ÉS EL FUTBOL L'ESPORT MÉS MATEMÀTIC DE TOTS?\nVaig tenir l’honor de presidir una sessió al Simposi del Barça Sports Technology sobre com portar les dades al camp en l’esport. Els tres participants van ser Sergio Oliva (Vice President of Strategy, Philadelphia 76ers), Charlie Rohlf (Statistics and Data Manager at NBA) i Ian Graham (Director of Research Liverpool FC). La discussió va tractar des de si el lloc principal de l’analítica és al camp de joc o a la sala de juntes, fins a com creem una mètrica per ajudar a la defensa i atac.\nAprendre d’aquests experts sobre com treballen diàriament va ser inspirador, però al final de la sessió jo tenia una pregunta que volia fer. Una pregunta més filosòfica, però també una pregunta que revela molt sobre com veiem l’analítica del futbol. Jo volia saber si, “El futbol és l’esport més matemàtic de tots.”\nPrimer vaig preguntar als dos analistes de basquetbol. La resposta de Sergio Oliva va ser concreta. No. El basquetbol és molt més matemàtic. El seu raonament va ser directe i clara. És més fàcil usar l’estadística per descriure el basquetbol que el futbol, perquè està compost de jugades discretes. Hi ha un temps de 24 segons quan un equip té la pilota. Això facilita més el fet de mesurar l’èxit i el fracàs de diverses tàctiques que en el futbol, on les jugades poden anar entre 1 a 2 segons fins a cinc minuts de possessió sostinguda.\nCharlie Rohlf va seguir una línia de raonament similar. Pensava que el basquetbol era molt més susceptible de ser modelat i analitzat, per tant, més matemàtic. Però el meu contra argument va ser que això feia tant al basquetbol, com al beisbol, més estadístic que matemàtic. Jo veig les matemàtiques com una ciència de patrons, i el futbol té una varietat més àmplia de patrons, ja que el joc és fluid i dinàmic. Charlie va acceptar això, però va remarcar que jo m’estava enfocant en patrons tàctics. Si tenia en compte els moviments dinàmics dels cossos dels jugadors, aleshores el basquetbol tenia tants patrons com el futbol. En el basquetbol les dades de seguiment són tan exactes que tenen en compte fins i tot la posició del cos. Quelcom del treball propi de Charlie, que identifica els moments defensius més importants en els partits de basquetbol, captura alguna cosa de la bellesa de l’esport que a vegades passa desapercebut per als observadors. També ajuda a millorar la mètrica defensiva per avaluar les contribucions del jugador.\nTot i que hi ha pocs dubtes que la majoria de l’analítica de l’esport es basa en estadístiques discretes. En el Barça Sports Analytics Summit, un dia abans, Dan Cervone va parlar sobre el seu treball en l’analítica del beisbol als LA Dodgers. El beisbol és l’esport en el qual les estadístiques han tingut un impacte més gran, amb la història de Moneyball de Billy Beane (o va ser Brad Pitt?) portant els Oakland A a una ratxa guanyadora rècord. En Dan va explicar com els Dodgers usen un algorisme per decidir els “canvis” de l’equip, el moviment de les posicions de camp per tenir en compte el perfil de batuda del batedor. En beisbol, cada aspecte del joc és modelat en termes d’esdeveniments discrets.\nLa matemàtica és més que estadístiques discretes. La màgia del càlcul de moviment d’Isaac Newton és que no es restringeix a temps discrets. Per tant, jo esperava que Ian Graham recolzés el meu argument, donat el seu rol al Liverpool i els seus antecedents com a físic. Mentre que l’argument que moltes de les idees matemàtiques són més importants en el futbol que en altres esports, aquest continua sent l’esport menys susceptible a l’anàlisi matemàtic. Potser hi hagi un futur on la bellesa matemàtica del futbol es reveli, però ara com ara Ian creia que el focus hauria d’estar en assegurar-se que tenim els nostres números correctes en buscar talents. El seu enfocament per trobar els millors jugadors era similar als mètodes utilitzats en basquetbol, assignant valors a les seves accions. Quan explica com ha utilitzat els números el Liverpool en contractar Salah, Robertson i fins i tot a Klopp, queda clar que el seu enfocament ha tingut èxit. Però va ser més estadístic que geomètric.\nEl debat va continuar a Twitter finalitzat el panell. Lee Mooney, qui fins fa poc era head of data insight at City Football (Manchester City group), em va recolzar dient que “El beisbol, el criquet i la NFL serien a l’extrem més discret de l’escala amb un flux de dades geomètriques molt menys enèrgic”.\nLa pregunta sobre quin esport és més matemàtic, simplement no és filosòfica. És una pregunta sobre com es modelarà l’analítica en el futur. Es relaciona amb les habilitats que haurem de desenvolupar per analitzar el joc. El suggeriment de Lee Mooney va ser que podríem classificar “quant del joc requereix un joc d’eines matemàtiques contínues versus un joc d’eines matemàtiques discretes?”\nCrec que la distinció entre discreta i contínua és part d’una resposta. Però penso que el punt més important és sobre la varietat d’habilitats matemàtiques necessàries per treballar en el joc. A Hammarby, on treballo, usem la probabilitat per examinar els gols esperats i projectar la posició final a la lliga. Utilitzem la geometria per analitzar les decisions en les passades. Utilitzem la mecànica newtoniana per simular la dinàmica de la pilota. Utilitzem la teoria de joc per pensar sobre com abordar el pròxim rival. Utilitzem la teoria de grafs per analitzar les xarxes de passades. Utilitzem la topologia per pensar sobre com controlem diferents àrees del camp.\nChris Anderson, autor de The Number Game, va escriure en el nostre debat per Twitter: “No pot haver-hi un enfocament ‘correcte’ per modelar decisions i conductes dins (o fora) d’un camp de futbol. La bellesa és la complexitat de múltiples capes del joc, el que permet una multitud d’enfocaments analítics per a aconseguir informació valuosa”.\nNecessitem molts models diferents per entendre el futbol i jo deia que en necessitem encara més que en el beisbol i el basquetbol, per tant, el futbol és l’esport més matemàtic.\nPerò just quan jo pensava que havia guanyat la discussió, apareix Darren O’Shaughnessy (sports analyst at Australian Football club St Kilda), i escriu: “futbol australià: 18 jugadors al camp, dos tipus de passades, un dels quals es pot marcar. Substitucions constants, sense fora de joc, molt de contacte, majoria de les decisions sota una pressió física d’algú proper. Molta matemàtica”.\nAixí que, ho sento molt, aficionats del futbol, tenim un guanyador. Siguin els que siguin els desafiaments que tenim per entendre el nostre preciós joc, els reptes amb els esports als antípodes són encara majors.\nDavid Sumpter continua la seva sèrie sobre analítica en els esports.


La diada solidària de les Dissantes va moure ahir milers de persones. Tallers i activitats infantils, concerts i la ja tradicional flashmob a ritme de la cançó "Jo sóc com tu", amb versió aquest any de Canteca de Macao, van protagonitzar aquesta nova edició de les Dissantes. La jornada, organitzada per cinquè any consecutiu per la Fundació El Maresme i l’Ajuntament, forma part del programa de Les Santes.\nLa primera part de les Dissantes es va dedicar als més petits. A partir de les 17.30 h l'Espai Firal del Parc Central es va omplir amb tallers i jocs infantils: contes d'en Santi, piscina de pilotes, jocs de memòria o de pescar, taller de pintura, o un circuit sensorial per a mobilitat reduïda, entre d’altres, van divertir al públic més jove. A les 20.30 h els Canteca de Macao van pujar a l'escenari amb un grup de dansa de la fundació per cantar en directe la nova versió del "Jo sóc com tu" i fer ballar a tota la marea verda que omplia el recinte. Milers de persones i també en Santi, icona de les Dissantes, van moure’s al compàs de la música per trencar les barreres fictícies de la diferència. D’aquesta manera culminava la primera part de la jornada més solidària de Les Santes. Tot seguit, una xaranga va acompanyar els assistents fins al Parc Central per continuar la festa amb una marató de concerts.\nLa nit va començar amb un sopar amb en Santi i la calidesa de les cançons de Jo Jet i Maria Ribot. A partir d’aquí, la vetllada va començar a guanyar intensitat amb grups de l’escena catalana i estatal. A partir de les 22 h, els Animal, grup revelació de l’any passat, van fer ballar els assistents amb la seva combinació de pop, reggae i soul. Tot seguit va sonar el rock enèrgic dels Exceso. Amb el públic ja escalfat, van pujar a l’escenari els Canteca de Macao, cap de cartell d’enguany i autors de la versió del “Jo sóc com tu”, cançó que van tornar a tocar. Els concerts van seguir després amb el ritme sureny i sincopat dels The Cabrians i la nit va acabar amb una sessió musical a càrrec del duet de discjòqueis Bipolar.\nLes activitats de Dissantes són gratuïtes i els diners que es recullen a les barres i a través dels elements de marxandatge com les samarretes i els braçalets es destinen íntegrament a projectes per a persones amb discapacitat intel·lectual.\nLa Fundació El Maresme és una entitat amb més de 50 anys de recorregut que promou la inclusió social i la participació activa de les persones amb discapacitat intel·lectual i que ho està treballant a través del Projecte Santi, nascut el setembre del 2012. El projecte es visualitza amb el personatge d’en Santi. Les Dissantes suposen un punt d’inflexió en la visibilitat de les persones amb discapacitat intel·lectual de la comarca del Maresme i en la participació i solidaritat de la societat envers aquest col·lectiu.


Carta oberta als polítics que parlen d’innovació | Franc Ponti | Professor d'Innovació a EADA Business School | Opinió | L'Econòmic\nCarta oberta als polítics que parlen d’innovació Carta oberta als polítics que parlen d’innovació Carta oberta als polítics que parlen d’innovació Carta oberta als polítics que parlen d’innovació + Carta oberta als polítics que parlen d’innovació E-mail\nProfessor d'Innovació a EADA Business School - 11 abril 2021 2.00 h\n“Pintar els taxis de Barcelona de color blau cel seria una novetat, no necessàriament una innovació,” diu Franc Ponti. ARXIU / JUANMA RAMOS.\nCarta oberta als polítics que parlen d’innovació Carta oberta als polítics que parlen d’innovació Carta oberta als polítics que parlen d’innovació Carta oberta als polítics que parlen d’innovació Carta oberta als polítics que parlen d’innovació E-mail\nLa innovació no neix normalment dels que manen. Al contrari, acostuma a germinar en entorns on els que manen no manen gaire. Innovar necessita llibertat, autogestió, col·laboració, confiança i passió\nQue innovar és un fet important és bastant obvi. Estar-se quiet fent sempre les mateixes coses no fa avançar el món. La innovació és una disciplina amb prestigi, però alhora fa una mica de por perquè sabem que no és una matèria fàcil.\nLa classe política, sovint, parla d’innovació i no sempre l’encerta. Aquest article és una carta oberta a tots els polítics que vulguin parlar amb una mica de criteri quan s’hagin de referir a la innovació. Destacaré cinc punts que em semblen bàsics.\nEn primer lloc, no s’ha de confondre innovació amb tecnologia. Si bé hi ha innovació purament tecnològica –importantíssima- es pot innovar de moltes altres maneres. Cal analitzar en detall el famós model de Doblin, que reconeix deu tipus fonamentals d’innovació. Per exemple, Zappos ha innovat en atenció al client i en estructura interna, eliminant les jerarquies.\nEn segon lloc, per innovar, són més importants les persones que els diners. Això ja ho deia Steve Jobs fa dècades. Josep Maria Ferrer-Arpí, quan era responsable d’innovació a Televisió de Catalunya, m’ho va recordar un fred dia d’hivern a Barcelona: “Pots tenir els millors sistemes i la millor tecnologia, però si et fallen les persones ja has begut oli.” En efecte, no necessàriament són les empreses més grans i més poderoses les que més i millor innoven, sinó les que tenen més gent preparada, flexible i creativa.\nEn tercer lloc, cal no confondre creativitat amb innovació. Creatius ho podem ser tots, artistes, enginyers, publicitaris, advocats i bombers. Només faltaria. Ja n’hi ha prou de restringir el qualificatiu de creatiu o creativa només a determinades professions. Però només innovem si som capaços d’implementar una idea creativa fins a convertir-la en alguna cosa útil o exitosa. Quantes idees pretesament creatives es queden en un calaix?\nEn quart lloc, no és el mateix una novetat que una innovació. Pintar els taxis de Barcelona de color blau cel seria una novetat, no necessàriament una innovació. Per dir que som innovadors cal demostrar-ho. No hi ha res pitjor que la innovació simulacre o fake. Models recents com el lean o el design thinking ens ajuden a concebre la innovació com una disciplina associada al mètode científic. O som capaços de justificar la nostra capacitat innovadora o és que estem, simplement, somiant truites.\nFinalment, last but not least, la innovació no neix normalment dels que manen. Al contrari, acostuma a germinar en entorns on els que manen no manen gaire. Per innovar es necessita llibertat, autogestió, col·laboració, confiança i passió. La gent innovadora acostuma a ser al·lèrgica als excessos de poder, a la burocràcia i a l’intervencionisme.\nSi volem ser un país realment innovador cal revisar i canviar molts conceptes antics que ens estan encotillant massa. La innovació té, sens dubte, molt a veure amb el seny. Però, atenció, també amb la rauxa. Seny i rauxa. Disciplina i disbauxa.\nL'econòmic 11-04-2021, Pàgina 43


