ERC s'obre a permetre que el Consell per la República sigui l'òrgan de direcció estratègica si es reformula\nEls republicans traslladen una proposta a Junts per reformar l'ens\nPere Aragonès i Laura Borràs dimarts en la conferència política de JxCat. Cristina Calderer\nBarcelonaLa negociació entre ERC i Junts estava encallada en el paper que ha de tenir el Consell per la República (CxR), però els últims passos dels republicans denoten que estan començant a cedir en aquest àmbit. Fins ara Junts ha advocat perquè el CxR sigui la direcció estratègica de l'independentisme, i cupaires i Esquerra hi han mostrat recels i aposten per crear un òrgan diferenciat. De fet, en el seu preacord es comprometen a crear un nou estat major del Procés, que s'hauria de coordinar amb el Consell per la República, i descarten d'aquesta manera que sigui l'ens amb seu a Waterloo el que adopti aquesta funció. El to dels republicans en aquest sentit, però, va començar a canviar dilluns. Si al matí Laura Vilagrà deia que no "veien" el CxR sent la direcció estratègica, a la tarda Marta Vilalta obria la porta a "reformular" l'òrgan presidit per Carles Puigdemont. Llavors, la portaveu d'ERC no va precisar si amb les reformes que demanaven acceptarien que el CxR actuï d'estat major, però avui ha sigut més clara i ha afirmat que s'ha de "reformular perquè generi les condicions perquè pugui aglutinar aquest espai de trobada i consens estratègic". Aquesta tarda, després de reunir-se els equips negociadors, els republicans han traslladat una proposta per escrit a Junts.\nEl partit de Carles Puigdemont accepta canviar el Consell per la República, però el problema és el calendari: mentre que els republicans proposen que es faci en els següents mesos amb un 'tempo' pactat, des de Junts volen tancar-ho abans de la investidura.\nEls punts de fricció de repartiment de carteres\nQuins han de ser aquests canvis? Segons Vilalta cal "reformular" allò que ha generat "alguna disfunció". S'ha centrat en criticar que ara no hi ha representats al Consell tots els partits independentistes i entitats –de la CUP només hi ha Poble Lliure, que s'hi va sumar i amb el temps la CUP, a petició d'algunes assemblees locals, va donar llibertat als nuclis locals per adherir-s'hi–. "Hem de fer que tothom s'hi senti còmode", asseguren fonts republicanes.\nEn tot cas, Vilalta s'ha mostrat optimista i ha assegurat que es tracta d'un escull "absolutament salvable" i ha augurat que "segur que podrà ser un punt de trobada". El consens que pugui arribar ERC amb Junts en aquest àmbit, però, pot contradir el preacord dels republicans amb els cupaires –que preveu en el seu primer punt la creació des de zero d'una "taula de direcció estratègica". En aquest sentit, fonts cupaires apunten que l'òrgan de direcció del Procés s'ha d'ubicar a Catalunya, posant d'exemple l'estat major de l'1-O, i que el Consell de la República, amb seu a Bèlgica, ha de tenir un paper diferent.\nInvestidura d'aquí uns dies o unes setmanes?\nJunts ja va refredar ahir la investidura preveient un ampli termini de "dies o setmanes" per arribar a un acord i aquest dimecres la portaveu adjunt, Gemma Geis, ha admès que "previsiblement" no hi haurà investidura divendres. Geis ha assegurat que Junts vol un govern independentista presidit per Pere Aragonès, però que ara per ara no hi ha un acord entre els dos partits per fer un executiu "estable" i que duri "tota la legislatura". Des de JxCat estan molestos en com els republicans han portat les negociacions, en què han prioritzat arribar a un preacord amb la CUP -que entre avui i demà han de validar les bases- abans de tancar el govern amb ells. Des d'Esquerra argumenten que ha sigut més fàcil i ràpid entendre's amb l'esquerra anticapitalista.\nEn tot cas, ERC apressa el partit de Carles Puigdemont i diu que "és possible fer-ho en dies i no cal esperar setmanes". A parer seu, és una qüestió de "voluntat política" fer-ho.\nEn cas que no hi hagi un pacte per divendres, hi hauria una segona votació. Ara bé, el dubte és quan: la presidenta del Parlament, Laura Borràs, estudia que en lloc de diumenge –la segona votació se sol fer dos dies després de la votació fallida– sigui dimarts per donar més marge a les negociacions, ja que dissabte i diumenge no compten com a dies hàbils.