al voltant de la performance. En centrar-nos en l’experiència dinamitzadora que ofereix les carreres i inculcar aquesta mateixa energia, passió i esperit als nostres cotxes.\nAquí veiem aquest concepte presentat a través de l’energia bruta de l’alta borda de baixada d’alta octana. L’essència del desafiament, realitzada amb confiança i de forma continuada, com per segona naturalesa. Basat en anys d’experiència: té menys a veure amb el temps de volta i més a veure amb gaudir del moment - cada moment. El sentit que es necessita coneixement, manualitat i expertesa per transformar el concepte de cursa i el futur de la mobilitat.


CaixaBank, Global Payments i Ingenico s'alien per innovar en start-ups de comerç i «fintech» | NacióDigital\nCaixaBank, Global Payments i Ingenico s'alien per innovar en start-ups de comerç i «fintech»\nLa nova societat s'anomenarà Zone2boost i vol potenciar les millors iniciatives empresarials en tecnologia per a activitats comercials\nper Pep Martí , 27 de juny de 2019 a les 11:56 |\nActe de presentació del projecte d'innovació per a start-ups de CaixaBank, Global Payments i Ingenico Group. | Pep Martí\nLes aliances estratègiques entre grans companyies són fonamentals per competir amb èxit en el mercat global. CaixaBank, Global Payments i Ingenico uneixen forces en un programa internacional d'innovació adreçat a les start-ups dels sectors del comerç i el fintech. El projecte s'anomenarà Zone2boost i es constituirà com una nova companyia participada per caixaBank (44%), Global Payments (40%) i Ingenico (20%) i comptarà també amb la col·laboració de l'escola de negocis IESE.\nEl projecte pretén identificar iniciatives empresarials que siguin innovadors en la tecnologia per a activitats comercials i serveis financers, i tenir cura del seu desenvolupament. Totes aquelles start-ups seleccionades tindran accés a finançament i a disposar d'estructures de coworking i assessorament pel seu creixement. Com a retorn, les tres companyies impulsores tindran preferència per incorporar els projectes desenvolupats per les start-ups a la seva oferta comercial.\nJ. A. Alcaraz: "Seguir posicionant Barcelona en el món"\nL'acte ha comptat amb l’assistència de Juan Antonio Alcaraz, director general de CaixaBank; Jeff Sloan, CEO de Global Payments, i Mark Antipof, responsable de vendes i màrqueting d’Ingenico. Alcaraz, en la seva intervenció, ha destacat la força d'aquesta aliança, que ja ve de lluny i depassa el negoci a l'estat espanyol. "Estem intentant crear un ecosistema i un lloc de trobada", ha afirmat. Ha destacat la posició de Barcelona en el mercat global i la innovació "i s'ha de seguir posicionant en el món perquè sigui una referència internacional equivalent a San Francisco pel que fa als sistemes de pagament".\nCaixaBank disposa d'una divisió de serveis financers explícitament adreçat a start-ups globals, Day-One, i té un interès estratègic en el sector. Global Payments, amb seu a Atlanta, és líder mundial en tecnologia i softwre per a solucions de pagaments. Ingenico Group, per la seva banda, és un altre líder global en sistemes de pagament i ofereix solucions segures per reforçar el comerç en tots els canals.\nMark Antipof, d'Ingenico, ha destacat la importància de les aliances estratègiques entre companyies: "És evident que no podem innovar nosaltres sols, necessitem la col·laboració. I sobretot, necessitem aprendre de les star-ups, que són molt més dinàmiques per moure's en el sector del comerç".\nEconomia, innovació, CaixaBank, start-ups, Global Payments, Ingenico, comerç, fintech


L'acte d'inauguració de la quarta edició del festival de reciclatge i art responsable Sitges ReciclArt 2019, tindrà lloc el dia 6 de juny a les 18:30h, al Centre Cultural Miramar.\nEl festival Sitges Reciclart arriba a la seva quarta edició amb el mateix objectiu: sensibilitzar sobre les conseqüències de els nostres hàbits en la salut del medi ambient a través d'accions lúdiques que exposin la realitat del que està passant a l'oceà i les seves costes, per tal que prenguem consciència que un consum responsable de plàstics portarà com resultat que hagi menys contaminació, perquè almenys això sí depèn de nosaltres.\nNo oblidem que vivim en un planeta amb recursos limitats, i de les nostres accions diàries en depèn el seu estat de salut, que és el nostre despés de tot.\nMenys plàstic al mar, més salut per a tothom\nCada dia som més els que recollim plàstics en les platges com viu exemple que nostra acció d'alguna manera no ha estat en va. A més, el simple fet que el recol·lectat sigui transformació en obres artístiques a partir del que fins llavors eren escombraries, que algunes d'aquestes obres hagin provocat el somriure en més d'un de nosaltres i que amb elles s'hagi recobrat la dignitat perduda d'aquests residus després d'acabar per accident el seu viatge sense retorn en les nostres costes, donen motius més que suficients per seguir amb aquesta manera de fer fruit de la creativitat, ja que gràcies a l'abans dit, els residus que recalen en les nostres costes en el futur ja no seran el mateix ni seran vistos de la mateixa manera i això és el que dóna sentit a la nostra obra conjunta.\nEl programa d'activitats del festival comença el 6 de juny amb la inauguració de l'exposició de reciclatge i art responsable que acollirà el Centre Cultural Miramar fins al 30 de juny. La mostra exposa obres d'artistes dirigides cap a la sensibilització de la problemàtica dels residus plàstics en els Oceans i la incidència dels hàbits de consum sobre el medi ambient en general.\nEl festival de reciclatge i art responsable Sitges ReciclArt celebra enguany la quarta edició del 6 al 30 de juny.\nDijous 6 de juny 2019 - Inauguració\n18:30h Inauguració del Festival Sitges Reciclart 2019 i de l'exposició col·lectiva Sitges Reciclart 2019\nLloc: Planta baixa del Centre Cultural Miramar\nExposició del 6 a 30 de juny\nDissabte 8 de juny - Dia Mundial dels Oceans\n11h - 14h Tallers "La Mar de Plàstics"\nAl Port de Sitges Aiguadolç\n17h - 18:30h Neteja de platja. Accions de sensibilització ambiental\nPunt de trobada: Passeig de la Ribera 73\n16:30h - 17:30h Visita guiada a l'exposició Sitges ReciclArt 2019\nLloc Planta baixa del Centre Cultural Miramar\n19:00h-20:00h Conferència: "Com canviar el món des del cubell d'escombraries"\nA càrrec de La Ecocosmopolita\nLloc Auditori del Centre Cultural Miramar\n18h - 20h Taller "Teixint La Mar de Plàstics"\n11h - 13h Taller "Il·luminem Mar de Plàstics"\n17h - 18: 30h Neteja de platja. Accions de sensibilització ambiental\nPunt de trobada: Centre d'Estudis del Mar, CEM\n16: 30h - 18: 00h Taller "Jocs de Reciclatge"\n19:00h-20:00h Conferència: "Impacte dels plàstics en el medi marí"\nA càrrec de Oceanogami\nDijous 20 d'juny\nDissabte 22 d'juny\n10h - 13h Taller "Instal·lació Artística Col·lectiva"\nLloc: Pati del Centre Cultural Miramar\nPunt de trobada: Platja Sant Sebastià\n18:30h - 20:30h Taller "Reciclatge amb Precious Plastic"\n19: 00h-20:00h Conferència: "Rebutjar, Reduir i Reutilitzar abans de Reciclar"\nA càrrec de Pure Clean Earth\nDijous 27 d'juny\n11h - 13h Taller col·lectiu: Art amb reciclatge - Junts per un món millor\n17h - 18:30h Neteja de platja infantil. Recol·lecta, jocs, diversió i educació!\nPer a nens/es i pares\n12:30h Festa de cloenda del Festival Sitges Reciclart 2019


Els rebels critiquen la passivitat de l'OTAN davant dels atacs de Gaddafi a Misurata\nLa guerra s'enquista\nComandaments polítics i militars dels insurgents denucien que no s'actua amb prou contundència per protegir els civils. Clinton torna a demanar a Gaddafi que marxi de Líbia\nAGÈNCIES Bengasi 07/04/2011 09:16\n260x366 Un milicià mira el cel buscant els avions de l'OTAN. GETTY Un milicià mira el cel buscant els avions de l'OTAN. GETTY\nEls líders rebels libis es mostren cada dia més crítics amb els atacs militars de l'OTAN. Els insurgents exigeixen més contundència contra les tropes del dictador, particularment a les zones de l'oest del país, com la ciutat de Misurata, que resisteixen amb les seves pròpies forces als atacs dels gaddafistes. "L'OTAN ens ha decebut", deia ahir el màxim comandament militar dels insurrectes, Abdelfatà Yunis. Aquesta matinada un portaveu de l'OTAN ha negat que s'hagi rebaixat la intensitat de les operacions en aquesta zona i ha assegurat que els rebels "no tenen motius per desconfiar".\nL'OTAN assegura que "farà tot el possible" per protegir els civils de Misurata, una població de 200.000 habitants a 210 km a l'est de Trípoli, i assegura que el ritme dels atacs és "implacable". La ciutat va ser bombardejada ahir per les forces gaddafistes, amb un balanç de com a mínim un civil mort i cinc ferits, segons fonts rebels.\nPer la seva banda, l'ONU ha demanat aquesta matinada un alto el foc a la ciutat, alertant de la difícil situació humanitària que pateixen els seus habitants. La subsecretària d'Afers Humanitaris, Valerie Amos, ha demanat la fi temporal dels atacs per possibilitar un enviament d'aliments i medicines.\nL'OTAN assegura que té dificultats per actuar perquè l'exèrcit de Gaddafi ha canviat de tàctica i es desplega per l'interior de les zones urbanes per utilitzar els civils com a escuts humans contra els bombardeigs. En terreny obert, al desert, les tropes es mouen amb vehicles lleugers, més difícils d'identificar des de l'aire. La setmana passada al port petrolier de Brega ja es van produir les primeres víctimes conegudes de "foc amic": un avió de l'OTAN va bombardejar un comboi rebel i va matar 15 milicians i personal sanitari.\nEls portaveus polítics dels rebels també es mostren indignats amb la situació a Misurata. "Per què l'OTAN no compleix la resolució de l'ONU que dicta la protecció de la població civil?", apuntava ahir Mustafà Gheriani. Els caces de l'OTAN fan unes 150 sortides diàries i impedeixen l'actuació de l'aviació líbia, però els rebels volen ajudar les ciutats que han quedat aïllades a l'oest del país i reclamen assistència per lluitar en igualtat de condicions. L'enviat de Washington a Bengasi, Chris Stevens, va apuntar ahir a "la necessitat de finançament" del Consell Nacional de Transició, l'organisme de direcció rebel, però va afegir que els recursos s'han de canalitzar a través de la comunitat internacional. En qualsevol cas, a més d'armament, a aquestes alçades de la guerra està clar que els insurrectes necessiten també entrenament.\nAquesta matinada, la secretària d'Estat dels EUA, Hillary Clinton, ha tornat a demanar a Gaddafi que abandoni el poder i que marxi de Líbia, en resposta a la carta que el dictador va enviar a Obama per demanar-li la fi dels atacs de l'OTAN: "Crec que Gaddafi sap el que ha de fer. Hi ha d'haver un alto el foc, les seves tropes han de retirar-se de les ciutats que ha pres per la força i amb una gran violència i amb un elevat cost humà, i ha de prendre una decisió sobre la seva sortida del poder i del país", ha apuntat.