LA SEU TALLARÀ EL TRÀNSIT EN L’HORARI D’ENTRADA I SORTIDA DE LES ESCOLES – Pirineus TV\nLA SEU TALLARÀ EL TRÀNSIT EN L’HORARI D’ENTRADA I SORTIDA DE LES ESCOLES\nL'inici del curs a partir de dilluns 14 de setembre comportarà talls al trànsit a La Seu d'Urgell. Una decisió per evitar aglomeracions a les portes dels centres educatius en la represa de l’activitat lectiva. No es podrà circular pel carrer Sant Joan Baptista des de les 8.40 del matí fins a les 9 i de les 14.40 a les tres de la tarda.\nTambé queda alterada la circulació al Carrer del Bisbe Benlloch, direcció a l'avinguda Joan Garriga i Massó. Està previst que els alumnes accedeixin a l'escola Pau Claris entre les 8.55 i les 9.05 del matí i la sortida sigui entre les 4.25 i les 4.35 de la tarda.\nDes del consistori demanen minimitzar el nombre d'acompanyants dels menors al centre educatiu. I reiteren que no es podrà arribar amb cotxe a les portes d’algunes escoles.\nA més, recorden que les escoles prenen les precaucions per evitar contagis de la covid-19, però també cal que s’adoptin mesures en l'àmbit familiar.


Castell-Platja d'Aro, capital de les puntes de coixí - Diari digital de Ràdio Platja d'Aro\nCastell-Platja d’Aro, capital de les puntes de coixí\nRedacció 02/10/2021\tNo Comments\nLa trobada anual de les puntaires es complementa amb exposicions, botigues, conferències i concursos\nAquest cap de setmana, Platja d’Aro és la seu de la 34a Diada de la Puntaire.\nAquesta tarda s’ha obert a l’Avinguda de S’Agaró, tancada al pas de vehicles en el tram central, un mercat de botigues especialitzades en puntes. El mercat està format per una vintena d’establiments amb expositors catalans, de València, Madrid i de Bèlgica, on es pot adquirir agulles, fils, boixets, barnilles de ventalls, puntes antigues, patrons, coixins i estris complementaris.\nAl llarg del dia, també s’ha programat un taller de puntes per a infants i adults, la visita de les mascotes de turisme familiar Xalarina i Xalarí, un concert de la Coral de la Vall d’Aro i una conferència de Rosa Maria Provenció, presidenta de l’Associació Catalana de Puntaires, sobre la Història de la punta a Catalunya.\nA la Sala d’Actes de l’Ajuntament, també es pot visitar una exposició de puntes, una part inspirades en la clàssica rajola vermella amb onades dels carrers més comercials de Platja d’Aro.\nAquest diumenge, més de quatre-centes puntaires d’una cinquantena de municipis es reuniran a la població. Destacar la presència de la centenària, Núria de la Vega, mestra de la tècnica belga de duquessa i que ha format a moltes alumnes. Si plou, els actes es traslladaran a la Sala Polivalent de Castell d’Aro.\nLa inauguració institucional de la Diada està prevista a partir de les 12 h, amb l’animació musical de la Banda El Caliu, el lliurament del testimoni a Piera (municipi que acollirà l’esdeveniment l’any 2022) i la presentació de la sardana ‘A la puntaire’, composta per Martí Deprius, dirigida pel seu besnét, Albert Deprius, interpretada per la Cobla La Flama de Farners. Tot seguit, s’ha organitzat una audició amb l’actuació de la Colla Sardanista Mans Amigues de Cassà de la Selva.\nDes de 1988 les puntaires catalanes es reuneixen un cop a l’any en una gran trobada. Allò que es va iniciar de manera familiar a Arenys de Mar fa més de trenta anys acull actualment no només puntaires d’arreu de Catalunya i sinó també de diversos punts de l’estat espanyol.\nPrevious Previous post: Comença la 1a edició del Curs Equips de Resposta Ciutadana en Emergències\nNext Next post: El millor tenis internacional masculí a Platja d’Aro fins al 17 d’octubre


Actes pel 93è aniversari de la Unió Esportiva Olot – elgarrotxi.cat\nActes pel 93è aniversari de la Unió Esportiva Olot\n4 desembre, 2014 Redacció Sense categoria 0\nMartí Gratacós, migcampista de contenció, és el futbolista que ha jugat més partits a la UEO, el més fidel al color vermell de la nostra samarreta. En total, 419 enfrontaments en les 13 temporades que va estar al club (1973-74/1985-86).\nELS 10 MÉS FIDELS A LA UNIÓ ESPORTIVA OLOT:\n8- Pere Pla i Reixach: 245 partits\n9- Jordi Freixa i Hernández: 234 partits\n10- Roger Vidal i Corominas: 232 partits (*en actiu)\nPep Solés, un dels que més en sap de la història de l’entitat, es troba en el quart lloc. Va estar sota els pals de l’Estadi Municipal des de la temporada 1982-83 fins a la 92-93 jugant a Tercera Divisió i a Primera Catalana. El cinquè és enJoanma Fernández, de Besalú, que ocupava la posició de lateral o central. Va venir del Barça juvenil i va militar a l’Olot des de la 1983-84 fins a la 1993-94, tot i que entremig també va passar pel Banyoles.\nI acabem aquest “top ten” amb dos vells coneguts de l’afició olotina, Jordi Freixa i Roger Vidal. El de Castellfollit, un mite al lateral dret, va recalar a l’Olot l’any 2005 a Primera Regional, després de triomfar en categories superiors. Aquest estiu va penjar les botes i el club li va fer un merescut homenatge després de 8 temporades al màxim nivell. Roger Vidal, migcampista tot-terreny, encara té corda i actualment juga a la UE Figueres de Tercera Divisió després de deixar la UEO per incompatibilitats laborals. Va arribar al 2006, també a Primera Regional, i va encadenar 7 temporades al club, formant un doble pivot amb Abel Solé que ja és llegenda viva del futbol olotí.\nLa Grada UE Olot habilitarà diversos punts de recollida de joguines


dimarts, 31 de gener de 2017 12:23\nDetingut un jove de Gavà per robar elements ornamentals del cementiri de Sitges\nL’home sostreia dels panteons guarniments metàl·lics, algun d’ells de gran valor històric i artístic, que després venia a pes a una deixalleria de Gavà\nEls Mossos d’Esquadra de Vilanova i la Geltrú van detenir, el dijous 26 de gener un jove per la seva presumpta participació en dos robatoris amb força en el cementiri de Sitges. El detingut, de 24 anys, és de nacionalitat espanyola i veí de Gavà.\nLa investigació es va iniciar quan la nit del 12 de gener es va produir un primer robatori d’elements ornamentals en el cementiri de Sitges. L’autor del robatori va sostreure ornaments de bronze i llautó dels grups escultòrics que decoren els panteons del cementiri.\nEls més afectats són els panteons dels anomenats indians, sitgetans emigrats als segles XVIII i XIX a Amèrica, principalment a Cuba i les Antilles, on van fer fortuna i, una vegada retornats es van caracteritzar per les notables residències que es van fer construir al Garraf, així com pels panteons on finalment eren enterrats a la seva mort.\nEls investigadors de la comissaria del Garraf van centrar les seves investigacions en localitzar les peces sostretes, molt característiques i, poc després, van localitzar a una deixalleria de Gavà peces i cadenes sostretes en aquell primer robatori a Sitges.\nLes comprovacions realitzades al voltant del jove que havia venut aquestes peces a la deixalleria van demostrar que ho havia fet en repetides ocasions, des de l’octubre de l’any passat, fet que fa pensar que feia temps que realitzava aquesta activitat il·lícita a diferents cementiris. Hores d’ara, s’ha pogut comprovar que el cementiri de Mataró també va patir robatoris pel mateix autor.\nEl segon robatori en el cementiri de Sitges es va produir la nit del 22 de gener i també va sostreure peces de les mateixes característiques. En aquesta segona ocasió, els investigadors van detenir el jove tot just quan sortia de vendre les peces sostretes a la mateixa deixalleria de Gavà, fet que, afortunadament va permetre recuperar gran part de les peces sostretes.\nTenint en compte les característiques especials d’aquest tipus de robatoris, al jove també se li ha imputat un delicte contra el respecte als difunts, ja que per poder apropiar-se dels objectes i arrencar-los de la seva ubicació original, va malmetre diversos panteons.\nCal destacar que els elements sostrets eren venuts pel jove a pes a la deixalleria sense tenir en compte que, alguns d’ells, principalment les peces de bronze sostretes, formaven part de grups escultòrics de gran valor artístic, fins i tot algun d’ells catalogat com a bé d’interès cultural.\nEl detingut va passar a disposició del jutjat d’instrucció de Gavà i el jutge va decretar la seva llibertat amb càrrecs. La investigació continua oberta per tal de comprovar la seva implicació en altres fets similars en diversos punts del territori.\nDarrera actualització de dimarts, 31 de gener de 2017 12:26