\nA banda del desacord per l'estratègia independentista, Esquerra i Junts encara han de tancar el programa de Govern i l'estructura de l'executiu, en què també hi ha punts de fricció. JxCat, que aspira a ocupar el departament d'Economia, vol que els fonts europeus Next Generation es gestionin com fins ara des d'aquesta conselleria, mentre que Esquerra vol que canviïn a Presidència amb un comissionat comandat per l'economista Miquel Puig. Aquest dimarts, Vilalta ha refermat la voluntat que pertoquin a Pere Aragonès: "Probablement ha de ser una acció concertada amb màxima coordinació des del lideratge de presidència i acompanyament econòmic". També les conselleries de caire més social i l'acció exterior són punts calents de la negociació entre els dos socis de l'executiu.\nTorra diu que la CUP s'ha "empassat el gripau" de la taula de diàleg\nEl preacord entre la CUP i ERC dona dos anys de marge a l'aposta per la taula del diàleg, i si a l'equador de la legislatura no ha donat resultats s'obrirà un "nou embat democràtic". Aquest pacte no ha sigut ben vist per l'expresident Quim Torra, que sempre s'ha mostrat en contra de la negociació amb l'Estat i sol definir la taula com un "engany". Torra ha carregat contra la CUP a Ràdio 4: "Deu estar fent un canvi d'estratègia, i deu ser que creu que per aconseguir unes coses es deu haver d'empassar el gripau dels dos anys de la taula de diàleg". Després de reiterar que l'Estat no negociarà mai l'autodeterminació i l'amnistia, Torra ha advocat perquè els cupaires entrin al Govern i que "avanci cap a la independència".\nERC i CUP donen dos anys de marge a la taula de diàleg


La processionària retrocedeix després de créixer sense control quatre anys | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nLa processionària retrocedeix després de créixer sense control quatre anys\nLa plaga afecta 120.000 hectàrees de pi, gairebé quatre vegades més que el 2013 a causa del canvi climàtic i la suspensió de les fumigacions per un canvi legal\nBarcelona 31 MAR 2019 - 19:55\tCEST\nUn pi afectat per la processionària en un bosc del Solsonès. Toni Ferragut\n“És una barbaritat la quantitat de processionària que hi ha. Quan vas caminant se'n veu molta pel terra, les erugues van com si fos un tren. I els arbres n’estan plens”, explica la Carme, que regenta una casa rural prop de Solsona, una de les zones més afectades per la plaga, a més del Berguedà. Jordi Pellicer, el president de l’Associació d’Agroturisme d’aquesta comarca afegeix que la problemàtica és més molesta durant dues o tres setmanes, normalment, a l’inici de la primavera, quan les erugues surten del niu dels arbres, baixen pel pi i caminen en processó fins al bosc per enterrar-se i convertir-se en papallones.\nFOTOGALERIA La plaga processionària al Solsonès, en imatges\nLa plaga de la processionària comença a retrocedir després de quatre anys d’un creixement exponencial. Segons l’últim balanç de la Generalitat, corresponent a l’any passat, la processionària afecta una de cada sis hectàrees de pi, és a dir, 120.000 d’un total de 725.000 hectàrees. La xifra és lleugerament inferior al màxim de 160.000 hectàrees a què es va arribar el 2017, però multiplica per quatre el mínim registrat el 2013 (35.000). El canvi climàtic i la suspensió de les fumigacions durant dos anys per problemes legals van disparar la plaga, que els experts consideren encara fora de control.\nMalgrat tot, els empresaris rurals han notat una disminució de la processionària aquest hivern. L’extensió de la plaga pot variar d’un any a l’altre, depenent, bàsicament, del clima i de si s’han aplicat tractaments. La intensitat de les fumigacions els darrers tres anys —van abastar 20.000 hectàrees— està començant a donar resultats, però encara són insuficients. “En l’àmbit forestal no hi ha cap possibilitat de controlar-la a mitjà termini. Els tractaments només es fan en un nombre concret d’hectàrees, per falta de recursos. Als llocs on s’apliquen, funcionen, però no s’arriba a tot arreu”, admet el biòleg David Guixé, un investigador del Centre de Ciència i Tecnologia Forestal de Catalunya. Tot i això, els experts coincideixen en el fet que, com que es tracta d’una espècie autòctona, l’objectiu no és erradicar-la, sinó controlar-ne els pics de població.\nLa processionària és una papallona endèmica que, en la seva fase d’eruga, pot augmentar de població i afecta els arbres perquè es menja les fulles i en causa la defoliació. Ataca, bàsicament, la pinassa i el pi blanc. Però el que més preocupa els experts són els efectes nocius en els éssers vius. “Els pèls de les erugues poden causar urticària o trastorns respiratoris en els nens. També és perillós per als animals, ja que de vegades els gossos llepen les erugues o les ensumen i això els pot causar al·lèrgia i una inflor a la llengua que pot arribar a ser mortal”, adverteix Jorge Heras, el responsable de sanitat forestal del Departament d’Agricultura.