Permanència en estudis de màster universitari. Servei de Gestió Acadèmica\nPermanència en estudis de màster universitari\nTítol: Normativa de permanència i continuació d'estudis per a estudiants matriculats en títols de màster universitari oficial de la Universitat d'Alacant\nÒrgan: Consell Social\nData d'aprovació: 29 de maig de 2018 (BOUA del 5 de juny)\nNORMATIVA DE PERMANÈNCIA I CONTINUACIÓ D'ESTUDIS PER A ESTUDIANTS MATRICULATS EN TÍTOLS DE MÀSTER UNIVERSITARI OFICIAL DE LA UNIVERSITAT D'ALACANT\nLa Universitat d’Alacant va aprovar per acord del Consell Social, de 31 de març de 2010, (BOUA de 15 de juny) una normativa de permanència per a estudiants matriculats en títols de màster i doctorat en la UA d’acord amb un nou model d’ensenyament/aprenentatge centrat en les estudiants i els estudiants, dins de la filosofia de l’Espai Europeu d’Educació Superior, que derogava una anterior de data 14 de febrer de 1989.\nDesprés de l’aplicació d’aquesta durant diversos cursos acadèmics, i amb la modificació duta a terme en la normativa de permanència i continuació d’estudis de grau amb data 17 de maig de 2017, es considera oportú fer una revisió d’aquesta normativa que regula la permanència i la continuació d’estudis de màster universitari justificada per l’experiència acumulada d’aquests primers anys d’implantació del nou sistema educatiu i per establir una major coherència amb els criteris aplicats entre els estudis de grau i màster universitari.\nEn qualsevol cas, la nova normativa que es proposa segueix tenint en consideració aquesta franja d’alumnat que compatibilitza l’estudi amb el treball i permet la matrícula a temps parcial i, d’altra banda, es té en compte un criteri cada vegada més important dins dels estudis superiors, com és el de l’atenció a la discapacitat.\nEn aquest sentit, el Consell Social de la Universitat d’Alacant, d’acord amb les competències que li atribueix el text refós de la LOU en l’art. 46.3 en matèria de progrés i permanència d’estudiants, estableix la normativa següent.\nII. Àmbit d’aplicació\nAquesta normativa regula el règim de permanència de l’alumnat matriculat a la Universitat d’Alacant en els estudis conduents als títols de màster universitari oficial referits en el RD 1393/2007 de 29 d’octubre.\nLa Universitat d’Alacant ofereix tres tipus de matrícula, sempre de caràcter ordinari: a temps complet, a temps parcial i reduïda en atenció a la discapacitat. La modalitat de matrícula triada haurà de ser mantinguda durant tot el curs acadèmic.\n1. La matrícula a temps complet implica un total de 48 crèdits o més.\n2. La matrícula a temps parcial es mantindrà en un interval que va de 15 a 47 crèdits per curs acadèmic. L’alumnat podrà fer aquest tipus de matrícula en atenció a circumstàncies d’ordre personal o de rendiment acadèmic.\n3. La matrícula reduïda en atenció a la discapacitat està dirigida a aquells estudiants que per raó de la seua situació han d’escometre un nombre inferior de crèdits per a obtenir taxes d’èxit raonables. Perquè l’alumnat puga acollir-se a aquest tipus de matrícula, a més de presentar el certificat de discapacitat expedit per l’òrgan competent, ha de tenir un informe favorable del Centre de Suport a l’Estudiant de la Universitat d’Alacant que vincule discapacitat amb rendiment acadèmic. L’interval de crèdits per a aquest tipus de matrícula quedaria entre els 6 crèdits i els 23.\nIV. Règim de permanència\n1. L’alumnat de nou ingrés, tant amb matrícula parcial com a temps complet, haurà de superar, almenys, 30 crèdits en dos cursos acadèmics. En el cas d’estudiants de matrícula reduïda en atenció a la discapacitat, hauran de superar, almenys, 12 crèdits en dos cursos acadèmics. Quan no s’aconseguisquen aquests mínims l’expedient quedarà bloquejat. En aquesta situació l’alumnat podrà sol·licitar que se li permeta continuar en el mateix estudi, mitjançant un escrit documentat en el qual s’indique les causes del baix rendiment obtingut, dirigit a la degana, degà, directora o director del Centre al qual es troba adscrit el títol cursat, que dictarà resolució motivada, ateses les circumstàncies concretes de cada cas.\nSi la seua sol·licitud és acceptada, se li recomanarà que continue els estudis amb matrícula a temps parcial i se li indicarà que, si continua amb aquest baix rendiment, el curs següent podria incomplir el Punt IV.2 d’aquesta normativa.\nSi la sol·licitud és denegada o no és presentada en el termini que s’estipule per a això no podrà formalitzar de nou matrícula en el mateix estudi fins que transcórreguen, almenys, dos cursos acadèmics.\n2. L’alumnat podrà matricular-se tres vegades per assignatura, més una quarta, que serà atorgada de forma automàtica, sempre que el rendiment acadèmic (percentatge de crèdits superats, sense computar els crèdits reconeguts, respecte dels crèdits matriculats) en els cursos anteriors siga, almenys, del 50%. Només l’alumnat a qui resten com a màxim un 25% per a finalitzar la titulació, sense comptat el Treball Final de Màster, podrà sol·licitar a la rectora o el rector una cinquena matrícula addicional.\nV. Disposició addicional única\nVI. Disposició derogatòria única\nA l’efecte d’aquesta normativa, queda derogada la Normativa de permanència i continuació d’estudis per a alumnat matriculat en títols de màster i doctorat de la Universitat d’Alacant aprovada pel Consell Social el 31 de març de 2010.\nEls estudis de doctorat continuaran regint-se per la seua pròpia normativa aprovada pel Consell Social el 21 de juny de 2013 (BOUA 3 de juliol de 2013)\nVII. Disposició final\nAquesta normativa entrarà en vigor a partir de curs acadèmic 2018-2019 per als títols de màster universitari oferits per la Universitat d’Alacant, prèvia aprovació pel Consell Social i la publicació en el BOUA.