puresa del 99% Tadalafil (Cialis) en pols per a la venda - SZOB\npuresa del 99% Tadalafil (Cialis) en pols per a la venda\nShenzhen OK Biotech Technology Co, Ltd (SZOB) | Updated: Mar 03, 2018\nQuèés pols Tadalafil?\nTadalafil en polsés una de les més popular (ED.) la disfunció erèctil medicaments en el mercat i és més comunament associat amb la marca Cialis. SZOB com a proveïdor de Tadalafil en pols, subministremTadalafil en pols per a la venda. Es relaxa els músculs dels vasos sanguinis i augmenta el flux sanguini a determinades àrees del cos. S'utilitza per tractar la disfunció erèctil (ED) i els símptomes de la hipertròfia prostàtica benigna i millorar la capacitat d'exercici de sexe en els homes.\nDescripció de Tadalafil en pols (Tadalafil en pols per a la venda):\nNavegació: Pols blanca\nSolubilitat: Insoluble en aigua o en alcohol, soluble en àcid acètic, èster etílic\nPèrdua de l'assecat ≤0.5%\nHora Inici: 30 minites\nGrau: Grau farmacèutica\nGuia per a la referència: com barrejarTadalafil en polsen forma líquida?\n1) 2 ampolles de vidre "Mida petita" Alcohol (50mL cada). Aquestes es poden comprar al taulell de qualsevol botiga de licors.\n2) 2 g de pols de tadalafil (Cialis)\n3) un "comptagotes de Medicina", que és només una pipeta/comptagotes amb línies marcades a mostrar quant líquid és en ella.\n4) un got petit vial/ampolla/contenidor. Crec que el vidre és més segura en aquest cas si vol emmagatzemar el seu Cialis durant un llarg període de temps.\n1) ordre el 2 g de tadalafil en pols d'una farmàcia que figuren en el fil vinculat a dalt.\n2) comprar una medicina barats comptagotes/pipeta des de la seva farmàcia local barri per $2-$4.\n3) anar a la botiga de licors i comprar 2 ampolles poc 50 mL d'alcohol. Triava Ketel 1 vodka.\n4) netejar el teu vial/contenidor de vidre o assegurar-se que és relativament estèril.\n5) Aboqui una ampolla d'alcohol en el flascó de vidre.\n6) posar tota la pols en el flascó de vidre. Vostè pot necessitar utilitzar un embut, però si el vial té una boca prou ample, vostè pot abocar directament a la bosseta.\n7) Aboqui l'altra ampolla d'alcohol en el flascó de vidre.\n8) posar la gorra de nou en el flascó de vidre i segellar hermèticament.\n9) agitar bé abans d'extreure una dosi.\nUna extracció de 1 mL de la barreja de nou utilitzant aquest mètode i quantitats (2g de pols, 100 mL de líquid total alcohol), és igual a 20mg de pols. Es tracta d'una dosi de Cialis. Per estar segur, vostè pot començar amb una dosi mitja. Això seria 0.5 mL (la meitat de 1 mL) de vidre vial. Assegureu-vos d'agitar abans de cada dosi.\nCialis en polsComentaris\nA causa de la seva vida molt activa Cialis és potser la medicació PED5 els millors en el mercat. Una dosi pot mantenir un home llest per almenys dos dies, amb alguns informes de ser capaç de produir ereccions forts per a fins a gairebé quatre dies des d'una sola dosi homes. Això fa que l'ED drogues molt més atractiva que la seva principal competència Viagra i Levitra; No obstant això, perquè estem totes diferents alguns homes tindrà una millor resposta amb Viagra o Levitra. Si teniu ED i necessiten un PED5 l'única manera de saber quin funciona millor per a vostè és tractar els tres en diferents moments. Que no ho fan i mai ha de prendre més d'un alhora i no ha de prendre una PED5 amb qualsevol altre tipus de medicació ED com això pot conduir a problemes de salut greus.\nTadalafil en polsDosi\nDosi habitual per a adults per a la disfunció erèctil:\nL'ús com sigui necessari per a ED:\n-Dosi inicial: 10 mg per via oral un cop al dia, segons sigui necessari, abans de l'activitat sexual\n-Dosi manteniment: 5-20 mg per via oral un cop al dia, segons sigui necessari, abans de l'activitat sexual basada en individual eficàcia i tolerabilitat\nComentari: Considerar que aquest medicament ha demostrat millorar la disfunció erèctil fins a 36 hores després de dosificació, quan s'utilitza com sigui necessari.\nUna vegada al dia s'utilitza per a ED:\n-Dosi inicial: 2,5 mg per via oral un cop al dia aproximadament al mateix temps, sense tenir en compte el temps d'activitat sexual\n-Dosi de manteniment: 2,5-5 mg per via oral un cop al dia basat en individual eficàcia i tolerabilitat.\nUna vegada diàriament utilitza per ED i hiperplàsia prostàtica benigna (HPB):\n-5 mg per via oral un cop al dia aproximadament al mateix temps, sense tenir en compte el temps d'activitat sexual\nÚs: Tractament de la disfunció erèctil (ED)\nDosi habitual per a adults per a la hipertensió pulmonar:\n-40 mg per via oral un cop al dia\nComentari: Dividir la dosi de 40 mg al llarg del dia no es recomana.\nDosi habitual per a adults d'hiperplàsia prostàtica benigna:\nUna vegada diàriament utilitza per BPH:\n-5 mg per via oral un cop al dia aproximadament al mateix temps\nL'administració concomitant amb finasteride:\n-5 mg per via oral un cop al dia aproximadament al mateix temps, fins a 26 setmanes\nComentari: El benefici d'aquesta droga incremental disminueix de 4 setmanes fins a 26 setmanes. El benefici d'aquesta droga més enllà de 26 setmanes incremental és desconegut.\nUna vegada diàriament utilitza per ED i BPH:\nÚs: Tractament dels signes i símptomes de la Hiperplàsia benigna de pròstata (HBP)\nAvantatges deCompri Tadalafil en polsde SZOB:\n1. millors esteroides qualitat crus amb preu baix de fàbrica\nGarantim la màxima puresa de tots els pols > 98%, i perquè som el fabricant no detallista, aquí tots els productes es venen directament amb el preu més baix.\n2. ràpida i segura de lliurament de les matèries d'esteroides\n1) paquet es poden enviar dins de 24 hores després del pagament, llavors donar seguiment nombre.\n2) Rich experimentat carregador garantia segura i discret remesa de totes les matèries d'esteroides. Diversos mètodes de transport i elecció de la millor opció segons la teva adreça individual.\n3) l'alta correctament taxa d'entrega segura és superior al 95%.\n4) entrega dels pols d'esteroides: 3-5 dies hàbils als EUA i 4-6 dies hàbils a països de la UE.\n3. SZOB tenir clients arreu del món\n1) un servei Professional i rica experiència que clients se sentin alleujar, estoc adequat de tot tipus de materials d'esteroides i lliurament ràpid satisfer el seu desig.\nResposta de l'usuari 2) s'apreciarà, seus suggeriments es Gremi nosaltres per millorar el nostre servei, i és la nostra responsabilitat per satisfer totes les necessitats dels clients.\n3) SZOB és un del proveïdor més fiable de les matèries d'esteroides amb els millors productes de qualitat, safeandfast d'enviament amb bon servei.\nUn parell de: Modafinil - Top Smart Drug amb beneficis nootròpics | SZOB\nSegüent: Com estar segur quan es compra esteróids en pols brut a partir d'una font crua internacional?\nQuè és Boldenone, els noms comuns o...\nQuè són els Norandrostenedione, cur...\nQuè és el sexe corticoides\nQuè és Flibanserin?\nPropionat de Dromostanolona 521-12-0\n4-Clorotestosterona acetat, 855-19-...\nModafinil - Top Smart Drug amb bene...\nTadalafil pols proveïdor-Compri Tad...\nQuins fàrmacs es poden utilitzar pe...\nEls beneficis de la pols LGD-4033\nPols de propionato de testosterona ...\nEls efectes de la matèria primera E...\nQuè és pols d'hidroclorur de Dibuca...\nCompreu pols nolvadex i ús en cultu...\nCompreu pols d'enanthate de Metenol...\nPols de boldenona (846-48-0)\nStanozolol / Winstrol / Winny en pols (10418-03-8)\nAcetato de Prednisona CAS: 125-10-0


Islàndia atribueix la seva recuperació al fet de no haver aplicat l’austeritat | Economia | EL PAÍS Catalunya\n"Els interessos econòmics en una mà i la democràcia a l'altra", diu el president\nBarcelona 18 FEB 2015 - 20:33\tCET\nFelip VI rep dimarts en audiència el president d'Islàndia, Olafur Ragnar. Zipi EFE\nEl col·lapse de la banca a finals del 2008 va portar Islàndia a una pèrdua del 8% de la seva riquesa en dos anys i a una inèdita taxa d'atur de l'11,9%. L'economia de l'illa va fer un gir a partir del 2011. Basant-se sobretot en el turisme, les exportacions pesqueres i la indústria de l'alumini, Islàndia va recuperar el terreny perdut, la taxa d'atur oscil·la entre el 3% i el 4% i el Govern ha previst una expansió del producte interior brut (PIB) del 3,3%. El president del país, Olafur Ragnar Grimsson, ha atribuït en part aquesta recuperació al fet d'haver ignorat els consells dels organismes internacionals, en particular la Comissió Europea, perquè apliqués mesures d'austeritat. Malgrat que ha rebutjat donar consells a Grècia, el president islandès ha destacat que la UE es va equivocar amb el seu cas. “Per què haurien de tenir raó en d'altres?”, ha plantejat.\nEl president islandès ha pronunciat aquest dimecres una conferència a l'escola de negocis Iese, després de la qual ha dinat amb periodistes. Olafur Ragnar Grimsson ha recomanat a la UE que tregui les seves conclusions sobre la crisi i la recuperació d'Islàndia i ha reclamat que es mantinguin els equilibris entre “la democràcia” i els “interessos econòmics”. “Els interessos econòmics en una mà i la democràcia a l'altra”, ha afirmat. El president ha rebutjat que la població hagi de patir amb mesures de dures retallades pressupostàries i ha advocat per la combinació que va emprar el país, que va passar per renegociar el deute (el país va rebutjar en un referèndum pagar pels errors dels seus bancs) i una devaluació de la moneda. El país, no obstant això, manté severs controls de capital des del 2008 i és només ara quan comença a plantejar-se si ha d'eliminar les restriccions que bloquegen la lliure circulació de fons per una quantia que equival al 50% del PIB o no.\nDesprés que el 2009 Islàndia iniciés les negociacions per incorporar-se a la Unió Europea, l'any passat el Govern de centredreta va decidir trencar-les. El president ha assegurat aquest dimecres que aquesta opció no està “oblidada”, ja que una part del país encara advoca per la integració. No obstant això, el cap d'Estat d'Islàndia ha admès que la qüestió pesquera pesa en la decisió. Al país està vigent un sistema de quotes que Govern i sector pesquer defensen aferrissadament i que desperta recels a Brussel·les, sobretot quant a les captures de verat. Olafur Ragnar Grimsson ha mantingut que Islàndia “mai acceptarà” aquestes condicions. Tot i això, ha afirmat que el debat continua viu i ha recordat que el país ja forma part de diversos acords econòmics i de seguretat del continent.\nEl president d'Islàndia ha explicat que avui el turisme i les exportacions de peix, sobretot de bacallà, són els puntals del país. La indústria turística fa tres anys que creix a un ritme d'entre el 15% i el 20%, cosa que al principi es va deure a la devaluació de la moneda i després a les campanyes turístiques que s'han llançat. En un país de 320.000 habitants, cada any es reben ja un milió de turistes, procedents sobretot d'Europa i els Estats Units, però ara també de l'Àsia. “En els propers 5 o 10 anys el repte és seguir amb la mateixa experiència sense fer mal al medi ambient”, ha afirmat el president islandès, que ha destacat que la crisi financera va portar treballadors d'aquest país a d'altres sectors, cosa que ha fomentat la creativitat i la innovació.


Ets a: Portada > Notícies del circ > El sector del circ reivindica més suport i estabilitat\n<< Altres notícies APCC - 08/07/2014\nEl sector del circ reivindica més suport i estabilitat\nLes companyies reivindicaran l’acompliment dels Plans Integrals de Circ abans de les seves actuacions\nEl circ català és exemple de qualitat i un motor artístic, econòmic i social amb 90 companyies, 600 professionals, unes 3000 actuacions a l’any i una facturació de 5 milions d’euros l’any. Tot i així, encara està lluny de tenir al mateix nivell de reconeixement que les altres arts escèniques i per aquest motiu, la Generalitat de Catalunya, amb la col•laboració de l’APCC, ha impulsat dos Plans Integrals del Circ (2008-2011 i 2012-2015). Però un any i mig després de la signatura del II Pla Integral de Circ, l’APCC denuncia el baix grau d’acompliment dels objectius i la davallada constant de l’aportació del govern, molt més baixa que la davallada pressupostària de la Generalitat. La reducció és tan gran que posa en perill la subsistència del sector.\nLes dades es poden llegir en aquest quadre resum\nPer aquest motiu, l’APCC ha elaborat un manifest per denunciar que els compromisos dels Plans Integral no s'han acomplert, i per demanar contundentment una programació estable en les grans ciutats, un circuit coherent per al territori i un suport més estable a les companyies, la creació, la formació i la comunicació del circ.\nPodeu llegir aquí el manifest\nL’APCC convida a totes les companyies de circ de Catalunya a afegir-se a aquesta denúncia tot fent públic el manifest enregistrat abans de les seves actuacions. L’APCC demana així als espectadors que donin suport a la reivindicació del sector, tot recordant que la política cultural no pot ser de qualitat si no tracta amb dignitat als seus actors.\nPodeu descarregar-vos aquí el manifest en format àudio


RC professional - COAATT\nLa normativa vigent estableix que els professionals titulats tenen el deure de cobrir mitjançant una assegurança els riscos de responsabilitat en què puguin incórrer a causa de l'exercici de llur professió (art. 9.1 Llei 7/2006, 31 de maig, Exercici de Professions Titulades i Col·legis Professionals).\nDes del Col·legi es dóna us servei d’assessorament en temes de responsabilitat civil professional, en l’exercici professional:\nLliberal: assessorant en tenir una bona cobertura durant l’execució de l’obra i en la responsabilitat civil decennal.\nAssalariat: assessorant si l’empresa dóna cobertura i com tenir coberta la responsabilitat civil decennal.\nEn forma de societat: assessorant en tenir pòlissa tant per la societat com pels tècnics socis-administradors.\nT' ajudem a trobar la pòlissa que millor s’adapti a la situació professional del col·legiat i doni la millor cobertura de l’exercici professional.