\nPerò també hi ha uns efectes col·laterals en l’economia local de les zones amb més afectació, que són les comarques de l’interior, com el Berguedà, el Solsonès o la Cerdanya. “La gent prefereix no anar a les àrees amb processionària, ja siguin turistes, boletaires o caçadors. I, a més, les ramaderies també es veuen afectades”, afegeix Heras.\nEn l’extensió de la plaga, el canvi climàtic hi ha jugat un paper clau. “El pitjor són les altes temperatures a la tardor, perquè és important que faci fred perquè mati les erugues quan són petites i abans que facin la bossa de protecció”, explica Heras. Les temperatures elevades també estan obrint pas a la processionària cap a l’alta muntanya. Si fins fa poc les erugues es mantenien per sota dels 1.000 metres de cota, durant els darrers anys s’han detectat en boscos a 1.700 metres d’altitud.\nEls experts coincideixen que les fumigacions són l’únic mètode efectiu per controlar la plaga, però això té un cost. Des del 2016 la Generalitat hi ha invertit prop d’un milió d’euros anuals, i ha triplicat la xifra dels darrers anys, tot i que el 2013 i el 2014 es van suspendre les fumigacions per problemes amb la normativa europea, cosa que va permetre que la processionària s’estengués a pler i se’n tripliqués l’extensió ocupada. “Quan hi ha un any que no s’ha fet el tractament es veuen més nius i això causa una sensació lletja. Demanem que cada any es facin més tractaments i en més hectàrees, però la Generalitat ens diu que el pressupost és el que és i que fan el que poden”, lamenta l’empresari rural.\nPerò com que les fumigacions només arriben a una sisena part de les zones afectades, el Centre Tecnològic Forestal ha engegat paral·lelament altres tractaments a menor escala, com replantar la primera línia dels boscos (on la processionària posa els ous) i substituir els pins per roures i alzines. També es busca augmentar la població de depredadors, com les ratapinyades i altres aus, instal·lant-los nius i cavitats perquè se situïn a les zones amb presència d’erugues.\nParcs infantils tancats\nTot i que la processionària afecta principalment zones forestals, les erugues no distingeixen entre pins rurals i urbans i han arribat fins a les zones habitades. A diversos municipis, com Centelles, Sant Feliu de Guíxols o Vilassar de Mar, s’han hagut de tancar parcs infantils per la presència de la plaga. L’Ajuntament d’aquest últim municipi explica que té comptabilitzats 227 arbres de titularitat pública afectats, alguns dels quals estan situats en escoles. Per combatre la plaga, s’apliquen tractaments via polvorització, es talen les branques afectades o es col·loquen anelles parany, que són unes bosses de sorra que es posen al tronc i en les quals entren les erugues quan surten del niu i baixen per l’arbre.


Madrenas canviarà "el que sigui necessari" per aprovar els pressupostos | Ràdio Girona | Cadena SER\n02 de marzo de 2021 Actualizado a las 04:28 CET\nL'alcaldessa de Girona admet que les negociacions parteixen sense "molt bones expectatives" després de la desfeta per les inversions\n21/01/2021 - 20:31 h. CET\nL'alcaldessa Marta Madrenas ha anunciat en una entrevista a 'Soroll' de Ràdio Girona que la setmana que ve obrirà una ronda de converses amb els partits de l'oposició per negociar els pressupostos, que s'haurien de votar el mes que ve. S'ha donat uns dies de marge perquè creu que cal rebaixar la pressió després que l’oposició en bloc li tombés un pla d’inversions de 13 milions d’euros. Ara, toca obrir unes negociacions a contrarellotge per aprovar els pressupostos. Madrenas assegura que canviaran el que faci falta per arribar a un acord.\nEscucha Entrevista a Marta Madrenas en Play SER\nL'alcaldessa tampoc ha estalviat retrets cap a l’oposició, a qui acusa de "maltractar" la feina que ha fet el govern i a qui demana més responsabilitat. Madrenas també ha assegurat que s’han esperat a alguna concreció de les ajudes anunciades del govern central; uns diners que -com que encara no han arribat- no els tindran en compte per fer els pressupostos\nEn la mateixa entrevista, Madrenas s'ha referit als informes publicats per Ràdio Girona que revelen que la gestió dels darrers anys per part d'AGISSA ha deixat una xarxa obsoleta i un deute de dos milions d'euros. L'alcaldessa ha descartat un augment de la tarifa de l’aigua un cop el servei passi de gestió pública. També diu que no els tremolarà el pols a l’hora de reclamar les inversions pendents a la part privada d'Aigües de Girona.\nDrissa proposa un projecte per adaptar-nos als canvis derivats de la Covid