Arxius de maig de 2019 de «An Idiom a Day»\n645) jump for joy — saltar d'alegria, ballar amb un peu (ex.: The bookworms will be jumping for joy when Lola Palau's new book is published = Els lletraferits saltaran d'alegria quan es publiqui el nou llibre de Lola Palau).\nORIGEN: 1640. Són equivalents les expressions en català i anglès.\nCOMENTARI: Esmentem també el gir bundle of joy (lit.: farcell d'alegria, referint-se a un nadó).\nSINÒNIMS: Hi ha també les expressions burst with joy (lit.: rebentar-se d'alegria) i be overjoyed (lit.: estar transportat de joia).\n646) know one's onions — saber-ne un niu, saber-ne molt (ex.: A thief who knew his onions wouldn't have any trouble getting in = Un lladre que en sabés un niu no tindria cap problema per a entrar-hi).\nORIGEN: 1925. Literalment, conèixer les cebes d'un mateix. Per què cebes? Ningú no ho sap, i l'origen d'aquesta expressió és desconegut.\nSINÒNIMS: En són sinònims know the ropes (lit.: conèixer les cordes), know what's what (lit.: saber què és què) i know one's stuff (lit.: saber la matèria).\nNOTA LÈXICA: El verb entrar es tradueix en anglès per variants de l'adverbi in; exs.: [Algú tusta la porta] Entreu! = Come in!; Ja pots entrar, vindré d'aquí a un moment = You can go in now, I'll be along in a moment; Si no tens la clau, com penses entrar-hi? = If you don't have the key, how do you think you're going to get in?. O sigui, come in = entrar (cap aquí), go in entrar (cap allà) i get in entrar (quan hi ha algun obstacle). Per a més informació, vegeu Dibuixos il·lustratius.\n647) land on one's feet — sortir-se'n, arreglar-se-les (ex.: Many's the time I've thought he was done for, but he always manages to land on his feet = Moltes vegades he pensat que ara sí que ha begut oli, però sempre ha sabut sortir-se'n).\nORIGEN: 1850. Literalment, aterrar als peus. Aquest terme al·ludeix al gat i la seva notable capacitat de tocar a terra de potes després de caure des de qualsevol alçada.\nSINÒNIM: Un sinònim és come out all right (lit.: sortir bé).\nNOTA LÈXICA: Esmentem les expressions many's [many is] the time (moltes vegades) i be done for (haver begut oli; estar acabat, mort).\n648) lay an egg [Am.] — no rascar bola, fracassar, fer el ridícul (ex.: That boy laid an egg in the math exam = Aquell nen no va rascar bola a l'examen de matemàtiques).\nORIGEN: 1929. Literalment, pondre un ou. L'expressió es va originar en el món del teatre per a descriure un fracàs.\nCOMENTARI: La revista «Variety», el periòdic del món de l'espectacle, va intitular la notícia més destacada del 30 d'octubre, del 1929, "Wall St. Lays an Egg". Va ser el dia després de la caiguda borsària que va anunciar el començament de la Gran Depressió.\nSINÒNIMS: Algunes expressions amb sentits afins (amb les traduccions literals) són come to nothing (venir a no res), go up in smoke (esvair-se en fum) i go wrong (anar malament).\nNOTA LÈXICA: En anglès britànic, matemàtiques = maths, i als EUA, math.\n649) lay down the law — agafar la paella pel mànec, donar ordres (ex.: If you're ever in a situation where you have to lay down the law, don't go halfway = Si mai et trobes en una situació en què has d'agafar la paella pel mànec, no ho facis a mitges).\nORIGEN: 1632. El nom law vol dir llei. El verb lay laid laid vol dir posar (quelcom) en posició horizontal —per exemple, to lay the book on the table = posar el llibre a la taula— i el «phrasal verb» lay down té moltes accepcions, una de les quals és especificar.\nSINÒNIMS: En són sinònimes les expressions call the shots i call the tune.\nNOTA LÈXICA: Cal no confondre el verb lay laid laid amb lie lay lain, que és sempre intransitiu i vol dir jeure, estirar-se. Així direm a un gos Go lie down! (Vés a jeure), no pas go lay down.\n650) let bygones be bygones — girar full, passar l'esponja, esborrar el passat (ex.: Let's let bygones be bygones and begin anew = Girem full i comencem de bell nou).\nORIGEN: 1764. El mot bygone vol dir cosa passada; així, literalment la frase feta es pot traduir deixem que el que va passar sigui el que va passar, però el sentit és deixem que el que va passar quedi en el passat.\nSINÒNIM: També what's done is done (el que està, està). Exemple: What's done is done, but it's possible to prevent it repeating = El que està fet, està fet, però és possible evitar que es repeteixi.\nNOTA GRAMATICAL: Observem que el gir català tornar a fer quelcom se sol traduir en anglès per «do something again».\n651) like a bat out of hell [vulg.] — a tota hòstia [vulg.], cagant llets [vulg.], a tota pastilla, cuita-corrents (ex.: She got really upset and took off out of there like a bat out of hell = Es va atabalar molt i tocà el dos a tota hòstia).\nORIGEN: 1905. Literalment, com un ratpenat de l'infern. Aquesta expressió al·ludeix al moviment ràpid dels ratpenats. Es fa servir sobretot en el cas d'una sortida desesperada.\nNOTA LÈXICA: El verb atabalar-se es pot traduir per get anxious, get rattled o get confused.\n652) like a shot — de seguida, en un salt/bot/tranc (ex.: She asked me if I wanted to dance and of course I agreed like a shot = Em va demanar si volia ballar i, és clar!, de seguida li vaig dir que sí).\nORIGEN: 1822. Literalment, com un tret. En aquest cas, el substantiu shot vol dir tret d'una arma de foc.\nSINÒNIMS: En són sinònims in a flash i at once; aquest últim també vol dir alhora (They were all talking at once = Parlaven tots alhora).\n653) live high on the hog — ballar-la grassa, viure bé amb molts diners (ex.: So she's living high on the hog on your money = Així, doncs, ella la balla grassa amb els teus diners).\nORIGEN: 1930. Un hog és un porc, i com que alguns diuen que la millor carn del porc és la de la part superior, si a hom es permet de menjar les parts "altes" de l'animal, diem que viu high on the hog.\nSINÒNIMS: Altres expressions que volen dir tenir molts diners són live in the lap of luxury (lit.: viure a la falda del luxe) i be on the gravy train (lit.: estar al tren de la salsa carnosa).\nNOTA GRAMATICAL: Notem que el gir viure de (subsistir, alimentar-se) es tradueix en anglès per live on.\n654) lock horns — tirar-se els trastos pel cap, discutir molt fort (ex.: Sooner or later they'll end up locking horns = Tard o d'hora acabaran tirant-se els trastos pel cap).\nORIGEN: 1819. Literalment, immobilitzar banyes. La dita al·ludeix al fet que, quan els cèrvids lluiten envestint-se amb les banyes, aquestes a vegades queden travades, un fet que en anglès s'expressa amb lock horns.\nSINÒNIMS: El verbs squabble i quarrel, el «phrasal verb» fall out i la locució verbal have words són tots sinònims de lock horns.\nNOTA LÈXICA: L'adverbi anglès soon vol dir d'aquí a poc temps i així es tradueix per aviat; ex.: The bus should be here soon = Aviat hauria d'arribar l'autobús. Ara bé, l'adverbi aviat també vol dir d'hora i de pressa, casos en què no es tradueix per soon, sinó per early i quickly, respectivament. Exemples: Em llevo molt aviat = I get up very early; Has vingut molt aviat (no has tardat gens) = You've come here very quickly.\n655) make a stink — posar el crit al cel, armar un tol·le-tol·le, esvalotar el galliner (ex.: It's time to make a stink over the deplorable condition of public toilets in San Francisco = Ha arribat el moment de posar el crit al cel per la deplorable condició dels lavabos públics a San Francisco)\nORIGEN: 1836. Literalment, fer fortor.\nSINÒNIMS: També es diu raise a stink. Altres sinònims són raise a ruckus (lit.: aixecar un avalot), kick up a fuss (lit.: crear un tumult) i raise the roof (lit.: aixecar la teulada).\n656) make ends meet — arribar al final de mes, anar-hi anant, fer bullir l'olla (ex.: Since Bob lost his job, it's hard for them to make ends meet on only Sally's salary = Com que en Bob va perdre la feina és difícil que arribin al final de mes amb tan sols el salari de la Sally)\nORIGEN: 1661. Literalment, fer que les puntes s'uneixin. És possible que aquesta expressió vingui de la traducció del francès «joindre les deux bouts» = unir els dos extrems, i els extrems deuen fer al·lusió als ingressos i a les despeses.\nCOMENTARI: L'any 1662, Thomas Fuller va escriure en l'obra «The History of the Worthies of England»: "Worldly wealth he cared not for, desiring only to make both ends meet" (No li importava l'abundància mundana, només desitjava d'anar-hi anant).\nSINÒNIMS: També live within one's means = viure segons els mitjans propis i eke out a living = aconseguir el que cal per a viure.\n657) make oneself scarce — fer-se fonedís, fugir corrents, fugir cames ajudeu-me (ex.: He took advantage of the confusion to make himself scarce = Va aprofitar la confusió per a fer-se fonedís).\nORIGEN: 1800. Literalment, fer-se difícil de trobar.\nCOMENTARI: L'adjectiu scarce també s'usa en la dita scarce as hen's teeth (lit.: tan escàs com les dents d'una gallina).\nSINÒNIMS: El mot vamoose (pron.: /vè·mús/), derivat de l'espanyol «vamos», s'usa a vegades als EUA. Altres sinònims són hightail it (fugir amb la cua alta), take a powder (lit.: agafar pols) i make a getaway (fugir).\nNOTA LÈXICA: El verb aprofitar no correspon directament a cap verb anglès. Es pot traduir per make use of (ex. Podem aprofitar aquests vells llençols = We can make use of these old sheets), be of use (Això no aprofita a ningú = This isn't of use to anybody), i take advantage of (aprofitar l'avinentesa = take advantage of the opportunity; aprofitar-se d'algú = take advantage of someone).\n658) miss the boat — perdre el tren, perdre una ocasió favorable (ex.: Tablets are already a maturing space, and Microsoft has missed the boat = Les tauletes tàctils ja són un espai que va madurant, i Microsoft ha perdut el tren).\nORIGEN: 1925. Literalment, perdre la barca. Aquesta expressió òbviament al·ludeix a no arribar a temps per a agafar un vaixell.\nSINÒNIMS: La idea de perdre una oportunitat també s'expressa amb els «phrasal verbs» lose/miss out (on) i la dita come up short = tirar curt.\n659) nest egg — un bon coixí, estalvis (ex.: Savings of 50 euros a month can become a nest egg for retirement = Un estalvi de 50 euros mensuals es pot transformar en un bon coixí per a la jubilació).\nORIGEN: 1952. Literalment, un ou del niu. Es refereix a la pràctica de deixar un ou al ponedor per a induir la gallina a pondre-n'hi més.\nSINÒNIMS: Altres expressions amb sentits afins són something for a rainy day (lit.: una cosa per a un dia de pluja) i something to fall back on (una cosa en reserva). A més esmentem el terme piggy bank (guardiola en forma de porcell), que també s'usa metafòricament per a estalvis.\nNOTA GRAMATICAL: Observem que l'anglès pot utilitzar tant l'article a, an com la preposició per per a descriure una taxa; exs.: 80 miles an hour = 80 milles per hora, a thousand euros per square meter = mil euros per metre quadrat.\n660) never mind! — ja està!, no en facis cas!, no importa!, deixa-ho córrer! (ex.: Marta, do you know where my blue shirt... Oh, never mind, I've found it = Marta, saps on és la meva camisa... Oh, ja està, l'he trobada).\nORIGEN: 1609. Literalment, mai no importa. En aquest context, mind vol dir tenir importància per a algú; p.e., I don't mind waiting = No m'importa esperar.\nSINÒNIMS: Alguns sinònims que tenen un sentit similar són it doesn't matter (no importa), don't bother! (lit.: no et prenguis la molèstia!) i forget it! (oblida-ho!).\nNOTA LÈXICA: Per a més informació sobre els mots mind i matter, vegeu l'entrada it doesn't matter.\n661) night owl — ocell de nit (ex.: It's always hard for me to get up in the morning, I'm more of a night owl = Sempre em costa llevar-me al matí, sóc més aviat un ocell de nit).\nORIGEN: 1594. Literalment, mussol de nit.\nCOMENTARI: En el poema «The Rape of Lucrece» (1594), Shakespeare escriu: "The dove sleeps fast that this night-owl will catch" (El colom dorm fort que aquest ocell de nit capturarà).\nSINÒNIM: També nighthawk.\nNOTA GRAMATICAL: Observem que el gir «costar a algú + verb» es tradueix en anglès per «be hard for someone + to infinitive».\n662) no great shakes — res de l'altre món, mediocre (ex.: The church of San Marco itself is no great shakes, for it's dark and gloomy with only a few minor works = La mateixa església de San Marco no és res de l'altre món, ja que és fosca i tètrica i només té unes quantes obres d'art no gaire importants).\nORIGEN: 1841. Literalment, cap gran sacsejada. És possible que s'al·ludeixi a la sacsejada d'un gobelet de daus.\nSINÒNIMS: En són sinònims tant les dites nothing to write home about (lit.: res que mereixi escriure una carta a casa) i no big deal (cap afer important), com l'adjectiu compost run-of-the-mill.\n663) no way (shape or form) — de cap manera, ni amb fum de sabatots (ex.: These are rumors that you should in no way shape or form take as fact until a credible report comes out = Es tracta de rumors que de cap manera no hauries d'acceptar com a fets fins que es publiqui un informe creïble).\nORIGEN: 1961. Literalment, cap manera, figura ni forma; aquesta expressió emfatitza la negació.\nSINÒNIMS: En són sinònims out of the question (lit.: fora de l'assumpte) i, humorísticament, No way, José.\nNOTA GRAMATICAL: Notem que a vegades la construcció condicional catalana «hauria de + infinitiu» no expressa condicionalitat, sinó consell, cas en què l'anglès la tradueix per «should + simple infinitive»: ex.: Hauries d'estudiar més = You should study more. Per a expressar la condicionalitat —p.e., Si volguessis aprovar l'examen, hauries d'estudiar més—, l'anglès fa servir la construcció «would have to + simple infinitive»: If you wanted to pass the exam, you would have to study more.\n664) not know which end is up — creuar-se-li els cables, prendre la «a» per la «b» (ex.: They ask you more and more questions till finally you don't know which end is up = Et fan cada vegada més preguntes fins que al final se't creuen els cables).\nORIGEN: 1853. Literalment, no saber quina punta és més amunt.\nSINÒNIMS: L'anglès té un ampli ventall d'expressions que denoten confusió, com ara to get one's wires crossed (creuar-se-li els cables), be at sixes and sevens (lit.: estar a sisos i sets), out to lunch (lit.: fora per dinar), not with it (no estar al cas) i at a loss (lit.: a una pèrdua).\nNOTA LÈXICA: Pel que fa a l'expressió cada vegada més, vegeu l'entrada de lose ground.\n665) off one's rocker — estar fora de seny, estar sonat (ex.: I must have been off my rocker to think that I'd ever get away with telling such an obvious lie = Devia estar fora de seny quan pensava que esquivaria les conseqüències d'una mentida tan òbvia).\nORIGEN: 1900. Literalment, fora/caigut del seu balancí.\nSINÒNIMS: També es pot dir off one's nut/trolley i, en anglès britànic, off one's chump (nut i chump són argot de cap, i trolley = tramvia).\nNOTA GRAMATICAL: El verb català deure es fa servir per a expressar el que sembla probable —p.e., Deuen tenir molts diners— i es tradueix en anglès per l'auxiliar modal must: They must have a lot of money. En el passat, si es parla d'avui, tant l'anglès com el català fan servir la mateixa construcció: «deure haver + participi» «must have + participle»: ex.: Avui deuen haver plegat abans = They must have got off early today. En canvi, si es parla d'abans d'avui, el català canvia la construcció, però l'anglès no: ex.: Ahir es devien perdre = They must have got lost yesterday.\n666) fit as a fiddle — sa com un gra d'all, curull de salut (ex.: He's not only on the mend, I'd say he was fit as a fiddle = No tan sols està millorant, jo diria que està sa com un gra d'all).\nORIGEN: 1812. Literalment, tan sa com un violí. D'origen desconegut, però encara popular potser pel so plaent de l'assonància. Altres dites que esmenten aquest instrument impliquen menyspreu per la diversió capriciosa: fiddlesticks! i fiddle-dee-dee! = bestieses, i fiddle around = perdre el temps.\nSINÒNIM: Hi ha també l'expressió equivalent be in fine fettle = portar-se bé de salut, on el mot fettle vol dir condició, estat, salut.\n667) on a knife-edge — penjat d'un fil (ex.: When the stock market behaves erratically, the economy is balanced on a knife-edge = Quan la borsa es comporta de manera erràtica, l'economia es penja d'un fil).\nORIGEN: 1975. El mot knife-edge vol dir la vora del ganivet, un lloc molt estret del qual, figuradament, hi ha el perill de caure.\nCOMENTARI: L'expressió sovint es refereix a persones que estan ansioses i estressades: I was on a knife-edge waiting for the jury's verdict = Estava molt estressat esperant el veredicte del jurat.\nSINÒNIMS: També es diu on a razor's edge (razor = navalla, raor).\n668) on a shoestring — amb una sabata i una espardenya, amb mitjans insuficients (ex.: You can't hope to open a shop here in Barcelona on a shoestring = No pots esperar obrir una botiga aquí a Barcelona amb una sabata i una espardenya).\nORIGEN: 1911. Literalment, al cordill d'una sabata, i com que els cordills solen ser prims, hi ha qui diu que l'expressió suggereix metafòricament la primesa dels recursos financers.\nCOMENTARI: El mot shoestring també es pot utilitzar com un adjectiu: a shoestring budget = un pressupost molt ajustat.\nSINÒNIM: Té un sentit similar l'expressió on the cheap (a un preu baix).\nNOTA LÈXICA: El verb esperar, a part de voler dir restar en un lloc —en anglès, wait (for)— pot voler dir tant creure que serà realitat una cosa (en anglès, expect) com desitjar que sigui realitat una cosa (en anglès, hope). Exemples: Esperem la Carina = We are waiting for Carina; Espero aprovar l'examen (penso que serà fàcil) = I expect to pass the exam, i Espero que vingueu = I hope you will come.\n669) on one's last legs — a les acaballes; [persones] fet una coca, molt cansat (ex.: My car is on its last legs and so am I = El meu cotxe està a les acaballes i jo també).\nORIGEN: 1825. Literalment, a les últimes cames. Observem que aquesta dita es pot referir a persones molt cansades, a persones moribundes, i a màquines o aparells que estan a punt de fer figa.\nSINÒNIMS: Dues dites que expressen cansament són be all in (lit.: estar tot dins) i be dead on one's feet (lit.: estar mort dempeus); una frase feta que vol dir moribund és have one foot in the grave (lit.: tenir un peu a la fossa).\nNOTA GRAMATICAL: Recordem que el gir anglès «so + auxiliar + persona» correspon al gir català «persona + també»; exemples: John passed the exam and so did Mary = En John va aprovar l'examen i la Mary també, You've had breakfast and so have we = Heu esmorzat i nosaltres també.\n670) on the nose — a toc de campana, en punt (ex.: When it comes to meals, the children are always here on the nose = Pel que fa als àpats, els nens sempre arriben a toc de campana).\nORIGEN: 1960. Literalment, al nas; emfatitza la puntualitat. Hi ha qui diu que aquesta expressió ve del món dels programes de la ràdio: quan el programa anava a l'hora, el productor assenyalava aquest fet als actors posant-se el dit al nas.\nCOMENTARI: També pot voler dir precís: His prediction of the final score was right on the nose = La predicció que va fer del resultat va ser ben precisa.\nSINÒNIMS: Dos sinònims són on the button (lit.: al botó) i on the dot (lit.: al punt).\nNOTA GRAMATICAL: Quant a l'expressió pel que fa a, vegeu l'entrada de go the whole hog.\n671) on the QT — a la quieta, d'amagat, d'estranquis (ex.: Certain things are best accomplished on the QT = És millor dur a terme segons quines coses a la quieta).\nORIGEN: 1894. QT és una abreviatura de quiet (QuieT).\nCOMENTARI: Si un polític diu alguna cosa a la QT, és sinònim de off the record, que vol dir d'una manera no oficial.\nSINÒNIMS: Unes expressions semblants són on the sly (d'amagat), in secret (en secret), hush-hush (secret) (ex.: The project is very hush-hush = El projecte és molt reservat) i mum's the word = (lit.: silenci és el mot).