Eines de Llengua: 2005\nPublicat per Miquel Boronat Cogollos ; hora: 21:10 2 comentaris\nI, finalment, els transcriptors correctors fem la nostra reunió aclaridora. Evidentment, davant de la nova situació, i amb l'RLT pendent, cal que tingam clar què som, què volem i com és millor no enfocar les coses. N'hi han dos transcriptors correctors de vacances, però açò només és la primera reunió. En farem més, però en esta ja hem aclarit bastant quins són els greuges que la desorganització del servei ens provoca, problemes que caldrà enfrontar de manera directa i ape·lant al funcionament normal i regular de l'administració, començant per les tasques d'edició que ens tenen segrestades anormalment.\nPublicat per Miquel Boronat Cogollos ; hora: 19:07 0 comentaris\nPublicat per Miquel Boronat Cogollos ; hora: 22:58 0 comentaris\nPublicat per Miquel Boronat Cogollos ; hora: 22:41 0 comentaris\nPublicat per Miquel Boronat Cogollos ; hora: 21:05 0 comentaris\nPublicat per Miquel Boronat Cogollos ; hora: 21:27 2 comentaris\nPublicat per Miquel Boronat Cogollos ; hora: 21:27 1 comentaris\nEl bou de la Vall demana la vida per al Xúquer. (Per l'altra banda: «PP Lladres».)\nMarcadors: corrupció, polítics, retolació, sociolingüística\n«Som líders» es sent cantar en els clubs, himne oficial dels discursos de Zaplana i Camps. (El País, dv. 24.06.2005)\nPublicat per Miquel Boronat Cogollos ; hora: 20:59 0 comentaris\nTinc el diari una mica abandonat, després que Font de Mora i González Pons ens tragueren la llengua descaradament. Segurament el cansament que produïx haver-los de patir és difícilment reparable.\nDe fet, que la cosa de traure la llengua tenia a vore amb una burla no va costar gens de comprovar. Al mateix monestir de la Valldigna, divendres passat —i la previsió és que s'ha de repetir—, l'endemà mateix, com aquell qui diu, en eixe cresol de no sé quin país en què vol convertir-lo camps, els organitzadors de la Generalitat d'uns actes culturals sobre «les tres cultures» jueva, cristiana i musulmana, van tindre la llengua fluixa de demanar-los als ponents —historiadors i escriptors valencians— que feren les intervencions en espanyol perquè hi havia públic forà. El més trist és que l'atac d'autoodi va ser fulminant i els ponents van intervindre en espanyol.\nQui era eixe públic forà? Senzillament, la claca que havien aconseguit els organitzadors perquè l'acte cultural resultara un èxit d'assistència: entrepà i autobús = excursió de la tercera edat. D'on venien? És ben igual, no? Potser de Toixa, de Requena o d'Aiora. La cosa és que el tema dels moriscos els sonava a xinés per molt en espanyol que els ho feren. I és que es tractava d'aconseguir un èxit com fóra, una audiència sotmesa i captiva, principalment. Com a prova per a la posteritat, el llibret de l'acte, Multaqa, en espanyol llegible tot (amb algunes cosetes en valencià gris clar i amb lletra cursiva). Som això, un adorn en cursiva.\nD'altra banda, a les Corts resolen el concurs d'arxivers amb l'opacitat més absoluta i amb greus símptomes d'arbitrarietat, que comencen perquè el lletrat major s'inventa una reforma del reglament de provisió de llocs amb personal interí. Anem reclamant, doncs, i a l'hora d'escriure estes ratlles és un patiment pensar-hi.\nMarcadors: al·lofòbia, Corts, ideologies, laboral, política lingüística, sociolingüística


Torra nomena nou prior de la Capella de Sant Jordi de la Generalitat | Catalunya Religió\nTorra nomena nou prior de la Capella de Sant Jordi de la Generalitat\nPer Catalunya Religió. Dv, 02/08/2019\n- Missa de la Lliga Espiritual a la Generalitat\n- Els bisbes feliciten el president Torra i demanen “concòrdia” i “diàleg”\n[Foto: Jordi Bedmar. Generalitat de Catalunya]\n(Jordi Llisterri-CR) El president de la Generalitat, Quim Torra, ha nomenat mossèn Josep Maria Turull nou prior de la Capella de Sant Jordi del Palau de la Generalitat. Turull substitueix el també canonge Joan Evangelista Jarque, que ha estat prior els darrers 42 anys. Jarque era l’únic nomenament del president Josep Tarradellas que encara restava vigent.\nEl relleu s’ha fet efectiu aquest dijous a la tarda amb una recepció als dos priors del president Torra, acompanyat de la consellera Meritxell Budó, i la celebració d’una missa a la capella de Sant Jordi. A la celebració privada, a més del president i la consellera de presidència, també hi ha assistit el secretari del Govern, Víctor Cullell, altres càrrecs del Govern i familiars dels dos priors. Josep Maria Turull és actualment rector de la Basílica de la Sagrada Família i canonge de la Catedral de Barcelona.\nEl prior de la Capella de Sant Jordi és un nomenament directe i personal del president de la Generalitat. El prior s'encarrega del culte de la capella gòtica que hi ha dins del Palau de la Generalitat, un espai privat que depèn de la presidència. Cada any s’hi celebra la missa el dia de Sant Jordi, habitualment presidida per l’arquebisbe de Barcelona. Excepcionalment s’hi han fet celebracions privades de persones vinculades al Govern i també una vegada a l'any hi fa una missa la Lliga Espiritual de la Mare de Déu de Montserrat en la que hi convida els socis. A més de la cura de la capella, al prior se li atorga una funció similar a la d’un assessor personal del president, sense retribució.\nTurull ha presidit la primera celebració a la capella de Sant Jordi i ha agraït “la confiança” dels presidents de la Generalitat en la figura del prior. A partir de la paràbola dels ceps i dels sarments, en una breu homilia ha remarcat que “la tasca d’aquesta casa és en bona part que a Catalunya la llavor que caigui a terra pugui donar bons fruïts”. També s’ha referit a la llegenda de Sant Jordi en un país que “ha tingut molts dracs que l’han volgut maltractar”. Situacions que demanen una resposta “amb seny i coratge”. En les pregàries també s’ha tingut present la situació del país, i de tots els presos, exiliats i refugiats. La celebració s’ha tancat amb el Virolai.\nEls priors al Palau de la Generalitat\nEn l’època contemporània la capella de Sant Jordi ha comptat amb un prior des de 1922, amb la creació de la Mancomunitat. També es va mantenir durant la II República. El prior Jaume Berenguer va ser una de les poques persones que va acompanyar el president Francesc Macià en el seu llit de mort. Durant el franquisme, quan el Palau era la seu de la Diputació de Barcelona, va ser nomenat prior mossèn Ramon Roquer, curiosament una de les persones que va voler dissuadir al doctor Carles Cardó de publicar la Història Espiritual de les Espanyes perquè posava en evidència el règim franquista i l’actitud condescendent de l’Església espanyola.\nQuan el president Josep Tarradellas va ser restituït, l’octubre de 1977 una dels primeres decesions encara des Saint-Martin-le-Beau va ser el nomenament de Joan Evangelista Jarque com a prior de la Capella de Sant Jordi. La salut de mossèn Roquer ja no li permetia preparar el retorn i rebre el president a la porta de la Capella com volia Tarradellas en arribar a la Generalitat. Després Jarque va batejar dos dels nets del president, va coordinar les seves noces d'or a Montserrat i el 1988 va concelebrar en l’enterrament. El 2012, des de Presidència es va reconèixer formalment la figura del prior com un nomenament “lligat a la història i tradicions catalanes” i que cal conservar “per fidelitat i lleialtat als nostres orígens”.\nDesprés de 42 anys, i amb presidents que han respectat de forma diversa la seva figura, Jarque ha estat rellevant per Josep Maria Turull. Un relleu que Jarque considera plenament encertat.\nA la Capella, del segle XV, es custodien quatre relíquies de Sant Jordi, la primera de les quals la va rebre la Generalitat al segle XVI. Dues relíquies van desaparèixer després de la Guerra Civil però el 2013 les va recuperar un canonge de Tortosa que les va rebre en secret de confessió. La Lliga Espiritual de la Mare de Déu de Montserrat també va deixar-hi en custodia una relíquia de Sant Jordi i tenen el privilegi de celebrar una missa anual a la Capella.\nQuim Torra, prior, president de la Generalitat, Capella de Sant Jordi, Josep Maria Turull, Joan E, Joan E. Jarque, Barcelona, Clergat, Tradicions, Política


Bessemer Hotel Merthyr Tydfil Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nHermon Close, Dowlais, Merthyr Tydfil, Regne Unit - Veure al mapa\nMés informació sobre Bessemer Hotel\nDissenyat tant per oci com per negoci, Bessemer Hotel està situat idealment a Merthyr Tydfil; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Bessemer Hotel, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, servei d'habitacions.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara escriptori, despertador, telèfon, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Camp de golf (a 3 km) de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Bessemer Hotel.


Informàtic3r | Majozan's Blog\nInformàtica 2b →\nPublicado el noviembre 9, 2014\tpor majozan\nPRESENTACIONS ANIMADES POWER POINT OPENOFFICES.IMPRESS\nQué és una presentació?Com començem?\nLes presentacions són imprescindibles avui en dia ja que permeten comunicar informació i idees de forma visual i atractiva. Es poden utilitzar presentacions en l’ensenyament com a suport al professor per desenvolupar un determinat tema, per exposar resultats d’una investigació, en l’empresa per preparar reunions, per presentar els resultats d’un treball o els resultats de l’empresa, per presentar un nou producte , etc. En definitiva sempre que es vulgui exposar informació de forma visual i agradable per captar l’atenció de l’interlocutor. Amb OpenOffice.org Presentació podem crear presentacions de manera fàcil i ràpida però amb gran qualitat ja que incorpora gran quantitat d’eines que ens permeten personalitzar fins l’últim detall, per exemple podem controlar l’estil dels textos i dels paràgrafs, podem inserir gràfics , dibuixos i imatges. Podem també inserir efectes animats, pel · lícules i sons. Podem revisar l’ortografia dels textos i fins i tot inserir notes perquè el locutor pugui tenir unes petites aclariments per a la seva exposició i moltes més coses que veurem al llarg del curs. Per començar veurem la forma d’arrencar el programa i quins són els elements bàsics, la pantalla, les barres, etc, per familiaritzar-nos amb l’entorn. Aprendràs com es diuen, on són i per a què serveixen. Quan coneguis tot això estaràs en disposició de començar a crear presentacions.\n1.-INSERIR ANIMACIONS ALS OBJECTES.\nPodem animar els objectes que hem inclòs en cadascuna de les\ndiapositives de manera que apareguin realitzant efectes animats per\nla pantalla. És relativament senzill. Per a això hem de seleccionar\nl’objecte que volem animar fent un clic amb el ratolí sobre ell i\nrealitzar l’acció: Presentació-> Efecte o bé prémer el botó\ncorresponent de la barra d’eines. Apareixerà un menú\nemergent similar al de Transició de Diapositiva i amb ell podem\nrealitzar tots els efectes que ens ofereixen, així com assignar-los una\n2.-POSAR MUSICA A UNA PRESENTACIÓ\nAl menú “Presentació” selecciona “Transició de la diapositiva” Es va a desplegar el “Panell de tasques” on veuràs algunes opcions de transició per a la teva diapositiva, tu has de triar l’opció “So” Veuràs un petit quadre de text on podràs seleccionar diversos sons que vénen predeterminats amb el sistema, tu has d’anar fins a l’última opció i triar “Un altre so …” Ara selecciones el so que vols afegir a la teva presentació que segur ho tindràs guardat en el teu pc. D’aquesta manera el so passa a formar part de la presentació i així la pots enviar per internet juntament amb aquest so.\nAra hauràs de tenir en compte que el so “NOMÉS POT SER EN FORMAT WAV” aquesta modalitat no accepta sons midi o mp3 … les presentacions que caminen donant voltes per la web amb alguna música estan en format wav comprimit (de baixa qualitat) perquè no siguin molt “pesades” al moment de ser enviades. Per guardar correctament vas al menú “Fitxer> Desa com” i aquí selecciones l’opció “Presentació amb diapositives de Power Point *. Pps” i llest, la teva presentació ja té música i no es perdrà en la web\n1.crea una presentació amb 4 diapositives el tema es lliure .A la primera has de fer un index que tindra links a les altres tres diapositives i aquestes un link de tornada a la inicial.\n2. guarda la presentacio amb el nom : el teu nom pràctica 1\n3 ouvri la pràctica anterior . Has de afeir una imatge que siga un mapa web que conduixca a les altres tres diapositives per a fer aquesta part hauras de fer la practica que et donere a alaula.\n4.- a l’última diapositiva has d’afegir un video .