La Regidoria de Promoció Econòmica està implantant un sistema de gestió de la qualitat en el Centre Municipal de Formació - Avalem Territori\nLa Regidoria de Promoció Econòmica està implantant un sistema de gestió de la qualitat en el Centre Municipal de Formació\nEl Sistema de Gestió de la Qualitat es fonamenta en la norma ISO 9001:2015, estant prevista l’obtenció de la corresponent certificació durant el primer semestre de 2022.\nEl Centre Municipal de Formació (CMF) de l’Ajuntament d’Elx se situa en l’antic Escorxador Municipal, les instal·lacions del qual van ser reconvertides per a albergar aquest centre, així com el Centre de Cultura Contemporània d’Elx, un auditori i diverses dependències de la Regidoria de Joventut.\nA més, allí es troba l’Hort de Diego Escorina, el qual forma part del Palmerar Històric d’Elx, declarat per la UNESCO Patrimoni de la Humanitat el 30 de novembre de l’any 2000.\nTota aquesta infraestructura, en el seu conjunt, constitueix un exemple exitós de rehabilitació i valoració d’espais urbans, respectuós amb el medi ambient i les tradicions locals.\nEn el CMF s’imparteixen diversos programes mixtos d’ocupació i formació, en les seues modalitats de tallers i escoles d’ocupació. Estan dirigits a persones que busquen la seua inserció en el mercat laboral, prestant especial atenció, entre altres, a situacions d’exclusió social o risc, desocupació de llarga duració, col·lectius amb majors dificultats per a trobar un lloc de treball i casos de violència de gènere.\nL’objectiu és proporcionar als alumnes aprenentatge, qualificació i adquisició d’experiència professional, obtenint diversos certificats de professionalitat de nivells I i II. Els programes d’ocupació que es desenvolupen pertanyen a les famílies professionals d’electricitat i electrònica, agrària, edificació i obra civil.\nL’experiència professional és adquirida per alumnes mitjançant la realització d’obres o la prestació de serveis d’utilitat pública o interés social. D’aquesta manera, s’obté un benefici no solament per als participants en els programes, sinó també per a la ciutat d’Elx. Actualment, s’estan realitzant labors de millora i condicionament al vessant del riu Vinalopó i en diversos edificis municipals, així com la millora i ampliació de la xarxa wifi gratuïta municipal en espais públics oberts.\nAixí mateix, s’imparteix un Programa Formatiu de Qualificació Bàsica (PFQB) referit a “operacions de lampisteria i calefacció- climatització domèstica”. Aquest programa està adaptat a les necessitats específiques de l’alumnat que ha abandonat l’ensenyament reglat, sense haver aconseguit els objectius previstos en l’Educació Secundària Obligatòria. Es tenen en compte necessitats educatives especials, associades a condicions personals de discapacitat o trastorns greus de conducta.\nLa implementació del Sistema de Qualitat permetrà millorar els serveis prestats als alumnes del CMF, així com a la ciutadania en matèria d’ocupació i formació.\nLa Norma ISO 9001:2015 va ser elaborada per l’Organització Internacional per a l’Estandardització (International Standarization Organization). En ella es determinen els requisits que ha de complir un Sistema de Gestió de la Qualitat per a la seua aplicació per les organitzacions, tant públiques com privades. Els seus pilars bàsics són l’anàlisi de processos i riscos, així com la millora contínua en la cerca de l’excel·lència.\nPrevious PostEl Pacte Territorial per a la creació d'ocupació i desenvolupament local Rincón d'Ademuz treballa en la IIª edició del concurs d'Idees Emprenedores en l'IES Ademuz\nNext PostCinc projectes d'emprenedoria que busquen crear una economia més social i sostenible


Odontopediatria - Dentista nens - Clínica Dental Sant Just\nInici » Odontopediatria\nCom a clínica familiar, la cura de la salut bucodental dels nostres nens és fonamental. Un bon assessorament en els hàbits alimentaris i d’higiene són els pilars en què es basa el futur de les seves dents.\nLa prevenció garanteix la conservació de les dents temporals fins el recanvi dentari. Aquesta conservació és fonamental per a l’espai on les peces permanents faran la seva erupció.\nPer conservar aquestes peces podem fer ús de tractaments com la fluorització, segellat de fissures i obturacions de dents de llet. A més, les noves tècniques d’endodòncia regenerativa ens permeten tenir cura de les seves dents.\nUna revisió periòdica ens alerta dels signes que suggereixen desenvolupament irregular de la cavitat bucal i orofaringe i dels problemes respiratoris, donant solució als mateixos amb tractaments interceptius d’ortodòncia.\nEn cas de traumatisme dental és convenient acudir el més aviat possible a la consulta per tractar-lo de manera correcta depenent de si és una dent temporal o definitiu.