Pele MacLeod | La Clau -Revista gratuïta del Maresme\nPele MacLeod és el projecte del músic Pele Bernial. Des de petit, ha estat sempre lligat a la música, especialment al món del cant coral i al Conservatori de Música de Granollers. Més endavant, després del pas per l’Aula de jazz i música moderna del Liceu, i formar part de diverses formacions i treballs com a músic d’estudi, en un viatge a Escòcia, font d’inspiració de moltes cançons, sorgeix Pele Macleod. Allà va poder fer diversos concerts en pubs i tocar durant el festival de teatre d’Edinburgh. L’agost de 2015 va fer el curs de composició i producció a l’Institute of Contemporary Music Performance de Londres.\nA Pele MacLeod trobem principalment pop, folk i música contemporànea en el seu primer disc d’estudi, Veritat Tossuda, PICAP 2017. Guanyadors del premi Tu Hi Toques de la 63a edició del Concurs Internacional de Música Maria Canals 2017. Vora el mar fou la 5a cançó d’estiu d’Enderrock 2017. I Nadal per sempre (amb tu) cançó a la promoció de Nadal a TV3, 2017.


Línia de maquillatge Pell Perfecta Deliplus - Mercadona\nDescobreix la bellesa d'una pell treballada d’aspecte natural amb la línia Pell Perfecta Deliplus. Una Paleta de Correctors en quatre tons que corregeixen les imperfeccions del rostre, un Maquillatge Mat de cobertura impecable i les Pólvores Compactes #NOFILTERS per embellir la pell. Tres passos i un objectiu: un cutis perfecte d'acabat natural. Oblida't dels filtres, perfecciona el rostre i somriu a la càmera.\nUna paleta amb quatre tons amb textura de crema:\nVerd: cobreix les vermellors i els granets.\nRosa: cobreix les ulleres fosques i les taques.\nGroc: tapa les imperfeccions en pells clares i dissimula les ulleres morades.\nBeix: tapa les imperfeccions en pells mitjanes i dissimula les ulleres.\nÉs d'edició limitada. No te’n quedis sense!\nUn maquillatge que aporta una cobertura perfecta i minimitza les imperfeccions amb un resultat molt natural.\nDisponible en tres tons:\nN. 01 Beix clar\nN. 02 Beix mitjà\nN. 03 Beix fosc\nPólvores Compactes #NOFILTERS\nUnifiquen el to de la pell i filtren les imperfeccions.\nDisponibles en dos tons:\nN. 01 Pell clara-mitjana\nN. 02 Pell mitjana-fosca\nSón d'edició limitada. Aconsegueix-les i no utilitzis més filtres a les fotos!\nEls productes de la línia Pell Perfecta Deliplus es poden comprar junts o per separat. El resultat de combinar els tres productes és una pell cuidada i d'aspecte natural.\nSi tens dubtes, pots consultar amb l'assessora de bellesa de La Perfumeria de Mercadona quins són els tons que s'adapten millor a la teva pell.\nIdees per treure tot el profit de la línia Pell Perfecta.\nLa base d'una pell bonica és una hidratació correcta. A La Perfumeria de Mercadona trobaràs una àmplia selecció de productes hidratants i tractaments que t'ajudaran a mantenir un cutis cuidat. Descobreix el teu ritual de bellesa!\nNo t’oblidis de provar les noves fragàncies Simply Flowers i les seves cinc propostes florals.


Associació per al Desenvolupament Rural Integral de la zona Nord-Oriental de Catalunya - ADRINOC — Associació d'Iniciatives Rurals de Catalunya\n/ Associació per al Desenvolupament Rural Integral de la zona Nord-Oriental de Catalunya - ADRINOC\nAssociació per al Desenvolupament Rural Integral de la zona Nord-Oriental de Catalunya - ADRINOC https://www.desenvolupamentrural.cat/larca-i-gals/grups-daccio-local/associacio-per-al-desenvolupament-rural-integral-de-la-zona-nord-oriental-de-catalunya-adrinoc https://www.desenvolupamentrural.cat/@@site-logo/logo-arca-gran.svg\nL’Associació per al Desenvolupament Rural Integral de la zona Nord-Oriental de Catalunya – ADRINOC actua a les comarques de la Garrotxa (tota la comarca), l’Alt Empordà (39 municipis), Osona (6 municipis), el Pla de l’Estany (1 municipi), la Selva (5 municipis) i el Gironès (3 municipis). Aquest extens territori situat a la zona Nord-Oriental de Catalunya comprèn una diversitat àmplia de paisatges que van des de les serralades prelitorals i transversals catalanes (entre elles les Guilleries i el Collsacabra), passant per la zona volcànica de la Garrotxa i la plana empordanesa fins a la serra de l’Albera com a culminació dels Pirineus. El territori té un elevat percentatge d’espais d’interès natural sota protecció i un important índex de terreny muntanyós.\nPel que fa a l’activitat econòmica, aquest àmbit territorial té un teixit industrial tradicional i consolidat, mentre que el major dinamisme es concentra en el sector serveis; s’observa, també, que les activitats econòmiques es concentren en punts específics del territori d’elevada densitat de població i properes a les principals infraestructures de comunicació. Així, es pot considerar que la necessitat del territori és la diversificació econòmica per tal de contrarestar l’elevat grau d’especialització de determinades activitats del sector agroalimentari i l’atomització de l’activitat en indrets específics del territori.\nEl punt principal de l’estratègia consisteix en esdevenir un territori glocal a partir de la resiliència territorial i de la innovació social i empresarial, sense deixar de treballar en el marc de la Responsabilitat Social Territorial des d’una perspectiva transversal. D’aquesta manera, es vol seguir treballant en el foment de la Responsabilitat Social Empresarial (RSE), principal eix de l’anterior estratègia i amb la qual s’han aconseguit molts bons resultats; però en aquesta ocasió es donarà especial èmfasi en la innovació tant pel que fa a les activitats econòmiques, com en el marc de relació entre les entitats públiques i privades.\nL’Associació es proposa desenvolupar aquest objectiu a través de quatre pilars. Es vol, en primer lloc, implicar els joves en la innovació rural i sumar esforços per retenir el talent. Com a segon pilar, amb l’objectiu de fomentar l’ocupació i el dinamisme econòmic, es reforçaran sectors no tradicionals per tal de contribuir a la diversificació i es vetllarà perquè qualsevol activitat arribi arreu del territori. En tercer lloc, es promourà la innovació i la transferència de coneixement, donant suport específicament a xarxes i projectes que promoguin la qualitat i les propostes innovadores. Finalment, amb l’objectiu d’assegurar una gestió dels recursos sostenible i contribuir a la mitigació del canvi climàtic, es proposa impulsar l’autosuficiència energètica i la generació de nous models de gestió que permetin mantenir el paisatge i la preservació del patrimoni natural.\nAquests quatre pilars es tradueixen en diverses propostes genèriques i altres de caire transversal. En l’àmbit dels joves, es destinaran esforços per a generar oportunitats per la població qualificada i per la inclusió laboral dels joves facilitant-los formació professionalitzadora.\nPel que fa a l’àmbit de l’economia i l’ocupació, caldrà desenvolupar i enfortir nous sectors d’activitat, més enllà dels tradicionals, vinculats a ocupacions d’alta qualificació i valor afegit. Així mateix, es vol promoure projectes d’innovació social i economia col·laborativa que donin resposta a les necessitats socials; impulsar la implantació d’activitats locals i de proximitat per combatre el despoblament en les zones més desfavorides; i incentivar l’aparició d’un sector quinari, actualment incipient, que comporti el desenvolupament de projectes intensius en capital humà, tot aplicant noves formes de gestió i de relacions empresarials.\nEn tercer lloc, pel que fa a la innovació i la transferència de coneixement, els esforços se centraran en donar suport a propostes innovadores en turisme de qualitat amb l’objectiu de diversificar, desestacionalitzar l’oferta existent i atraure nous visitants; es promouran productes i serveis innovadors en els sectors agroalimentari i industrial; i es treballarà per establir xarxes intersectorials i de cooperació público-privada.\nEn relació amb la gestió dels recursos naturals i la mitigació del canvi climàtic, es vol impulsar l’ús eficient dels recursos i l’autosuficiència energètica i la preservació i la posada en valor dels espais naturals a partir de la custòdia, tot implicant a institucions, empreses i tercer sector.\nPer últim, i de caire més transversal, l’Associació proposa treballar per millorar la connectivitat i la mobilitat sostenible, incorporant aspectes com l’optimització de les infraestructures i la provisió de serveis globals. Es vol també valoritzar el patrimoni cultural i el paisatge com a elements reforçadors de la identitat. I finalment, consolidar la RSE en empreses, organitzacions i institucions com a model de desenvolupament i amb l’objectiu de maximitzar l’impacte i els resultats de l’estratègia.\n- Resiliència territorial\n- El sector quinari com a potencial a les zones rurals\n- Innovació en sectors tradicionals com l’agroindústria i el turisme\n- Xarxes de col·laboració entre empreses i projectes territorials\n- Responsabilitat Social Empresarial en empreses i institucions\n- Qualificació i inclusió laboral dels joves\n- Diversificació econòmica\n- Connectivitat i accessibilitat a les TIC\n- Impacte i adaptació al canvi climàtic\n- Ús eficient dels recursos\n- Valorització del paisatge i el patrimoni natural\nGarrotxa: Argelaguer, Besalú, Beuda, Castellfollit de la Roca, Maià de Montcal, Mieres, Montagut i Oix, Olot, les Planes d’Hostoles, Les Preses, Riudaura, Sales de Llierca, Sant Aniol de Finestres, Sant Feliu de Pallerols, Sant Ferriol, Sant Jaume de Llierca, Sant Joan les Fonts, Tortellà, Sant Miquel de Tortellà, Santa Pau, la Vall de Bianya i la Vall d’en Bas.\nPoblació 89.539 habitants\nDensitat de població 41,66 hab./km2\nÀrea 2.149,40 km2\nConsell Comarcal de l’Alt Empordà\nC. Nou, 48. 3r\nCorreu electrònic info@adrinoc.cat\nVista aèria dels volcans de la Garrotxa (Juli Pérez - Vol de Coloms)\nCamins d’Itinerànnia de la comarca de l’Alt Empordà (Itinerànnia)\nLa Fageda d’en Jordà (Foto: Itinerànnia)\nFitxa ADRINOC (2.1 MB)