Informes dels horaris dels empleats | Centre d’ajuda de Square - ES\nVista general de la jornada laboralMostra, modifica i exporta els torns dels empleatsCost de la mà d’obraInformes de calendarisMostra i exporta l’historial de tornsInformes de la mà d’obra vs. vendes\nEls registres d’hores t’ajuden a gestionar els empleats: les hores totals treballades, les pauses, les notes (quan fas servir Equips Plus) i el cost de la mà d’obra, entre altres. Amb aquestes eines, pots veure les estadístiques de rendiment de tots els empleats.\nDes del Panel de Datos Square en línea, pots modificar els torns, veure i exportar informes de seguiment de les hores i registrar la sortida dels empleats si se n’obliden.\nA continuació et mostrem un resum de la secció del Registre d’hores del tauler de control.\nVista general de la jornada laboral\nEn aquesta pestanya, veuràs l’activitat dels empleats en un sol dia, com ara tots els torns iniciats dins de la jornada laboral seleccionada, les pauses, les notes i si algun torn d’aquesta jornada inclou hores extres. Els errors als torns, les hores extres i les infraccions de les reglas de descanso establertes es marcaran en vermell.\nVista general de la cronologia\nA la cronologia de la jornada laboral hi pots veure, crear, modificar i suprimir torns. Fes servir els filtres de data i punt de venda per trobar els torns que busques. La cronologia et mostra els torns per cada jornada laboral.\nMostra, modifica i exporta els torns dels empleats\nPer veure un sol torn:\nVes a la secció Jornada laboral del Panel de Datos Square en línea > ajusta els filtres de data i punt de venda per trobar el torn que vols veure.\nLocalitza i selecciona el torn.\nAquí hi veuràs el total d’hores treballades en aquest torn, les hores pagades, els descansos, les notes i el cost de la mà d’obra.\nPer veure i exportar l’historial de torns d’un empleat en un període de temps:\nVes a la secció Cost de la mà d’obra del Tauler de control en línia de Square > ajusta els filtres de data i punt de venda.\nFes clic al nom de l’empleat.\nSelecciona un torn per veure’n els detalls.\nFes clic a Exporta torns per baixar un fitxer .CSV de l’informe d’aquest empleat.\nPer modificar el torn d’un empleat:\nVes a la secció Jornada laboral del Panel de Datos Square en línea > ajusta els filtres de data i punt de venda per trobar el torn que vols modificar.\nAjusta els detalls del torn, com ara l’hora del registre d’entrada i sortida, els descansos i els càrrecs que hi han treballat.\nSi un empleat s’oblida de registrar la sortida al TPV Square i no pot fer-ho a través de l’aplicació Square per a equips, pots registrar-li la sortida des del Tauler de control de Square en línia. Per registrar la sortida d’un empleat:\nSelecciona i obre el torn.\nFes clic a Registra la sortida.\nIntrodueix l’hora del registre de sortida de l’empleat.\nImprimeix el resum de la jornada laboral des del TPV\nQuan registren la sortida en un TPV compartit, els empleats tenen l’opció d’imprimir el resum de la jornada laboral, amb les hores d’entrada i sortida, els descansos i el total d’hores pagades.\nA la pantalla del Procés de pagament de l’aplicació de Square, toca Registra l’entrada/Registra la sortida.\nNota: els descansos es mostren al resum imprès de la jornada laboral, però no es mostraran a la pantalla del registre de sortida.\nNotificacions d’hores extres\nEls torns que van a hores extres i a hores pagades el doble estan marcats en vermell. Per veure i ajustar la configuració de les hores extres, i també per trobar informació sobre les normatives locals pel que fa a les hores extres, ves a Configuració > Horas extra.\nNotificacions d’infraccions del temps de descans\nSi el descans d’un empleat és massa llarg o massa curt, es marcarà en vermell als informes de turnos dos minuts després de la infracció.\nPer veure i ajustar la configuració dels descansos, així com per trobar informació sobre les normatives del teu estat pel que fa als períodes de descans i àpats, ves a Configuració i a Horas extra o descansos.\nCost de la mà d’obra\nRevisa les hores totals i els costos de la mà d’obra que fan falta per pagar els empleats. Si els empleats tenen diversos càrrecs amb sous diferents, les hores extres es calcularan utilitzant la mitjana ponderada dels ingressos normals totals dividits pel total d’hores treballades.\nHores ordinàries: hores treballades amb el salari d’un empleat segons el seu càrrec.\nHores extres: les hores extres, definides per les normatives locals, normalment es paguen a 1,5 vegades el salari per hora de l’empleat.\nHores pagades el doble: les hores extres, definides per les normatives locals, normalment es paguen el doble del salari per hora de l’empleat.\nHores pagades: total d’hores pagades per a l’interval de dates seleccionat.\nDescansos pagats: el total de descansos pagats en funció de les normatives locals i de la ajustes del descanso per a l’interval de dates seleccionat. Els descansos pagats comptaran de cara als càlculs de les hores extres.\nDescansos no pagats: el total de descansos no pagats segons les normatives locals i la ajustes del descanso per a l’interval de dates seleccionat. Els descansos no pagats no compten de cara a les hores extres.\nCost total de la mà d’obra: cost total de la mà d’obra per a l’interval de dates seleccionat.\nNota: les hores extres dels empleats amb diversos sous es basen en la tarifa combinada de l’empleat. Una tarifa combinada és la mitjana ponderada dels ingressos habituals totals dividida pel total d’hores treballades. Pel que fa a la compensació, l’empleat rep 0,5 vegades aquesta tarifa per la seva prima d’hores extres.\nInformes de calendaris\nDins d’Equips Plus, amb els informes de torns ara pots veure com es comparen les hores programades amb les hores reals treballades dels empleats. Tant a Jornada laboral com a Cost de la mà d’obra, pots veure els propers torns programats, així com les notificacions per registres d’entrada anticipada, demorada i amb absència. Recorda que pots accedir a les funcions programades d’Equips Plus mitjançant una subscripció independent a Equips Plus i també a través d’una subscripció al pla Plus de Square per a comerços o al pla Plus de Square per a restaurants.\nMostra i exporta l’historial de torns\nPer veure i exportar l’historial del registre d’hores d’un empleat durant un període de temps, amb les notes incloses:\nSelecciona un registre d’hores per veure’n els detalls.\nFes clic a Exporta els torns per baixar un fitxer .CSV de l’informe.\nInformes de la mà d’obra vs. vendes\nAmb els informes de la mà d’obra vs. vendes de Square, pots comparar els costos de la mà d’obra per hora amb les vendes netes en un mateix informe. Quan compares el cost de la mà d’obra amb les vendes, pots prendre decisions empresarials encertades en un instant, com ara optimitzar els horaris del personal per assegurar-te que les hores punta estiguin cobertes amb el nombre òptim d’empleats. Per fer servir els informes de la mà d’obra vs. vendes, has de tenir una subscripció a Gestió d’equips i els empleats han de tenir un sou assignat.\nPer comparar el cost de la mà d’obra amb les vendes:\nVes a Informes > Mà d’obra vs. vendes al Panel de Datos Square en línea.\nFiltra l’informe per dia, setmana, mes, empleat o punt de venda.\nFes clic a Exporta per baixar un fitxer .CSV.\nNota: els empleats hauran de registrar l’entrada i la sortida uns quants dies abans que hi hagi prou dades per a crear l’informe. Els torns que s’han creat abans d’afegir informació del sou a un empleat no s’ompliran de manera retroactiva.


Tribuna d’Arqueologia 2019-2020 en línia “Intervenció al lateral de la C-31 a Badalona. Noves evidències de l’extensió del límit nord de la ciutat de Baetulo” – Tribuna d'Arqueologia\nAssentaments rurals i vil·les / Cronologia / Cursos i conferències / Gestió del patrimoni / Món econòmic / Roma i Antiguitat Tardana / Tribuna 2019-2020 / Vídeos\nTribuna d’Arqueologia 2019-2020 en línia “Intervenció al lateral de la C-31 a Badalona. Noves evidències de l’extensió del límit nord de la ciutat de Baetulo”\n03 juliol 2020 13 juliol 2020 Tribuna d'ArqueologiaDeixa un comentari\nConferència: Intervenció al lateral de la C-31 a Badalona. Noves evidències de l’extensió del límit nord de la ciutat de Baetulo\nConferenciant: Iñaki Moreno (ATICS), arqueòleg\nModeradora: Clara Forn (Museu d’Arqueologia de Badalona)\nDimecres dia 8 de juliol de 2020, a les 6 de la tarda, en directe, a travès del canal de Youtube de Patrimonigencat. Aquesta és l’última de les conferències del cicle de la Tribuna d’Arqueologia 2019-2020 que organitza el Servei d’Arqueologia i Paleontologia.\nEntre els mesos de setembre de 2016 i abril de 2017 es va dur a terme una intervenció arqueològica de gran envergadura vinculada a les obres de construcció del lateral nord de l’autopista C-31 al seu pas per Badalona, dins l’espai protegit BCIN ciutat romana de Baetulo. La intervenció suposà el descobriment de noves restes pertanyents a la trama urbana de la ciutat de Baetulo, fora del límit nord de l’actual planta de la ciutat romana, i que a la llum de les noves evidències caldrà revisar.\nLes restes pertanyien, d’una banda, a una zona agrícola dedicada al conreu de vinya fora del límit est de la ciutat, on es documentaren més de 200 alvei ben disposats en diferents carrers. D’altra banda, ja dins dels límits del pomerium, s’exhumaren un edifici singular per la seva orientació, que difereix de l’ordenació de la ciutat, i tota una insula delimitada pel cardo maximus i per un cardo minor que feia de límit oest de la ciutat. Les estances documentades, que patiren diferents reformes entre el segle I a. de la n.e. i II d. de la n.e., pertanyen tant a espais de treball i transformació (magatzems i dos forns, possiblement, de pa), com d’habitatge i representació, alguns dels quals decorats amb diferents solucions sumptuàries: mosaics, opus signinum decorat i opus sectile.\n1. Col·lector del cardo maximo de la ciutat romana de Baetulo. Fotografia: Iñaki Moreno\n2. Paviment del cardo minor de Baetulo. Fotografia: Iñaki Moreno\n3. Opus signinum tesselat, de l’insula oriental. Fotografia: Iñaki Moreno\n4. Mosaic recuperat al sector oest de la insula oriental amb la representació de la flor de la vida. Fotografia: Iñaki Moreno\n5. Mosaic recuperat a la casa central de la insula occidental amb figures de peixos (molls) encarats. Fotografia: Iñaki Moreno\n6. Hipocaust. Insula oriental. Fotografia: Iñaki Moreno\n7. Herma amb l’efígie de Bacus, treballada sobre marbre giallo antico. Fotografia: Iñaki Moreno\nA continuació, us oferim una petita entrevista amb Iñaki Moreno sobre els aspectes més destacats de la xerrada.\nQuè motivà la intervenció arqueològica i quins són els resultats principals?\nLa present intervenció arqueològica fou motivada per la construcció del lateral nord de l’autopista C-31 al seu pas per Badalona entre els carrers Alacant i de la Batllòria. L’obra fou promoguda per Infraestructures.cat i suposà la descoberta d’una important extensió de camps dedicada al conreu de la vinya en època romana i de part de dues insules, un tram de del cardo maximo, un cardo minor i un decumanus minor de la ciutat de Baetulo.\nQuins són els elements més importants recuperats arran de de la intervenció?\nA banda d’haver pogut determinar la morfologia de la trama urbana en aquest sector de la ciutat entre els segles I ane i II dne, s’han de posar en relleu una sèrie de paviments musius pertanyents a algunes de les estances documentades.\nEn aquest sentit destaquem el mosaic recuperat al sector oest de la insula oriental amb el motiu de la flor de la vida datable del canvi d’era i el mosaic de la casa central de la insula occidental amb el motiu dels peixos (molls) encarats, datat de mitjans del s.I dne. S’ha de destacar el fet que de l’excavació d’aquesta darrera habitació es recuperà una excepcional herma amb l’efígie de Bacus treballada sobre marbre giallo antico.\nQuè suposen aquestes noves descobertes per l’estudi de l’antiga Baetulo?\nEn primer lloc suposa un trencament amb l’hipotètic límit nord de la ciutat romana que els primers estudis sobre la topografia de Baetulo havien proposat. Actualment tenim la certesa que la ciutat s’expandeix al nord de l’actual autopista C-31 en com a mínim, dues insules més.\nEn segon lloc, la morfologia de les noves insules difereix de les estudiades a la zona sud de la ciutat, fet que obliga a replantejar la topografia de Baetulo i plantejar noves hipòtesis.\nTribuna d’Arqueologia 2019-2020 en línia “Intervencions arqueològiques al Raval de Montblanc”\nRecull bibliogràfic d’arqueologia i paleontologia de juny 2020


La CMO viu una emotiva presentació del llibre dels 150 an...\nLa CMO viu una emotiva presentació del llibre dels 150 anys de la cooperativa\nEl passat divendres la Sala d’Actes de la Comunitat Minera Olesana va omplir-se de gom a gom per acollir la presentació del llibre ‘Recull històric de l’aigua d’Olesa. 150 anys de la fundació de la Societat Minera Olesanesa’, de Jaume Morera.\nL’acte va començar amb un agraïment del president de la CMO, Joan Arévalo, a Miquel Guillamon, poeta, autor de les fotografies exposades a la Sala d’Actes i habitual col·laborador de la cooperativa. Arévalo va continuar amb la presentació del llibre, reconeixent l’intens treball de Jaume Morera, que com a membre del Consell Rector i autor del llibre va fer un gran treball posant ordre i ampliant l’arxiu històric de la cooperativa.\nLa presentació del llibre comptar amb el fill del recordat Morera, també de nom Jaume, dissenyador del llibre, que va parlar de com el seu pare va endinsar-se en la redacció del text: “El pare era feliç col·laborant amb la CMO. L’encàrrec del llibre el va il·lusionar molt. Va passar molt de temps buscant dades, fent fotos de documentació, estructurant el llibre. Ha costat, ha estat dur, però estic content per poder publicar el llibre”, va dir davant l’atenta mirada de tots els assistents a la presentació.\nDurant l’acte, la família de Jaume Morera va rebre un exemplar del llibre en enquadernació de luxe, sens dubte un dels moments més emotius de la tarda juntament amb les paraules del seu fill.\nXavier Rota, Regidor de Cultura de l’Ajuntament d’Olesa, va ser l’encarregat de tancar la presentació tot recordant l’autor del llibre: “Cloure aquest acte és un moment important per a mi perquè m’apassiona la història i per la relació que vaig tenir amb el Jaume. A més, Rota va posar en valor el paper de la CMO a Olesa: “El nom d’Olesa ve de l’aigua, i això ho diu tot. La CMO promou cultura i crea cultura”, va finalitzar.\nTots els participants a la presentació van rebre un exemplar del llibre, una obra que posa a l'abast de tothom la història de l'aigua a Olesa a l'hora de desenvolupar i governar la utilitat i l'obtenció d'aquest bé. Inclou, també, la història de l'aigua des del segle XII fins avui en dia.\nLa CMO continuarà els actes commemoratius del 150è aniversari. El proper, sense dubte, és un dels més esperats amb la celebració, l’ 1 de desembre, de l’Acte Institucional dels 150 anys. El Casal Catequístic rebrà, a les 11 hores, a socis i sòcies, autoritats i els principals representants del sector de l’aigua i el cooperativisme català.


L’Hospital Joan XXIII assoleix el Premi TOP 20 per la seva ‘Gestió Hospitalària Global’ – Institut Català de la Salut\nICS Camp de Tarragona > General > L’Hospital Joan XXIII assoleix el Premi TOP 20 per la seva ‘Gestió Hospitalària Global’\nL’Hospital Joan XXIII assoleix el Premi TOP 20 per la seva ‘Gestió Hospitalària Global’\nL’Hospital Universitari Joan XXIII de Tarragona, gestionat per l’Institut Català de la Salut, ha estat distingit amb el premi ‘Gestió Hospitalària Global’, dins la seva categoria, a la 20a Edició d’Hospitals TOP 20, que es va celebrar ahir dimarts, 17 de desembre, a l’Hotel NH Eurobuilding de Madrid. Els premis TOP 20 els concedeix cada any la consultora de serveis sanitaris IASIST, que el pròxim mes de gener passarà a dir-se IQVIA Healthcare.\nL’Hospital Joan XXIII ha estat reconegut com un dels 27 centres de salut de l’estat espanyol amb millor equilibri de resultats en totes les àrees i processos clínics. Aquest any han participat de forma voluntària 145 hospitals (70% de el Sistema Nacional de Salud i 30% privats), procedents de 14 comunitats. La distinció valora la qualitat de gestió i assistencial dels centres participants, agrupats per diferents categories, segons les dimensions i les característiques de cada centre. L’Hospital Joan XXIII va estar representat per la Directora de Processos Assistencials, Rosaura Reig, i per la cap del Servei de Neurologia i Neurofisiologia Clínica, Anna Pellissé.\nEl jurat dels premis analitza més de 120 indicadors, corresponents a una trentena de processos, en vuit àrees clíniques: sistema nerviós, sistema respiratori, cor, aparell digestiu, sistema musculoesquelètic, ronyó i vies urinàries, dona i atenció al pacient crític. http://credit-n.ru/zaymyi-next.html http://credit-n.ru/zaymyi-next.html\n← La infermera Maria Monteagudo exposa…\nL’Hospital Joan XXIII assoleix el… →


Girona, «slow city»? - Diari de Girona\nGirona, «slow city»?\nmiquel fañanàs 02.03.2020 | 06:00\nSembla que la ciutat de Barcelona s'ha agafat seriosament la qüestió de la contaminació atmosfèrica amb una progressiva pacificació del trànsit. La iniciativa «Obrim carrers», que consisteix a tancar completament vies troncals durant un cap de setmana que ja s'ha experimentat a la Via Laietana i Gran de Gràcia, sembla que no ha generat el caos que alguns vaticinaven i, per tant, en els dies a venir s'aniran afegint noves propostes de talls de circulació per tal que la ciutadania pugui gaudir durant un parell de dies d'uns espais habitualment impensables de trepitjar sense anar a cavall d'un vehicle.\nSuposo que la decisió de l'alcaldessa Ada Colau ha vingut a remolc d'una presa de conscienciació ciutadana i no pas pels talls postsentència i menys pel reiterat bloqueig a la Meridiana, que ja ha estat denunciat però sense èxit. En aquest sentit, a Girona també tenim les restriccions de trànsit en una de les vies principals d'entrada i sortida de la ciutat com és el carrer Barcelona, però aquestes no són per una voluntat de preservar el medi ambient foragitant els vehicles de combustió, sinó que obeeix una increïble passivitat de les autoritats en permetre que uns quants brètols perjudiquin milers de ciutadans sense que els Mossos, la Fiscalia i menys l'Ajuntament facin res per aturar-ho.\nEn qualsevol cas, és simptomàtic que Girona, capdavantera en tantes coses, vagi a remolc del Cap i Casal en moltes d'altres. En aquest cas de la reducció de la sinistralitat, Barcelona vol convertir-se en una slow city, una urbs molt més amable amb els vianants i, amb aquest objectiu, pretén que a la majoria dels seus carrers no es pugui superar els 30 quilòmetres per hora, de tal manera que passi del 52,3% que ja tenen aquesta limitació al 75% en un termini de dos anys. Amb aquest objectiu, des d'ahir mateix s'ha establert aquest límit de velocitat a noves vies de la xarxa, una mesura que sumarà 112 quilòmetres més de carrers pacificats arribant així al 68% del total. Girona podria ser perfectament una slow city modèlica però per aconseguir-ho caldria una voluntat política que ara com ara no es veu per enlloc. Recordo, per exemple, que es va anunciar ja fa més d'un any que el carrer del Carme es convertiria en una via de circulació on no es podrien superar els 30 quilòmetres per hora. Només calia canviar els senyals i, potser, afegir-hi alguns impediments per forçar la reducció de la velocitat, però no només no s'ha fet res sinó que es van eliminar uns ressalts per afavorir que els vehicles poguessin agafar més velocitat. Conseqüència: ensurts i alguns accidents en què sempre surt perdent el sofert vianant.\nQui ens ho havia de dir, però una futura llei estatal, l'anunciada del canvi climàtic, potser afavorirà la transició que necessita Girona, ja que en superar els 50.000 habitants quedarà automàticament inclosa a la Zona de Baixes Emissions (ZBE) i, per tant, amb l'obligació d'establir restriccions mediambientals.\nLa regidora de Mobilitat i Via Pública, Marta Sureda, ha anunciat que ben aviat Girona comptarà amb una ordenança que regularà l'ús dels patinets elèctrics, bicicletes i d'altres artefactes rodats amb normes clares i entenedores per a l'usuari. La nova ordenança municipal va en la bona direcció però em temo que no s'aprofiti l'avinentesa per entrar a fons en les qüestions de pacificació dels nostres carrers, l'ampliació de zones 30 i la preparació amb visió de futur de la inclusió de Girona als paràmetres ZBE de la nova llei en curs. El que sembla evident és que si hi ha voluntat de fer alguna cosa per abaixar els fums urbans, no n'hi haurà prou amb el projecte de convertir la plaça Catalunya en una zona de vianants. Estarà molt bé, és clar, però si s'arriba a fer, cosa que dubto, serà totalment insuficient.


Història del Veler - BlueMagicCat\nPosted on 14th agost 2018 14th agost 2018 by Catamarans BlueMagicCat\nUn veler és una embarcació la qual es propulsa gràcies al vent sobre el seu aparell.\nEls egipcis van ser els primers constructors de vaixells de vela farà cinc mil anys, els fabricaven per navegar pel Nil i més tard per la Mediterrània. Aquests van ser els primers mitjans de transport per a llargues distàncies d’aigua.\nActualment tenen un ús recreatiu, esportiu o educatiu. Però, en algunes zones de l’Oceà Índic segueixen utilitzant-se per comercialitzar. Els velers van tenir un ús militar fins al segle XIX quan es van començar a reemplaçar per embarcacions de vapor. Tots els velers tenen un casc protegit per la quilla, aparell, almenys un pal per suportar les veles i una orsa per no derivar i compensar la força lateral del vent.\nEl veler es va començar a construir el 1999 a la drassana MAG de Fontenay-le-Comte a 50 quilòmetres de la Rochelle. El seu armador, Pascal Herold, volia fer un veler de l’estil dels Open 60 que participaven en la Vendée Globe però el volia més gran per anar més de pressa. El va construir en alumini i li va posar per nom “La Follie des Grinders”.\nL’any 2004, l’aventurer rus Fedor Konyukhov presenta el projecte “Trading Network Alye Parusa” amb el qual fer llargues navegacions oceàniques en solitari per batre rècords certificats per la World Sailing Speed Record Council.\nFebrer 2004: Rècord La Gomera (Canàries) – Barbados. 14 dies, 7 hores, 21 minuts i 58 segons\n2004 – 2005: Volta al món en solitari d’oest a est per la ruta Falmouth (Anglaterra) – Hobart (Tasmània) – Falmouth (Anglaterra) via Cap de Forns.\n2005: Es sotmet a una sèrie de reformes per alleugerir. Se li canvia l’eixàrcia de vareta d’acer per la de tèxtil de PBO. S’instal·la un pal de carboni i es milloren els sistemes d’electrònica i navegació.\n2006: Anglaterra – Austràlia amb tripulació.\n2008: Volta a l’Antàrtida participant en l’Antàrtica Cup Racetrack amb sortida i arribada a la ciutat australiana de Albany aconseguint el rècord de 102 dies, 1 hora, 35 minuts i 50 segons. Sortint el 28 de gener de 2008 i arribant el 7 de maig. La WSSRC va reconèixer a Fedor Konyukhov, patró del Trading Network Alye Parusa, posseïdor del rècord de velocitat en la modalitat de navegació en solitari durant les 16.356 milles del recorregut per sota dels 45 graus de latitud Sud.\n2008-2009: Austràlia – Falmouth (Anglaterra) amb tripulació.\n2013: A mitjans, el veler canvia de mans i es converteix en el Sterna per donar-li una nova vida destinada a fer viatges a les regions polars.\nModalitats de navegació respecte al vent:\nNavegar en cenyida: quan el rumb de l’embarcació és proper a la direcció del vent, entrándole el vent per l’amura.\nNavegar per desquarterar: quan un vaixell navega entre el rumb de cenyida i el de través.\nNavegar de través: quan el vaixell rep el vent per un costat (través) amb un angle d’uns 90º.\nNavegar a un llarg: quan rep el vent per l’aleta.\nNavegar en popa: quan rep el vent en la mateixa direcció que el seu rumb, entrant el vent per la seva popa\nNavegar amurat a estribord: quan l’embarcació rep el vent per la banda d’estribord.\nNavegar amurat a babord: quan es rep el vent per la banda de babord.\nTipus de Veler:\nTipus de casc: monocasc (un casc), catamarà (dues casc), trimarà (tres casc)\nTipus d’apèndixs submergits:\nQuilla correguda: Contínua de proa a popa, amb una forma més llarga, menys profunda i més ampla. El timó està unit a l’extrem de la popa. Solen ser difícils de maniobrar cap enrere i tenen un gran radi de gir.\nQuilla d’aleta: separada del timó i sol ser profunda i estreta però curta en relació a la longitud total del casc.\nQuilla amb ales o de bulb: variació de la quilla d’aleta amb el pes concentrat en un bulb o un parell d’ales en la part inferior del full. Augmenta l’estabilitat de l’embarcació ja que el pes es concentra més avall, o permet un calat reduït el que va bé en la navegació en aigües poc profundes. Però el bulb o les aletes augmenten la resistència.\nQuilla de balanç: Dos quilles poc profundes a babord i estribord de la línia central del casc. Es poden encallar en una platja de sorra o al fang durant la marea baixa. Redueixen el balanç del veler, actuant com aletes d’estabilització. Solen muntar-se i velers petits però no són tan efectives com les quilles d’aleta convencionals en reduir la deriva.\nQuilla retràctil i pivotant: mateix tipus d’apèndix que les orses de sabre i pivotant, respectivament, però amb l’addició de llast per augmentar l’estabilitat.\nOrses: Apèndixs mòbils que resisteixen l’abatiment o deriva però poden retreure al casc per millorar la velocitat a favor del vent, reduir el calat en aigües poc profundes, o per facilitar el transport del vaixell en un remolc. No tenen llast especialment en els petits velers de competició i en molts creuers de dia. Les orses de sabre poden elevar-se totalment lliscant verticalment per una ranura en el casc. Les orses pivotants basculen sobre un pern que permet a la part inferior elevar o baixar.\nConfiguració de l’aparell:\nSloop al màxim de pal: Té un pal i dues veles: una major i una de proa. Depenent de la mida i forma de la vela de proa, es pot designar per floc, gènova o spinnaker. La de proa s’enverga en l’estai de proa, un cable que uneix la part superior del pal a la proa de l’embarcació.\nSloop fraccionat: Molt similar al de gom a gom de pal. El estai de proa no arriba al límit del pal. Aquest tipus d’aparell ofereix més facilitat d’trimat i de maniobra i va ser popular en els anys 60 i 70 i torna a estar de moda en els velers d’alt rendiment de competició.\nCúter: Té un sol pal i una vela major, però el pal està situat més a popa per deixar espai per a dues veles de proa i dues estais. El estai major s’enverga el floc i l’estai de trinqueta enverga la trinqueta. Sol ser el tipus preferit per a velers de creuer per la seva varietat de combinacions de veles de fàcil maneig per a diferents condicions de vent.\nQueche: Té dos pals, un més a proa (pal major) i un altre menor més a popa (messana) per darrere del pal principal, però per davant de l’eix del timó.\nYola: similar a un quetx i també té un pal de messana més curt que el pal major. Però el mesana de la iol està situat per fora de l’eslora de flotació, així que la vela de messana és més petita.\nGoleta: el pal de popa (major o mestre) és més llarg que el pal de proa (trinquet / s). Poden tenir fins a sis o set pals, però la majoria té dos.\nEspanya: Patró de Navegació Bàsica, Patró d’Embarcacions d’Esbarjo, Patró de Iot, Capità de Iot.\nArgentina: Timoner de Iot a Vela-motor, Patró de Iot, pilot de iot\nVeneçuela: capità de iot, Patró Esportiu de Primera, Patró Esportiu de Segona, Patró Esportiu de Tercera