Zeng - Refresc ecològic de taronja - La Rueda Natural\nZeng - Refresc ecològic de Taronja\nL'Hospitalet de Llobregat - Barcelona (Catalunya)\nAigua, suc natural de taronja ecològica, sucre de canya ecològic*, corrector d'acidesa: àcid cítric. Beguda amb gas afegit. *De comerç just\nEl refresc de taronja ecològic Zeng és un refresc artesanal elaborat amb fruita fresca i ecològica. La combinació de sabors dolç-amarg recorda els sabors d'antany.\nPot contenir pòsit degut a la naturalitat del producte.\nRemoure suaument abans d'obrir.


pdf gratis Si vols que testimin\n‘Si vols que t’estimin’ surt a la venda el proper dimecres 13 de febrer. Com és habitual, Monteagudo ha escrit l’original en castellà, però, a diferència d’altres vegades, aquest cop ha estat ell mateix qui l’ha traduït al català. Pel que fa a la presentació, serà el dia 14 al .\nACN Vilafranca del Penedès.-David Monteagudo ha decidit aventurar-se en un nou gènere literari. Després de les novel•les, els rcontes i els micro relats, el proper 13 de febrer publicarà ‘Si vols que t’estimin’ (:Rata_), un recull de receptes de cuina convertides en literatura. Inspirat en una de les seves aficions preferides, Monteagudo desplega catorze històries . Ara, però, faré una petita excepció amb Si vols que t’estimin (:Rata_Books). En David Monteagudo no necessita presentació, el vaig descobrir amb Avui he deixat la fàbrica (:Rata_) i fou aleshores quan vaig destapar una ploma pulcra i polida que frisava i podia sortir-se’n amb cert refinament de qualsevol situació que demanés el text. “Veig que és atractiu, des del punt de vista literari, jugar amb la sinceritat per explicar les coses com són realment, mostrant les petites misèries”, assenyala, assegurant que ‘Si vols. Us convidem al maridatge on cercarem el sabor únic, especial, atresorat en un paisatge interior. En el decurs de l’acte hi haurà cata de truites i copa de vi, gentilesa dels autors. Els escriptors italians Rita Monaldi i Francesco Sorti són els autors d’una novel·la que ha fet un descobriment històric sobre la dinastia dels Borbons. ‘Secretum’ revela que el testament en el qual Carles II de Castella va nomenar hereu Felip d’Anjou és fals. Això voldria dir que l’entrada dels Borbons a la monarquia espanyola, fet que va ocasionar la . Raons per a fer testament solidari. 1. Viure és decidir; és important que pensis detingudament què vols fer amb el que has aconseguit al llarg de la teva conservatoridemusicatenorcortis.com deixar un bé concret o declarar Greenpeace la teva hereva. 2. Assegurar-me que es compleix la llei; perquè els altres no decideixin per tu i el testament reflecteixi els teus desitjos i compleixi escrupolosament amb la llei. Només ens financem gràcies a les aportacions dels socis i les sòcies, que són, per tant, imprescindibles ja que representen l’únic suport econòmic, social i polític que tenim. El suport de més de socis fa possible el nostre treball a Espanya i en ja som més de tres milions arreu del món. 11/21/ · Si portes temps pensant en aquest tema, vols fer testament i necessites assessorament i que et resolguem alguns dubtes legals, contacta amb els advocats d'herències a Barcelona, BPM Advocats. Tenim més de vint anys d'experiència i estem aquí per escoltar-te, assessorar-te i ajudar-te a trobar la forma més adequada per plasmar les teves. Vous avez bien lu: deux vols aller-retour sont moins chers qu’un vol aller-retour. Si vous devez réserver un vol à la dernière minute, demain ou dans les deux/trois jours qui viennent, il peut être moins cher de réserver deux vols aller-retour plutôt qu’un seul. Explications en images et en 3 étapes: (Attention, nous ne parlons pas ici du constat selon lequel acheter un aller. Si votre vol est annulé, la principale condition pour être remboursé est que vous ayez été prévenu moins de 14 jours à l’avance. En ce qui concerne les vols retardés, vous pouvez prétendre à toucher une indemnisation forfaitaire dans le cas où vous arrivez à destination avec un retard important comme défini ci . Si votre vol a été retardé et que vous aviez acheté d’autres produits par l’intermédiaire de Ryanair (par ex., location de voiture, transferts, parking, etc.), il se peut que vous ayez à effectuer des changements. Veuillez contacter les prestataires directement ; référez-vous à la liste de contacts ci-dessous. S’il n’est pas possible de modifier le(s) produits(s) que vous avez. Page précédente: Una columna de fuego\nPage suivante: Jobcrafting. Convierte el trabajo que tienes en el trabajo que quieres: Quince ideas de quince minut...\nEl anillo de la muerta [ZWDP]⋙ Amante Por Contrato (Mistress By Contract) (Spanish\nEtnologia de la peninsula iberica">\nEl parque natural de las batuecas - sierra de francia Romance de mocinha & romance de mocinho - [email protected]\nDías de luna">


El dia 1 d'abril s'inicia l'ampliació en pisos del servei porta a porta d'escombraries a Montblanc - Nova Conca\nEl dia 1 d'abril s'inicia l'ampliació en pisos del servei porta a porta d'escombraries a Montblanc\nPer fer una prova pilot en edificis verticals s’amplia el servei al carrer Catalunya, Carrer del Sindicat, carrer de l’Estació, muralla Sta Tecla i Estació de bus\nDimecres, 27 de març de 2019 a les 08:45h\nEl dia 1 d'abril s'inicia l'ampliació en pisos del servei porta a porta d'escombraries a Montblanc | Cedida\nAquesta setmana ha començat el nou repartiment i punt d’informació al Consell Comarcal pels nous usuaris del servei de recollida porta a porta de Montblanc.\nEl Consell Comarcal de la Conca de Barberà i l’Ajuntament de Montblanc va posar en funcionament el nou model de recollida de residus porta a porta. Aquest servei ha comportat la retirada de punts de contenidors de superfície i soterrats.\nPer fer una prova pilot en edificis verticals s’amplia el servei al carrer Catalunya, Carrer del Sindicat, carrer de l’Estació, muralla Sta Tecla i Estació de bus. Aquesta ampliació comporta la retirada de 2 punts de recollida de brossa del municipi, situats al carrer Sindicat. El dia 1 d’abril, amb l’inici del nou servei en aquesta zona, aquests contenidors seran retirats de la via pública. Aquest servei serà d’aplicació a tots els domicilis i establiments comercials d’afectació dels carrers esmenats.\nEl servei del porta a porta té com a principal canvi, que els veïns del municipi hauran de deixar a partir de les 20h fins les 22h les deixalles al carrer. La recollida dels residus s’efectuarà sempre a partir de les deu de la nit en endavant.


Caixa per a mascaretes de la Patrulla Canina - Stikets\n1 Caixa per a mascaretes de la Patrulla Canina\nLa caixa per a mascaretes de la Patrulla Canina és la solució ideal per guardar la teva mascareta a joc de manera segura i higiènica, lliure de pols i brutícia. Amb l'estoig per mascareta de la Patrulla Canina podràs guardar-la còmodament al teu bolso o a la motxilla dels nens. Indispensable per a tota la família. Pots rentar-la fàcilment amb aigua i sabó o amb una solució alcohòlica.\nPersonalitza la teva caixeta Patrulla Canina! Amb etiquetes adhesives Stikets és superfàcil i són resistents al rentavaixelles, a la fricció i a la suor. Tria el vostre disseny, personalitza'l amb el teu nom i llestos. La teva capseta serà única!\nValoracions de Caixa per a mascaretes de la Patrulla Canina\n“Excel·lent! Com sempre, m'ha encantat.”\n“Preciosa caixeta per guardar la mascareta.”\nValoració del producte : Caixa per a mascaretes de la Patrulla Canina


The Daily Avalanche: La jungla laboral o estranys drets a decidir\nConfessaré d’entrada que “Deux jours, une nuit” és la primera pel·lícula que veig dels multipremiats i belgues germans Dardenne (Jean-Pierre i Luc, de noms respectius), per tant ignoro fins a quin punt és característica del seu treball habitual, encara que no tinc cap dubte en considerar-la excel·lent.\nEl seu punt de partida és força senzill: Sandra, treballadora a una petita empresa que fabrica panells solars, està de baixa per depressió; entretant, els seus col·legues s’han apanyat per suplir la seva absència amb un petit augment en la càrrega de treball. El propietari de la firma proposa a la resta d’empleats una votació en la qual hauran d’optar entre la permanència de Sandra a l’empresa o embutxacar-se una prima de 1000 euros. Malgrat que la primera votació li ha estat negativa, la treballadora en baixa intentarà convèncer durant un frenètic cap de setmana els seus companys, perquè votin al seu favor a la segona oportunitat del dilluns.\n“Deux jours, une nuit” respira credibilitat des del primer fotograma (o com es digui ara, quan tot és digital). Bé, l’únic que em resulta poc creïble és que un empresari s’emboliqui en votacions tan proclius a resultats embrollats, on de segur acabarà generant el mal rotllo dels seus subordinats. Però apart d’això, aquesta cursa contra rellotge destinada a alterar un dilema dolorós, esdevé una barreja equànime de suspens sense policies i de veritat humana. Rodada sense filigranes i molt a peu de carrer a Seraing, una ciutat veïna a Lieja, reflecteix molt bé el desgast del teixit social que la crisi ha provocat amb una variada mostra de reaccions on tant poden aparèixer la por, la violència i l’egoisme, com la solidaritat, l’empatia i el sacrifici.\nEn el centre del film es troba la meva adorada Marion Cotillard, una estrella innegable, que aquí s’esborra per retratar sense grans gestos la fràgil Sandra. És un paper complex que ha de mostrar l’apatia depressiva i suïcida, el feble impuls per seguir endavant, el bri d’il·lusió o desesperança, el somriure que no pot evitar dibuixar-se, tot resolt magistralment amb recursos imperceptibles. La resta del repartiment, amb Fabrizio Rongione (habitual dels directors) com a marit, respira l’autenticitat multiètnica de l’Europa dels nostres pecats.\n“Deux jours, une nuit” és absorbent, emocionant, i d’una pertinència que gairebé fa mal. Parla sense al·legories del que ens està passant, i com que sospito que els germans Dardenne mantenen encara la fe en la nostra espècie, la seva conclusió (agredolça i en cap cas escapista) és un cant a la decència humana.\nAnònim 28 d’octubre de 2014, a les 11:04\nvols dir que al final acaba conservant la feina, no? Ja m'has espatllat el final!\nAllau 28 d’octubre de 2014, a les 11:17\nJo no he dit això, ves-la a veure i ho entendràs.\nClidice 28 d’octubre de 2014, a les 11:45\nAllau 28 d’octubre de 2014, a les 13:15\nCrec que agrairàs haver-la vista.\nJúlia 28 d’octubre de 2014, a les 19:25\nla tinc a la llista, a veure si aquesta setmana m'hi escapo, de tota manera el punt de partida em sembla una mica estrany, com comentes i com vaig escoltar a algú més, aquesta tria absurda\nJúlia 28 d’octubre de 2014, a les 19:26\nNo sóc tan incondicional de la Cotillard, la veritat.\nAllau 28 d’octubre de 2014, a les 19:39\nNo, Júlia, tu ets condicional per definició, però no crec que sigui problema perquè t'interessi la pel·lícula.\nJúlia 29 d’octubre de 2014, a les 8:34\nEs que trobo que s'ha especialitzat massa en fer cara de patir molt