16è Festival de Blues de Barcelona\n12 de juliol de 2018 by andreu\nBarcelona es reivindica com la capital europea del blues del 4 al 15 de juliol\nDel 4 al 15 de juliol de 2018 / Diversos espais i escenaris de Barcelona\nBarcelona es reivindica com a capital europea del Blues amb una vintena de concerts i activitats al voltant de la música d’arrel afroamericana.\nEl Festival posa èmfasi en les activitats socials que apropen la cultura a col·lectius en risc d’exclusió social.\nMaterials de premsa del festival\nDESCARREGA EL MATERIAL DE PREMSA\nNota de premsa de presentació del Festival\nNota de premsa amb la programació detallada\nCom cada any, i ja en van 16 consecutius, Barcelona reivindica la capitalitat europea del blues. Durant la primera quinzena de juliol concentrarà les millors propostes nacionals i internacionals d’aquest gènere musical amb un Festival que omplirà de música diferents espais i escenaris de la ciutat.\nUna vintena de concerts en sales i a l’aire lliure vertebren un festival amb una proposta cultural molt variada que engloba des de jam sessions a exclusives masterclass amb artistes internacionals, i que un any més posa especial èmfasi en les activitats socials al voltant del blues, com els concerts a l’Hospital de la Vall d’Hebron a càrrec de Big Mama Montse o al Centre de Salut Mental de Sant Boi a càrrec dels alumnes del’Escola de Blues de Barcelona.\nLa programació musical és una barreja perfecta entre talent local i figures internacionals. El cartell central del Festival (13 i 14 juliol, Seu del Districte de Nou Barris) reuneix aquesta edició a Johnny Big Stone & The Blues Workers, Kenny Neal, Joe Louis Walker, Keith Dunn, Balta Bordoy, Rob Stone, The Boogiers o els Travellin’ Brothers. Però el festival també es nodreix amb una extensa activitat paral·lela en diferents escenaris de Barcelona (consultar el calendari awww.festivalbluesbarcelona.com): The Red & The Rotten, Big Mama Montse, Myriam Swanson, Amadeu Casas, Red Rombo, Big Dani Pérez, Chino Swingslide, Víctor Puertas i els alumnes de l’Escola de Blues de Barcelona.\nL’esperit del Festival de Blues es manté intacte des del primer dia: fer divulgació del gènere, obrint gratuïtament les portes no nomès als amants del gènere, sino a tots els ciutadans de la província de Barcelona. El Festival ha crescut durant tots aquests anys, però l’Associació Capibola Blues, organitzadors de l’esdeveniment, vetllen per a que no perdi la seva idiosincràsia: fomentar el coneixement d’aquesta música d’arrel afroamericana, donar suport a l’excel·lent escena local i oferir una proposta cultural alternativa basada en la integració.\nEl Festival està organitzat per l’Associació Capibola Blues i compta amb la complicitat d’Estrella Damm, El Corte Inglés, Ibis Hotel i l’Ajuntament de Barcelona.\n2018 © I Theme by AsíThemes ·


Timbre musical: La setmana del 3 al 7 de maig escoltarem… | Escola Pau Casals\nLa setmana del 3 al 7 de maig escoltarem el tema “Hypnotized” de Purple Disco Machine – Sophie and the giants…\nPurple Disco Machine, és un disc-jockey i productor discogràfic alemany. És conegut per aquesta cançó que va arribar al més alt de les llistes de grans èxits d’Europa.\nSophie and the giants va ser fundat per la cantant Sophie Scott: al principi, l’únic objectiu de la banda era només practicar música amb l’ajuda d’amics músics aficionats, però a la primavera del 2017 Scott va decidir involucrar el bateria Chris Hill, el baixista Bailey Stapledon i el guitarrista Toby Holmes, que aleshores eren tres companys del Guildford Music College, per “prendre-ho més seriosament i ser com una banda adequada”.\nMés tard es van mudar a Sheffield, on van començar a tocar en concerts, barrejant versions de Supertramp i Chris Isaak amb cançons originals. L’abril de 2018 es va publicar el seu primer senzill, Monsters , seguit de l’ EP Adolescence a l’octubre, que incloïa les cançons Bulldog , Space Girl i Waste My Air .\nSATG va començar el 2019 tocant a BBC Radio Sheffield el 12 de gener; El 15 de març, van llançar el nou senzill The Light, que va ser escollit per Codemasters per al tràiler del llavors proper joc de carreres Grid . La cançó també va ser utilitzada per Vodafone per fer publicitat a Alemanya.\nA principis del 2020, SATG va treballar amb el DJ alemany Purple Disco Machine a la cançó Hypnotized , que finalment es va llançar el 8 d’abril i el so de la qual estava fortament inspirat en el gènere de la música disco italo. Hypnotized va tenir molt èxit a tot Europa, particularment a Itàlia, on va rebre tres discos de platí; el va seguir el nou senzill Right Now, llançat el febrer de 2021.\nEsperem que gaudiu de la cançó, us deixem a sota el link amb la lletra per si la voleu cantar i/o aprendre-la…\nHypnotized (LYRICS) – Purple Disco Machine, Sophie And The Giants


De l’enveja a la satisfacció pels altres - Comunicatur\nInici | | De l’enveja a la satisfacció pels altres\nLa ubicació de Barcelona World a les comarques de Tarragona ha obert el debat territorial entre l’empresariat turístic.\nEl debat és obert en referència a les inversions milionàries que de sobte sobrevolen Catalunya darrerament, siguin de la mà de Sands (Adelson) o de Barcelona World.\nHem llegit en diversos mitjans crits a favor i en contra -com sempre mai plou a gust de tot hom- i si afegim els interessos partidistes ja tenim opinions per a tots els gustos. Jo no entraré a d’estripar ni els uns ni els altres.\nEl que més m’ha cridat l’atenció han estat les opinions d’alguns líders sectorials turístics del país -o dit d’altre manera, d’alguns empresaris- que han manifestat la seva opinió al respecte. Cal dir que totes les opinions són respectables, tot i que no totes son compartides.\nAllò que trobo com a més feble és el punt de mira d’alguns companys empresaris del sector turístic a l’hora d’analitzar les propostes tot i que sovint en desconeixem la lletra menuda dels projectes i només sabem emplaçament probable, inversió i nivells d’ocupació futura en cas que el projecte tiri endavant, poca cosa més.\nHe llegit punts de vista que ratllen l’enveja territorial, si es fan des de Girona o comarques, i dol perquè demostra que la visió empresarial és molt curta.\nÉs evident que com empresari de les comarques gironines, preferiria que algun d’aquets projectes es fessin aquí. Personalment no em desagrada que es facin en una altre indret veí, és més, m’alegra saber que com a mínim prop de casa hi ha grups empresarials que tenen més empenta que nosaltres. Perquè no passem de fer el ploramiques i mirem de posar-nos a treballar i esser capaços de desenvolupar projectes de futur per a les nostres comarques?\nL’empresariat català, i el que més conec, el Gironí, esta massa ben acostumat a que ens treguin les castanyes del foc, sempre pidolant a las distintes administracions que assumeixin promocions i inversions sense haver de rascar-nos la butxaca. Em temo que aquets temps ja s’han acabat i ara cal veure de debò qui té coneixements i capacitat per tirar endavant sense el recolzament del diner públic.\nNo hem de veure això com una crítica, més aviat com si fos un despertador que ens posés en marxa de bon mati, per endegar per nosaltres mateixos projectes de futur i si més no repensar els existents, posar-los al dia per mirar de satisfer als pocs clients que encara ens són fidels i estan satisfets dels nostres serveis.\nJo me n’alegro que el Sr Adelson, hagi escollit Madrid i que Barcelona World inverteixi a les comarques de Tarragona, segur que des de aquí, les comarques de Girona, també en traurem profit com hem sabut fer amb Port Aventura.