Muro d´Alcoi - Procés participatiu: Projecte Zona Verda Batà\nProcés participatiu: Projecte Zona Verda Batà\n04-02-2021 | Muro d´Alcoi | &nbspVisitas:144\nL’Ajuntament de Muro va a posar en marxa un procés de treball per tal de definir un avantprojecte per al nou espai verd de la zona del Batà. Aquest ha de ser un enclavament molt important per al futur desenvolupament del nostre poble, per tant s’ha definit que aquest procés de treball tinga una important component participativa.\nEl procés de participació tindrà diferents moments; es realitzaran diferents entrevistes amb l’equip de govern, tècnics municipals i partits polítics presents a la corporació municipal; es portaran a terme sessions de treball participatiu amb les diferents entitats del poble que mostren el seu interès en participar i, a banda, per tal de garantir que totes les persones puguen expressar els seus punts de vista, es posarà a disposició de la població un formulari per arreplegar les propostes individuals.\nPosteriorment, amb tota la informació obtinguda, a la que es sumaran els anàlisis tècnics realitzats pels equips redactors, es passarà a definir un avantprojecte que ens servirà per a convocar un concurs per a l’execució del projecte a una fase posterior.\nAquests projectes orientats a la millora d’espais de relació social són fonamentals dintre de les noves estratègies de les Agendes Urbanes 2030 i els Objectius del Desenvolupament Sostenible, sobre tot sent també projectes que inclouen la participació ciutadana. Per garantir el desenvolupament correcte del procés s’ha comptat amb un equip tècnic extern amb més de 10 anys d’experiència en la realització d’aquests tipus de treballs i que aporta una àmplia xarxa de col·laboradores que abasten tots els àmbits de coneixement necessaris per la consecució del projecte.\nEls terminis per a la finalització dels treballs son de 3 mesos per tant esperem tenir resultats cap a finals d’abril o principis de maig d’aquest any. Donades les circumstàncies sanitàries, aquest procés de treball es defineix, inicialment, en format telemàtic.\nLo más visto en Muro d´Alcoi\nConeixem la història de la Mare de Déu dels Desemparats de Muro\nVisitem l’ermita de la Mare de Déu dels Desemparats de Muro d’Alcoi\nL'Ajuntament de Muro portarà al proper Ple ordinari el canvi de dates dels festius locals\nMuro celebraria les seues ancestrals Fogueres de Sant Josep, una festa en la qual els veïns del municipi cremen imponents fogueres elaborades a base de mobles vells, restes de poda i llenya.\nVisitem la Unió Musical de Muro


Contracorrent – Saki · Stroligut\n·10 minuts·125 lectures\nConte de Hector Hugh Munro ‘Saki’ publicat al recull Reginald in Russia el 1910. És una de les narracions més característiques d’un dels grans autors de l’humor anglès. Per primer cop en català. A STROLIGUT també en podeu llegir Sredni Vashtar.\nClyde errava i somiava i caçava en els erms del món, letal i magnànim, com un déu de l’Hèl·lade, amunt i avall amb els seus cavalls i criats i altres devots de quatre potes, d’un bivac a l’altre, hoste benvingut entre primitius vilatjans i nòmades, amic i executor de les bèsties tímides i diligents que el rondaven. A la vora dels llacs boirosos dels altiplans va abatre els ocells salvatges que havien sortit a trobar-lo després d’haver volat per mig món vell; més enllà de Bukharà va contemplar els gambirols dels genets aris; també, en un saló de te de llum tènue, una d’aquelles danses belles i barroeres tan difícils d’oblidar; o, havent descendit fins a la vall del Tigris, va nedar i xipollejar en les aigües vives del riu, fresques de neu. Vanessa, mentrestant, en el carreró de Bayswater, llistava la bugada setmanal, visitava els encants i, en els moments de més gosadia, assajava maneres noves de cuinar el peix blanc. Ocasionalment, assistí a partides de bridge que, si bé no eren gaire edificants, podies garbellar-hi tot de detalls sobre les cases reials i imperials. En certa manera, Vanessa s’alegrava que Clyde hagués obrat correctament. Tenia una forta devoció natural per la respectabilitat, per bé que hauria preferit ser respectable en ambients més sofisticats, on el seu exemple faria més profit. Ser irreprotxable muda, però s’hauria estimat més viure a prop de Hyde Park.\nI un dia, tot d’una, va decidir aviar els miraments envers la respectabilitat i el sentit de rectitud de Clyde al cabàs de la quincalla innecessària. Havien estat de gran servei i importància al seu moment, però la mort del marit de Vanessa els havia tornats ben prescindibles.\nLa notícia d’aitals canvis havia empaitat Clyde amb una perseverança constant i, a la fi, va enxampar-lo durant el sojorn en algun indret de l’estepa d’Orenburg. Li hauria resultat massa difícil d’analitzar els seus sentiments a pocs instants de rebre la nova. El fat, de forma inesperada i, potser, de forma un xic oficiosa, li havia aplanat el camí. Va voler creure que estava boig d’alegria, però va trobar a faltar aquell sentiment d’eufòria que havia experimentat feia uns quatre mesos en caçar un lleopard de les neus d’un tret precís després d’un infructuós dia de fer talaia. Tornaria, per descomptat, i demanaria a Vanessa de casar-se, resolt, però, a imposar-li una condició: per res del món abandonaria el seu nou amor. Vanessa hauria d’accedir a anar-se’n amb ell a les Terres salvatges.\nLa dama va entomar el retorn de l’amat amb encara més alleujament que el que va sentir amb la seva partida. La mort de John Pennington havia deixat la vídua ballant-la més magra que mai, i Hyde Park havia desaparegut fins i tot de la seva llibreta, on feia temps que hi figurava com a títol de cortesia pel principi que les adreces se’ns concedeixen a fi d’encobrir el nostre veritable parador. Era, per cert, més independent ara que no en temps passats, però la independència, que tant significa per a tantes dones, poc importava a Vanessa, que podia ser inclosa en un grup de dones sota el títol de les de la cosa merament femenina. Acceptà sense escarafalls la condició de Clyde i es va dir a ella mateixa que estava disposada a seguir-lo fins a la fi del món; com que el món era rodó, alimentava l’agradosa idea que, si tot anava d’acord amb el curs natural de les coses, a la llarga, un podia trobar-se a tocar de Hyde Park, per molt que hagués tombat.\nA l’est de Budapest les complaences van començar a esvair-se i, quan va veure el seu marit tractar la Mar Negra amb una familiaritat que ella mai no havia tingut amb el Canal de la Mànega, van començar a brollar les malfiances. Les aventures que per a una dona de millor nissaga s’haurien presentat com a distraccions i passatemps, en Vanessa despertaven tant de temor com fastigueig. Els insectes la picaven, i estava convençuda que només la pura desídia impedia que els camells fessin el mateix. Clyde s’esforçava, i s’hi esforçava molt, a fer que els llargs pícnics al desert s’assemblessin a un banquet, però fins i tot el Heidsieck1 refrigerat amb neu perd tot el gust, quan estàs convençut que el coper moreno que te’l serveix amb reverencial elegància sols espera el moment oportú per degollar-te. Era del tot inútil que Clyde mirés d’atorgar a Yussuf una disposició que amb prou feines es troba en un servent occidental: Vanessa era prou entesa per saber que tota la gent de pell fosca desconsideren la vida humana així com la gent de Bayswater les lliçons de cant.\nI després de l’enuig i dels gemecs cada cop més habituals, encara un altre desengany, ara arran de la incapacitat del marit de trobar interessos compartits. Els hàbits i les migracions de les gangues, el folklore i els costums de tàrtars i turcmans, les virtuts d’una haca cosaca, eren qüestions que a Vanessa causaven si no una sentida indiferència. Per la seva banda, Clyde no sentia cap mena d’entusiasme quan era informat que la reina d’Espanya detestava el malva, o que certa duquessa reial —de les seves inclinacions, amb tota probabilitat, no se n’hauria de fer càrrec— tenia una violenta però del tot respectable flaca pels braços de trinxat de porc.\nVanessa començà a concloure que un marit que combina un tarannà errabund amb uns ingressos fixos és una benedicció a mitges. Una cosa és anar fins a la fi del món, però sentir-s’hi com a casa n’era una de ben diferent. Fins i tot la respectabilitat perd part de les seves virtuts quan l’has de posar en pràctica en una tenda.\nFarta i desencantada amb la deriva de la seva nova vida, Vanessa no va dissimular el goig que li produïa la distracció encarnada en Mr. Dobrinton, amb qui havia coincidit a la primitiva hostatgeria d’un poble caucàsic de llanuts. Dobrinton era de forja ben britànica, potser en deferència a la memòria de la seva mare, l’origen de la qual es remuntava en part a una governanta anglesa arribada a Lemberg a principi del segle passat. Si, distret, haguessis cridat Dobrinski, de segur que s’hauria girat sense vacil·lacions; considerant, sense hesitació, que el fi tot ho justifica, s’havia permès una lleugera llicència amb el nom de la família. Mr. Dobrinton no era l’estampa més atractiva de la masculinitat, però per a Vanessa representava el vincle amb la civilització que Clyde s’havia disposat a ignorar i deixar enrere. Podia cantar Yip-I-Addy i parlava de mantes duquesses com si les conegués; en els moments més inspirats, com si elles el coneguessin. Fins i tot feia tiretes de la cuina i els cellers dels restaurants més augusts de Londres, una mena de crítica d’alta volada que Vanessa s’escoltava amb embadocament. I, per damunt de tot, compartia amb Vanessa, primer amb discreció, després amb determini, el desgrat i el menyspreu pels instints nòmades de Clyde. Negocis que tenien a veure amb pous petrolífers havien dut Dobrinton als encontorns de Bakú. El plaer de disposar d’un públic femení agraït el va revisar el seu viatge de tornada per poder coincidir amb la ruta de les noves amistats. I mentre Clyde traficava amb mercaders de cavalls perses o perseguia porcs senglars fins al jaç i engrossia les notes sobre els de l’Àsia central, Dobrinton i la dama discorrien l’ètica de la respectabilitat del desert des de punts de vista que manifestaven una tendència progressiva i diària a convergir. Fins que un vespre Clyde va sopar tot sol, llegint entre plat i plat una llarga carta en què Vanessa justificava la partida cap a indrets més civilitzats amb un company que li esqueia més.\nPerò Vanessa, que en el fons era del tot respectable, va tenir tanta mala pega, que ella i el seu amant vau caure a les mans d’uns bandolers kurds el dia mateix de la fuga. Ser engabiada en un ronyós poblet kurd en l’estreta companyia d’un home que només t’era el marit per adopció, i que aquest mal tràngol cridés l’atenció de tot Europa, era la cosa menys respectable que podia ocórrer. I aleshores hi havia les complicacions internacionals, que ho van empitjorar. L’informe del cònsol més proper deia: «Dama anglesa i el seu marit, de nacionalitat estrangera, retinguts per bandolers kurds que demanen rescat». Malgrat que Dobrinton tenia el cor britànic, totes les altres parts del seu cos pertanyien als Habsburg, i per més que els Habsburg no se’n sentien gaire orgullosos, d’aquest exemplar en concret de les seves grandioses i diverses possessions, i de bon grat l’hagueren bescanviat per un ocell o un mamífer per a Schoenbrunn Park, el codi de dignitat internacional exigia que fos presentada una sol·licitud de rescat. I mentre les ambaixades de tots dos països endegaven les mesures habituals per assegurar l’alliberament dels respectius súbdits, va esdevenir-se encara una horrible complicació. Clyde, seguint el rastre dels fugitius, sense gaires ganes d’atrapar-los però amb l’obscura impressió que era el que s’esperava d’ell, va ser capturat pels bandolers. La diplomàcia, per bé que va fer mans i mànigues per la dissortada dama, va mostrar signes de prendre-s’ho amb més calma amb aquesta ampliació de la comesa. Com havia observat un frívol senyoret a Downing Street: «A tot marit Mrs. Dobrinton el salvarem de bona gana, però digueu-nos de quants estem parlant.» Per ser una dona que valorava tant la respectabilitat, Vanessa estava de pega.\nI així, en l’exigu espai d’una barraca de muntanya, aquella colla de tres mal avinguda veia com s’arrosseguen les hores insofribles. Dobrinton estava massa espantat per parlar, Vanessa massa mortificada per badar boca i Clyde callat i sorrut. El petit negociant de Limberg va fer el cor fort per entonar una commovedora versió del Yip-I-Addy, però quan va arribar a l’estrofa que diu «Casa nostra mai no va ser així», Vanessa, plorosa, va suplicar-li que ho deixés córrer. I el silenci va embolicar amb insistència els tres captius reunits en tan patètiques circumstàncies. Com les bèsties del desert que al bassiol beuen amb hostilitat muda i ferma, tres cops al dia havien de congregar-se per endrapar el menjar que els preparaven, i s’apartaven llavors per reprendre la vetlla de la paciència.\nA Clyde el vigilaven amb menys rigor. «La gelosia farà que es quedi al costat de la dona», van pensar els captors kurds. No sabien que un amor més salvatge i sincer el cridava amb mil veus des de la llunyania. Un vespre, en adonar-se que no li dispensaven l’atenció deguda, Clyde s’escapà muntanya avall i se’n tornà a l’estudi dels de l’Àsia central. D’ara endavant es va vigilar els captius amb rigor redoblat, però Dobrinton, en certa manera, no lamentava gaire la fugida de Clyde.\nLa força de la diplomàcia, o potser seria millor dir la bossa força plena de la diplomàcia, va reeixir en el rescat dels presoners, però els Habsburg mai no van poder heure la recompensa del seu desembossament. Al moll del petit port de la Mar Negra, on el parell acabat d’alliberar havia retrobat el contacte amb la civilització, a Dobrinton el va mossegar un gos, pel que sembla, rabiós, o, simplement, no gaire llepafils. A la víctima no li va caldre esperar els primers símptomes de la ràbia, perquè, de l’espant, es va morir a l’acte, i Vanessa va fer tota sola el viatge de tornada, segura que li havia estat restaurada certa respectabilitat. Clyde, en els lapses entre correccions d’una obra sobre els ocells de l’Àsia central, va trobar temps per presentar una demanda de divorci, i tan bon punt li va ser possible, es lliurà a les captivadores solituds del desert del Gobi, on va recollir material per a un llibre sobre la fauna de la regió. Vanessa, potser en virtut de l’antiga familiaritat amb els rituals culinaris del peix blanc, va trobar feina d’ajudant de cuina en un club del West End. No era res de l’altre món, però, almenys, era a tocar de Hyde Park.


Bloc Arrels: Els incendis de la Vall multipliquen el nombre de voluntaris mediambientals\nEls incendis de la Vall multipliquen el nombre de voluntaris mediambientals\nFont: Ara Multimedia\nUna de les repercussions de la catàstrofe mediambiental que han patit les serres d'Ontinyent i de la Vall d'Albaida és la resposta massiva per part de la ciutadania, des del punt de vista del voluntariat. Un bon exemple és la Colla Ecologista l'Arrel que ha incrementat en els últims dies el nombre de persones interessades en col·laborar en els seus programes i tasques per a millorar les serres del terme: de les prop de 230 persones que van assistir a una reunió el cap de setmana, un total de 182 es van inscriure per tal de rebre informació i participar, en la mesura de la seua disponibilitat de temps i voluntarietat, segons expliquen des d'aquest col·lectiu ecològic.\nUn fet que posa de manifest la sensibilitat que existeix en aquestos moments per part de la ciutadania, per aportar un granet de sorra a l'entorn ambiental, després de la impotència de veure com es convertien en cendra, els paissatges que formen part de la vida i la història dels valldalbaidins.\nCal destacar que des de l'Arrel es treballa de la mà de professionals i especialistes en la matèria, com ara els biòlegs Antoni Conca i Fernando Garcia -autors de l'estudi botànic i micològic del paratge natural l'Ombria-Pou Clar, que ara ha sigut afectat per les flames- i per Ferran Gandia i Rafa Sanchis, responsables de la Colla en les àrees de repoblació forestal i selvicultura, que porten més de 20 i 6 anys de dedicació a la cura de les nostres serres.\nEls professionals han volgut insistir en què amb la terra acabada de cremar "no és moment de transplantar els plançons, aquesta tasca es farà en hivern, així que una de les primeres mesures de reforestació que farem aquest dissabte serà fer els clots, on aniran els futurs arbres d'ací uns mesos", explica Fran Quesada, president de l'Arrel.\nAltra de les iniciatives que pot dur-se endavant en l'actualitat és la formació de barreres antierosió, per propiciar que en èpoques de pluja forta es protegisca la terra, en les zones en les que encara queda. Per a fer aquestes tasques l'Arrel ha convocat al voluntariat el dissabte 25 de setembre, a les 8 hores, en el Cementeri municipal. Cal dur calcer i pantalons llargs, així com guants i aixada, a ser possible.\nA més, altre grup de l'Arrel treballarà en la preparació del viver forestal amb la sembra d'aranyoners i el transport de terra des de punts de les rodalies del poble. En aquest cas el punt de trobada serà en el carrer Sant Antoni, 26, a les 9,30 hores.\nUn dels canals d'informació més ràpida que estan gastant els ecologistes és internet, on disposen del blog http://arrel-ecologista.blogspot.com/ que, ara més que mai, s'ha convertit en un lloc de referència per al voluntariat.\nSi en els últims anys prop de 15 voluntaris de l'Arrel han dedicat els seus esforços a tindre cura de diverses hectàrees de serra de forma manual, amb l'objectiu d'arribar fins a 6 dins d'un pla forestal supervisat per la Conselleria de Medi Ambient i finançat per Caixa Ontinyent, les perspectives poden multiplicar-se si realment les persones que s'han sumat ara a aquestes tasques responen d'una manera assídua. Una mica d'esperança davant un panorama dessolador.\nPer rebre informació: Colla Ecologista L'Arrel (telèfon 691 53 20 24).


La Policia de la Generalitat inicia a la Serra d’Irta les rutes de vigilància preventiva contra incendis forestals a les àrees recreatives | Notícies Dígitals\nLa Policia de la Generalitat inicia a la Serra d’Irta les rutes de vigilància preventiva contra incendis forestals a les àrees recreatives\n11/04/2022 rutes de vigilancia, serra irta\nLa Policia de la Generalitat ha iniciat avui a la Serra d’Irta (Peníscola) les rutes de vigilància preventiva a les zones recreatives i parcs naturals de la Comunitat Valenciana amb l’objectiu d’evitar els incendis forestals, dins del Pla de Vigilància dissuasòria i mesures especials per a Setmana Santa i Pasqua. El dispositiu estarà en marxa fins al 25 d’abril i hi participaran 150 patrulles.\nEls agents han fet un recorregut per les zones més concorregudes d´aquest paratge natural, la ruta de l´ermita de Sant Antoni i la de la costa, per supervisar que es fa un bon ús del foc i evitar que s´encenguin flames que puguin provocar un incendi, alhora que han informat i conscienciat la població d’una sèrie de mesures per protegir el medi natural. “Entre les principals precaucions que s’han de prendre hi ha la de no fer foc fora de les zones habilitades amb aquesta finalitat. I també insistim molt a recordar que les escombraries s’han de llençar als contenidors perquè un vidre o una burilla mal apagada poden provocar un incendi forestal”, ha explicat un dels agents de servei a la ruta.\nAquest operatiu policial forma part del dispositiu especial de vigilància i prevenció contra incendis forestals activat per la Generalitat durant la Setmana Santa i la Pasqua. Compta amb més de 600 professionals diaris entre personal tècnic del Centre de Coordinació d’Emergències, el Servei de Bombers i Bomberes Forestals de la Generalitat, personal tècnic forestal, agents mediambientals i personal als observatoris fixos, unitats de prevenció i centrals de prevenció d’incendis . A més, la Sala del telèfon únic d’emergències 1·1·2 Comunitat Valenciana ha incrementat el personal en un 9% durant aquestes setmanes.\nPeníscola és una de les destinacions preferides de les comunitats autònomes de Madrid i, per la seva proximitat, de Catalunya, on ha estat dia festiu de manera que la major part dels excursionistes que gaudien del paratge natural de la Serra d’Irta procedien de les províncies catalanes confrontants.\nEn aquest període, la Conselleria d’Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica prohibeix fer cremes de restes agrícoles, encara que estiguin autoritzades pel pla local de cremes o de fer fogueres als terrenys forestals oa menys de 500 metres. Es pot conèixer el nivell de preemergència per risc dincendis forestals a la web del 112.\n← Turisme Comunitat Valenciana registra 20.742 reserves en tres mesos a través del Bo Viatge per viatjar fins a finals de maig\nL’IVC selecciona els quatre autors per al V Laboratori Insula Dramataria Josep Lluís Sirera →


Sara Carbonero i Iker Casillas es separen després d'onze anys junts\nSara Carbonero dedica aquestes paraules a Iker Casillas després de la seva entrevista més íntima | GTRES\nAixí ho avança la revista Lecturas, que assegura que ja fan vides separades\nper Alejandro Cañete 10/03/2021 09:11h\nPot semblar increïble després de tants anys com una parella idíl·lica i després dels molts entrebancs que han viscut junts, però Sara Carbonero i Iker Casillas haurien trencat. Així ho avança aquest dimecres a la seva portada la revista Lecturas, que insisteix que ja no són simples rumors, sinó que la separació és «un fet» i que els dos fan vida per separat des de fa temps.\nAixí, es posa fi a una relació d'onze anys, cinc 5 d'ells de casats, que es va donar a conèixer al món amb el famós petó del porter de la selecció espanyola a la llavors reportera de Telecinco després de guanyar el Mundial de Sud-àfrica el 2010. Fruit del seu amor van néixer Martín i Lucas, de 7 i 4 anys, que hauran de veure com els seus pares se separen en un moment difícil per a ells.\nCal recordar que fa tot just unes setmanes que la parella va tornar a viure un moment complicat. Sara Carbonero tornava a ser ingressada per ser sotmesa a una operació, de la qual ja fa dies està recuperada. La periodista va rebre l'alta el passat 12 de febrer i, encara que a la sortida de l'hospital es va voler mostrar al costat del seu marit, aquesta imatge hauria estat «de cara a la galeria», ja que faria temps que tenien decidit la seva separació de mutu acord. És més, segons la informació, estarien dormint en cases diferents.\nUn dels moments que confirma la seva vida separada\nMalgrat que, en tot moment, han volgut mantenir oculta la notícia, la realitat és que al llarg d'aquests dies hi ha hagut diversos detalls que ja deixaven entreveure que la relació de la parella no era la mateixa que en el passat. Un bon exemple és el succés viscut pocs dies després que Sara Carbonero rebés l'alta.\nLa parella va sortir a menjar al costat de l'íntima amiga i antiga companya a Telecinco de Sara, Isabel Jiménez. La recent mare ja havia explicat com es trobava la seva amiga després de la sotragada soferta. La realitat d'aquest dia al restaurant és que, tot i que van menjar junts, cadascú el va abandonar pel seu costat. Sara i Isabel van marxar en un mateix cotxe i Iker Casillas se'n va anar sol a l'aparcament. L'exporter de Reial Madrid i el Porto faria setmanes que estaria vivint sol.\nSara Carbonero ha viscut uns moments molt complicats aquestes setmanes. Veure com requeia de la seva malaltia s'unia als seus mals moments en la seva parella. És per això que no va poder evitar trencar-se a plorar en un dels seus programes en directe a 'Radio Marca'.\nFinal a una relació plena d'entrebancs en el camí\nCom explicàvem, l'última imatge de la parella junts va ser al cotxe a la sortida de la Clínica Universitat de Navarra de Madrid, on Sara Carbonero va estar ingressada i va ser sotmesa a una operació. Malgrat que Iker Casillas va estar en tot moment al seu costat, com ha fet en moltes altres ocasions, la realitat és que la parella ja estava trencada.\nEs confirmaria així el que han estat molts mesos de rumors, que especulaven sobre com la parella no vivia el seu millor moment i que la seva tornada a Madrid hauria estat un intent per reconduir la seva situació. La veritat és que es posa fi a una relació que en molts moments va semblar idíl·lica, però que va patir el seu particular 'annus horribilis' el 2019, quan amb poques setmanes de diferència, Casillas patia un infart i a Sara Carbonero li diagnosticaven el seu càncer.\nAnar a portada Última hora Cor Última hora Sara Carbonero Última hora Iker Casillas\nLa infanta Helena, tocada per la segona dosi de la vacuna del coronavirus\nBustamante segueix enfonsat: el record amb Àlex Casademunt que l'està perseguint