El pla de mesures socials per a la reconstrucció, sense aval del Congrés\nEn canvi, sí que aprova les relacionades amb Sanitat i la UE || La votació de propostes econòmiques s'haurà de repetir al detectar-se un error en el vot d'un diputat\n© El pla de mesures socials per a la reconstrucció, sense aval del Congrés\nEl Congrés va rebutjar ahir el document amb les propostes socials per afrontar la reconstrucció del país després de la crisi del coronavirus, per la qual cosa no quedaran reflectides en el dictamen global de la Comissió de Reconstrucció, on sí que hi va haver un ampli suport als blocs de sanitat i la Unió Europea. Per tres vots, el Congrés va descartar aquest bloc del text. En el rebuig del bloc social va jugar un paper crucial el vot de Vox, grup que no va participar en les negociacions, però que sí que es va pronunciar sobre el dictamen final votant no a totes les àrees. El seu vot negatiu, així com la fragmentació entre els grups d’esquerra i els grups nacionalistes i independentistes, va provocar que l’àrea social quedi fora del dictamen de la reconstrucció.\nPer a Casado, l’acord europeu de recuperació econòmica és un “rescat en tota regla”\nEl text amb iniciatives i propostes sanitàries va suscitar 256 vots a favor, entre els quals els del PP, que a primera hora d’ahir va anunciar per mitjà del seu líder, Pablo Casado, que s’afegiria a l’acord. I el document sobre la UE va atreure 276 vots a favor, el llindar més alt de tots els blocs del document final que va començar a redactar la Comissió per a la Reconstrucció Social i Econòmica. Més just va ser el resultat de la votació del bloc econòmic, que va tirar endavant amb un sol vot de diferència, encara que a última hora de la tarda el Congrés va anunciar que la votació s’haurà de repetir, previsiblement la setmana que ve, a l’haver detectat que un diputat de Podem que havia sol·licitat votar telemàticament al final ho va fer presencialment, la qual cosa va portar a anul·lar l’esmentada votació.\nTensió entre Casado i Sánchez pel fons de la UE\nEl president del Govern espanyol, Pedro Sánchez, es va felicitar ahir de l’acord sobre el fons europeu de recuperació després de la pandèmia al mateix temps que va recriminar al líder del PP, Pablo Casado, la seua “aportació inexistent” a aquesta “gran fita col·lectiva”. Sánchez va censurar que Casado no hagi “posat l’espatlla” en les negociacions dels últims cinc dies a Brussel·les durant la sessió de control al Govern al Congrés, en la qual va ser rebut amb aplaudiments des dels grups del PSOE i Unides Podem. El cap de l’Executiu va qualificar d’“històric” l’acord dels líders europeus, que, segons va dir, és satisfactori en un 95% per a Espanya i en un 100% per a Europa, mentre que, per al líder del PP, suposa un “rescat en tota regla” i una “esmena a la totalitat” als pactes de Sánchez amb Podem, Bildu i els nacionalistes. “Espanya no està per a cerimònies d’autobombo”, va recalcar Casado a Sánchez, que es va convertir en un duel d’aplaudiments entre els diputats d’un i un altre costat de l’hemicicle.


Meritxell Serret serà la nova delegada de la Generalitat davant la UE\nMeritxell Serret ocuparà el càrrec de delegada de la Generalitat davant la Unió Europea\nSerret és a Brussel·les des de fa vuit mesos, hi va marxar amb Carles Puigdemont i altres membres de l'anterior govern\nper Redacció dimarts, 26 de juny 2018 - 08:53h | Actualitzat a 18/07/2018 10:16h\nMeritxell Serret. | Cedida\nAquest dimarts, Meritxell Serret es convertirà en la nova delegada de la Generalitat davant la Unió Europea. D’aquesta forma Serret substituirà al cessat Amadeu Altafaj -en conseqüència de l’aplicació del 155- com a representant permanent de l’executiu català a la Unió Europea.\nAixí doncs, Meritxell Serret passarà a ser, aquest dimarts, la nova representant de la Generalitat a la delegació de Brussel·les, l’única que no es va tancar amb l’aplicació de l’article 155, tot i que si se’n va cessar el seu representant permanent.\nSerret és a Brussel·les des de fa vuit mesos\nMeritxell Serret va ser la consellera d'Agricultura del govern de Carles Puigdemont, però també ella va quedar cessada de tal càrrec amb l'aplicació del 155, tot i que després es va presentar a les llistes d'Esquerra a les eleccions que es van celebrar el passat 21 de desembre.\nDes que es va fer la declaració unilateral d'independència, Serret es troba a Brussel·les, de fet, hi va marxar amb Carles Puigdemont i altres membres del govern d'aleshores després d'aquell 27 d'octubre.\nPrecisament Puigdemont ha enviat a través del seu compte de Twitter un missatge de suport a la que serà nova delegada de la Generalitat a Brussel·les. En ell felicita a Serret i li mostra tota la seva confiança en un missatge que acaba amb unes boniques paraules cap a ella: «Talent, experiència i valentia per representar les nostres institucions al cor d'Europa».\nMoltes felicitats @MeritxellSerret. Vas fer una magnífica feina com a consellera d'Agricultura i estic convençut que també ho faràs com a nova delegada de la Generalitat a Brussel·les. Talent, experiència i valentia per representar les nostres institucions al cor d'Europa! https://t.co/R4XrZDJgil\n— Carles Puigdemont (@KRLS) 25 de juny de 2018\nDes que va entrar en vigor l'aplicació de l'article 155 les delegacions a l'exterior de la Generalitat van ser tancades, totes excepte la de Brussel·les. En el Consell Executiu d'aquest dimarts s'ha d'iniciar la reobertura de les delegacions posant en marxa la primera fase per dur-la a terme.\nEl conseller d'Exteriors, Maragall, informarà sobre les delegacions que seran reobertes de forma immediata, que seran les d'Itàlia, Alemanya, Estats Units, Suïssa i Regne Unit i Irlanda. A més, fa poc que Maragall ha manifestat que la intenció és que, gran part dels que eren delegats i van ser cessats, tornin ara als seus càrrecs.\nATENCIÓ: «Estiguem a 600 o a 10 quilòmetres de casa, no oblidem aquesta injustícia»\nGeneralitat de Catalunya Procés Català Govern Català Meritxell Serret Unió Europea


Grup Pessebrista de Castellar del Vallès: de novembre 2020\nUn 2020 amb una exposició diferent\nAquest any ha estat un any difícil i molts comerços i entitats s’han vist perjudicats per la situació actual que s’està vivint a nivell mundial. Tot i així, la pandèmia de la COVID-19 no ha pogut aturar l’afany que el Grup Pessebrista de Castellar del Vallès té per fer pessebre.\nD’una banda, l’impacte de la COVID-19 ens ha portat a prendre una sèrie de decisions dures que ens afecten directament com a grup. Tothom és conscient i coneixedor de les conseqüències que tindria fer una exposició de pessebres convencional, com les d’anys anteriors. No creiem que sigui necessari posar en risc la salut de ningú i, per tant, no fer una nova exposició era la decisió més segura i sensata.\nD’altra banda, després d’unes quantes reunions i propostes, el grup va optar per posar sobre la taula una alternativa que oferia la possibilitat de seguir fent pessebre, però de forma diferent. Com a bon grup pessebrista se’ns feia dur un any sense pessebre i vam decidir que si els pessebres no podien ser al nostre local, els exposaríem als comerços col·laboradors de Castellar del Vallès com a senyal d’agraïment per tots els anys de suport. Pensem que és un bon al·licient tant pels comerços, com pel poble i l’entitat. Cal destacar, també, que hi haurà pessebres a la parròquia de Castellar i al mercat municipal.\nUn cop plantejada la proposta als nostres comerços col·laboradors, aquells que han decidit acceptar l’oferta tindran aquest any un petit diorama obert fet a mida als seus aparadors. El tema bíbilc dels pessebres serà, majoritàriament, el Naixement. Tant el grup com els comerços han acollit molt bé la idea i ens fa especial il·lusió fer una exposició diferent.\nJa fa unes quantes setmanes que els pessebristes estem treballant (de la forma que podem) en els pessebres d’enguany. Les cases particulars han esdevingut autèntics tallers, els menjadors de casa bruts de material, terrasses i garatges convertits en espais de treball… una situació totalment inversemblant. I és que tot espai és bo per a poder-hi fer pessebre.\nAixí doncs, durant la campanya de Nadal hi haurà una sèrie de diorames repartits pels comerços del poble. Per tant, durant les vacances de Nadal es podran visitar en ruta pel centre de Castellar de la forma que més convingui. Esperem que en gaudiu i passeu una bona estona visitant-los.


Ballesteros vol embargar edificis de la Generalitat si no paga - Notícies Tarragonès - Més edicions - e-notícies\nTarragonès · 10 de Desembre de 2012. 18:26h.\nL’alcalde de Tarragona exigeix el pagament immediat de part dels 15’8 milions d’euros que deu a l’ajuntament\nL’alcalde de Tarragona, el socialista Josep Fèlix Ballesteros, no està disposat a esperar més per rebre els diners que la Generalitat deu a l’ajuntament tarragoní.\nEn una carta enviada fa uns dies al Govern català, el batlle reclamava el pagament immediat de part dels 15’8 milions d’euros que la Generalitat deu a l’ajuntament o, en cas contrari, s’engegaria el procés per embargar propietats del Govern que són d’ús públic a Tarragona.\nD’aquests 15 milions que la Generalitat deu en diferents conceptes, l’ajuntament en reclama 815.000 euros, que son els que ja han esgotat el termini voluntari de pagament. El primer tinent d’alcalde de l’ajuntament i regidor d’Hisenda, Pau Pérez, ha confirmat en declaracions a la premsa que s’han iniciat els procediments legals per cobrar aquest diners, ja que fins ara “no s’han fet cas als requeriments realitzats”.\nAixí, l’ajuntament preveu tres opcions per cobrar aquests diners en cas que no arribin. Una és quedant-se aquells crèdits que hi pugui haver actualment en favor de la Generalitat, com a compensació.\nLa segona seria cobrant una part de les transferències que l’Estat ha de realitzar a la Generalitat. I la tercera, que es veu com a més factible, apunta a embargar els béns patrimonials del Govern a Tarragona que no siguin d’us públic. És a dir, no es podria embargar la delegació del Govern, però sí alguns pisos propietat de la Generalitat.\nL’amenaça de Ballesteros ha rebut el suport dels grups municipals del PP i ICV, que creuen que cal fer un cop d’autoritat per rebre uns diners pendents que ja suposen un 10% del pressupost municipal. Per contra, des de CiU han criticat l’actitud de l’alcalde, titllant-la de “deslleialtat institucional”, en paraules de la portaveu municipal, Victòria Forns.\nDesfibriladors a l'Ajuntament de la Canonja\n#13 Alain, Barcelona, 11/12/2012 - 14:25\nS´ha vist enlloc a aquest alcalde reclament pels diners que el govern espanyol deu a la Generalitat? No, ni ara amb el PP, ni abans quan hi ere a Madrid el seus "companys" del PSOE\n#12 LLUC, 11 SETEMBRE, 11/12/2012 - 11:36\nI un contractista que no cobra al dia podrà fer el mateix amb edificis de l´Ajuntament de Tarragona ? Aquests sociates no tenen remei, per això cada cop són més fora de la centralitat catalana que ER els hi ha pres.\n#11 A la facultad, Barcelona, 11/12/2012 - 10:58\nAla majo, vuelve a la uni y repasa administrativo II. En concreto el tema que hace referencia a los bienes demaniales de la administración, que por definición son inembargables, por estar al servicio del ciudadano. Con alcaldes así, no hacen falta antisistema.\n#10 Francesc, Barcelona, 11/12/2012 - 01:18\nBallesteros, demana'ls a Madrid, caram! Ja spas que els tenen allí, els nostres calers!\n#9 fideli, rdnes, 11/12/2012 - 00:33\ncreia que el "cortijerisme" només era dels españolistes sociates de la perifèria de barcelona...


Blog d’EINA / "Nous models de relació : el Servei Educatiu de la Fundació Arranz-Bravo i l’escola La Carpa", article d'Enric Font i Artur Muñoz\n"Nous models de relació : el Servei Educatiu de la Fundació Arranz-Bravo i l’escola La Carpa", article d'Enric Font i Artur Muñoz\nEnric Font i Artur Muñoz, professors al grau de Disseny, han publicat l'article "Nous models de relació : el Servei Educatiu de la Fundació Arranz-Bravo i l’escola La Carpa" a la revista Her&Mus. Heritage & Museography, del Departament de Didàctiques Específiques de la Universitat de Lleida.\nEl text presenta una proposta nova de relació entre museus i escoles a través d’un cas concret que farà d’exemple: el projecte Tàndem d’implementació d’un programa d’educació visual i plàstica pel Servei Educatiu de la Fundació Arranz-Bravo al Centre d’Educació Infantil i Primària La Carpa de l’Hospitalet de Llobregat.\nL'article està escrit per les dues persones que han dissenyat, gestionat i estant executant el projecte. Artur Muñoz, aquí com a responsable del Servei Educatiu de la Fundació Arranz-Bravo, docent i artista comissarial es centra a proposar i contextualitzar un nou model de relació entre museus i agents socials, abordant les raons del canvi i apuntant la línia argumental del cas d’estudi. Enric Font, artista i docent, analitza el contingut i el treball d’implementació de noves pedagogies en l’àmbit del dibuix que ha estat realitzant durant els últims sis mesos a l’escola.\nEl text mostra tot l’espectre del treball, des de la detecció de les necessitats del centre fins a les respostes de l’equipament cultural. L’article es focalitza en el vessant pràctic i pedagògic a través de la implementació del dibuix a l’escola com una eina per pensar. La característica metodològica destacable en aquest punt és utilitzar el centre educatiu com un laboratori.