LES MILLORS LÍNIES DEL NOU TRÀILER 'STEVE JOBS' - SMALL BUSINESS WEEK\nPrincipal Small Business Week Les millors línies del nou tràiler 'Steve Jobs'\nUn nou tràiler del proper biopic de Steve Jobs es va estrenar dimecres 1 de juliol.\nEls primers 30 segons del tràiler són els més forts. Comença amb música palpitant i imatges en moviment de Jobs de Michael Fassbender. Està ple d’aires pensatius i gesticulacions dramàtiques. Aleshores sentiu una veu que pregunta:\nQuè fas? No ets enginyer. No ets dissenyador. No es pot posar un martell a un clau. Vaig construir la placa de circuit. La interfície gràfica va ser robada. Llavors, com és que deu vegades al dia vaig llegir: 'Steve Jobs és un geni'? Què fas?\nEls cinèfils reconeixeran ràpidament aquesta veu com la de Seth Rogen. Rogen interpreta a Steve Wozniak a la pel·lícula. Després de fer-li a Fassbender Jobs aquesta senzilla pregunta: què fas? Fassbender respon: 'Els músics toquen els seus instruments. Toco l’orquestra ”.\nCue la música orquestral. I més gesticulacions de Jobs. Després, uns dos minuts aproximadament el tràiler encara queden.\n' Steve Jobs 'també compta amb Kate Winslet, interpretant a Joanna Hoffman, antiga cap de màrqueting de Macintosh; Jeff Daniels, interpretant a l'exconseller delegat d'Apple, John Sculley; Katherine Waterston, interpretant a l'ex-xicota de Jobs, Chrisann Brennan; i Michael Stuhlbarg, com a membre de l'equip de desenvolupament d'Apple Macintosh, Andy Hertzfeld. Altres moments convincents del tràiler inclouen:\nHertzfeld de Stuhlbarg li diu a Fassbender's Jobs que no pot solucionar-ho ràpidament. 'No som una tripulació de boxes a Daytona. Això no es pot solucionar en qüestió de segons ', diu. Jobs respon: 'No teníeu segons. Vas tenir tres setmanes. L'univers es va crear en un terç d'aquest temps '. Al que Hertzfeld diu: 'Bé, algun dia hauràs de dir-nos com ho vas fer'.\nJobs trompeta el disseny dels primers equips Mac. 'Veieu com això us recorda una cara amable?' ell pregunta. 'És càlid i divertit i acollidor. I ha de dir: 'Hola'. A la qual cosa Hoffman de Winslet respon: 'Si segueixes alienant la gent sense cap motiu, ja no quedarà ningú perquè digui hola'.\nSculley de Daniels a Jobs: 'Emeteu instruccions contradictòries. Ets insubordinat. Fas que la gent sigui miserable. Al que Jobs diu: 'Encara que fos cert, no em sembla tan diabòlic'.\nLa pel·lícula surt el 9 d’octubre. Està dirigida per Danny Boyle ('Trainspotting'), escrita per Aaron Sorkin ('La xarxa social'), i està basada en la biografia més venuda de Walter Isaacson. Per descomptat, aquesta és la segona pel·lícula de Jobs que va aparèixer en els darrers dos anys. El primer, que es deia 'Feines' va protagonitzar Ashton Kutcher en el paper principal.\nper què Google és la millor empresa per treballar\nquants anys té mehmet oz\nandi dorfman data de naixement


Ràdio Balaguer - El risc de rebrot puja 18 punts a Catalunya (186) i la velocitat de contagi creix lleugerament fins a 1,13. Es declaren 881 casos nous confirmats per PCR i 6 morts a Catalunya\nEl risc de rebrot puja 18 punts a Catalunya i arriba als 186,86. La velocitat de contagi (Rt) també creix lleugerament fins a 1,13 ( 0,13). Són les últimes dades proporcionades pel Departament de Salut. En les últimes 24 hores s'han declarat 881 nous casos confirmats per PCR de covid-19, i ha elevat la xifra total als 131.486. Son 68 positius menys que els informats diumenge. La xifra de casos amb totes les proves és de 155.527 (938 més en les últimes hores). Des de l'inici de la pandèmia han mort 13.250 persones per coronavirus a Catalunya, 6 més que en el darrer balanç. Els ingressats als hospitals pugen en 20 persones i ara són 808, dels quals 135 estan a l'UCI, un més que fa 24 hores.\nManlleu, Vic i Girona, per aquest ordre, són els municipis catalans que apareixen en el rànquing amb el risc de rebrot més alt. Manlleu segueix en la primera posició amb 1.076,15 ( 159); Vic entra en segona posició amb 652,88, i Girona es queda en tercer lloc amb 556,16 (-107 punts). Pel que fa a la taxa de transmissió, els tres municipis que la tenen més alta són Sitges (3,05), Olot (2,65) i Manlleu (2,49).\nA la regió sanitària de Lleida, hi ha acumulats 11.293 casos confirmats per PCR, 45 més que el dia anterior. Són 11.926 si es tenen en compte totes les proves. Un total de 303 persones han mort per coronavirus des de l'inici de la pandèmia (les mateixes que les reportades fa 24 hores). Pel que fa al risc de rebrot, puja 3 punts i està 143,79, per sota del registrat la setmana anterior (156,37). La velocitat de propagació se situa en 0,98, tres centèsimes més. La taxa de confirmats per PCR del 12 al 18 de setembre és de 83,23 per 100.000 habitants. Hi ha 25 pacients ingressats ( 1), cinc a l'UCI.


Responsable d'Administració i Finances Nacional - Plà & Associats Consultoria\nEmpresa multinacional espanyola necessita incorporar un Responsable d’Administració i Finances Nacional per a gestionar les societats operatives espanyoles, liderant un equip de set persones i en dependència del Director d’Administració i Finances del Grup.\nEs responsabilitzarà de la comptabilitat, la tresoreria, la fiscalitat i l’administració general. Revisió i presentació dels impostos de les Societats Espanyoles. Gestió activa en la cerca i negociació del finançament Bancari del Grup juntament amb el Director financer del Grup. Interlocució amb els Auditors de les societats gestionades, així com amb els Assessors Fiscals Espanyols. Col·laboració en diversos comitès del Grup, com són la reunió anual d’Auditoria, Fiscalitat, i participació en les reunions del Comitè d’Administració Comercial i Crèdit a Clients.\nTitulat/a a Econòmiques, *ADE o similar, més de cinc anys d’experiència com a Responsable d’Administració i Finances en empresa multinacional amb filials, alta capacitat de negociació bancària i un nivell avançat d’anglès.\nValorable coneixement en MS *Axapta, eines de *BI (*Power *BI), així com en Fiscalitat Espanyola i en Consolidació Comptable.\nIncorporació a multinacional espanyola amb més de 50 anys d’activitat i l’oportunitat de liderar i desenvolupar l’àrea de responsabilitat.\nResponsable d'Administració i Finances Nacional


El TC avala la violació dels drets de Puigdemont i Comín com a europarlamentaris\nRebutja un recurs contra la decisió de la JEC d'impedir-los d'acreditar-se com a parlamentaris europeus el 2019\nActualització: 24.02.2022 - 17:09\nEl ple del Tribunal Constitucional espanyol no ha admès a tràmit el recurs del president Carles Puigdemont i del conseller Toni Comín contra la decisió de la Junta Electoral espanyola de no reconèixer-los com a eurodiputats. Puigdemont i Comín havien demanat al Suprem que cautelarment els concedís la credencial i la immunitat com a diputats europeus, però el Suprem els ho va desestimar. Per això van presentar un recurs d’empara al TC, per vulneració del dret d’un procés amb totes les garanties i a un jutge imparcial. La justícia europea els va donar la raó, amb la sentència que reconeixia la immunitat d’Oriol Junqueras, el desembre del 2019, i des d’aleshores ha pogut exercir d’eurodiputats. Avui el TC finalment no els ha admès el recurs. .\nEl tribunal ho argumenta per “pèrdua sobrevinguda d’objecte”, és a dir, que com que finalment van aconseguir l’acreditació com a eurodiputats ja no cal pronunciar-se sobre el recurs. Però el fet és que durant mesos van veure vulnerats els seus drets com a representants polítics, com a eurodiputats, fins que no hi va haver la sentència del TJUE. Tanmateix, el Suprem no va acceptar els recursos interposats i ara tampoc no ho ha fet el Tribunal Constitucional.\nEls afectats van presentar recursos al Tribunal Suprem contra la decisió de la JEC (que va comptar amb la complicitat, en el cas de Puigdemont i Comín, del president sortint del Parlament Europeu, Antonio Tajani, i del seu equip). Però el Suprem no els va tenir en compte: ni a Junqueras, ni a Puigdemont i Comín. I tots tres eurodiputats van recórrer al Tribunal Constitucional espanyol.


Montilla: "Les Comunitats Autònomes no són responsables del dèficit" - President José Montilla\nEl president i portaveu de l’Entesa en el Senat, José Montilla, s’ha mostrat a favor d’una moció socialista en que es demanava una revisió del calendari de consolidació fiscal, una negociació entre organitzacions sindicals i patronals per a l’ajustament; i la promoció d’un acord amb les CCAA i les Corporacions Locals “per tal què aquest ajustament i la seva distribució no perjudiquin el finançament dels serveis bàsics”.\nMontilla ha dit que és necessari un diàleg i un consens amb les CCAA perquè també són estat i són prestadores de serveis d’un estat del benestar. “Una obra pública pot acabar-se en tres o en vuit anys, però les persones que precisen atenció sanitària o escolar no poden esperar”.\nSegons el portaveu de l’Entesa “les CCAA no són les responsables de la majoria del dèficit. No és de rebut la campanya de l’opinió publicada fent responsable a les CCAA de la crisi” i afegeix que “no és recentralitzant competències com sortirem d’ella.” A més, Montilla ha dit que “estem esperant que Rajoy vingui al Senat a explicar-se al si de la Comissió General de les Comunitats Autònomes”.\nJosé Montilla ha explicat que “hi havia qui pensava que un govern conservador, que parla de l’herència rebuda, que és apòstol de les reformes i és amic de Sarkozy i Merkel, seria suficient; però no ha estat així. El que va passar ahir ho demostra.”\nAvui ha tingut lloc l'homenatge a Ernest Lluch organitzat per la Fundació Rafael Campalans i…\nArtículo del president Montilla: “¿Y después del 25 de noviembre?”\nprevious post: Montilla lamenta la mort de Teresa Pàmies\nnext post: En el debat sobre la Llei d’Estabilitat Pressupostària, Montilla recorda que “alguns que diuen voler la clau de la caixa, alhora entreguen la clau de l’autogovern al Ministre d’Hisenda en avalar aquesta Llei”