El temps a Palamós: Algun ruixat entre dimecres i dijous, amb tramuntana al darrera\nAlgun ruixat entre dimecres i dijous, amb tramuntana al darrera\nMapa de temperatura a 500hPa previst per dijous a les vuit del matí. Es preveuen isotermes de -16ºC a 5700msnm.\nEntre dimecres i dijous, es preveu que la monotonia dels darrers dies es vegi trencada de forma sobtada amb l'arribada d'un sistema frontal, el qual vindrà acompanyat per un embossament d'aire fred en alçada amb isotermes de -16ºC a 500hPa, el que representa una situació força interessant, meteorològicament parlant.\nJa aquest dimecres, l'arribada dels núvols prefrontals ens poden deixar un dia on la nuvolositat pot fer-se més important amb el pas de les hores i deixar-nos alguna gotellada. Així mateix, el plat fort, pel que fa a precipitacions, a la nostre vila entrarà durant la matinada de dimecres a dijous i el dijous al matí, on no es descarta que a Palamós ens caigui algun ruixat curt, però intens, acompanyat per tempesta.\nMalauradament, en alguns punts de l'interior de la demarcació gironina i cap a les comarques de Ponent, es podria formar alguna tempesta forta i anar acompanyada per pedra altre vegada, tot això a causa del fort gradient tèrmic, entre la calor que tenim en superfície i la important massa d'aire fred (molt destacada per l'época de l'any) que hi haurà en altura. Tampoc no es descarta que hi hagi algun esclafit o algun petit tornado local.\nPluja acumulada en 12h fins dijous al migdia.\nAquest canvi de temps només durarà un parell de dies, però mentrestant notarem que haurà refrescat una mica, ja que abandonaren les isotermes que tenim actualment amb valors de 22ºC a 850hPa, per unes altres que rondaran els 12/14ºC a 850hPa de cares a divendres.\nPel cap de setmana i en dies posteriors, tornaria la forta xafogor i les temperatures pujarien de forma paulatina altre cop.\nATENCIÓ AMB LA TRAMUNTANA\nMapa de vent en superfície previst per dijous a les cinc de la tarda.\nEl factor més destacat i que caldrà vigilar atentament a l'Empordà serà la tramuntana, ja que aquest vent del nord pot agreujar el risc d'incendi perqué és un gran factor de propagació del foc.\nTenint en compte la manca de pluja de les darreres setmanes que ha deixat seca l'abundant vegetació herbàcia, la qual representa un combustible molt perillós en cas d'incendi, caldrà extremar les precaucions al camp i telefonar de seguida al 112 en cas de veure alguna columna de fum.\nEl perill d'incendi també dependrà de les possibles precipitacions, les qual si són generoses poden fer-lo disminuir una mica en alguns indrets.\nSegons els mapes actuals, la tramuntana pot bufar a uns 15/20 nusos de mitjana entre la tarda del dijous i el matí del divendres a l'Empordà, amb alguna ratxa propera als 80/100 km/h al nord de l'Alt Empordà.\nAquesta entrada de la tramuntana i la maror o forta maror que aixecarà prop de la costa (sobretot al nord de la Costa Brava) també haurà de ser tinguda en compte per la navegació marítima en el golf de Lleó i sectors propers, com el nord de les Balears i Sardenya.\nL'entrada de l'anticicló en forma de falca generarà un important flux del nord al golf de Lleó. Fixeu-vos com l'embossament d'aire fred de -15ºC a 500hPa s'allunya i les isòbares s'apreten.\nMapa de ratxes màximes de vent previstes per dijous a la nit. S'observen ratxes superiors als 30 nusos al cap de Creus, ratxes superiors als 40 nusos al golf de Lleó i d'uns 15/20 nusos a prop de Palamós.


EL VIA CRUCIS DELS CRUCIFIXOS\nSi jo fos una autoritat a l’església catòlica, demanaria que es retiressin els crucifixos a les escoles, cosa que ja hauria d’haver demanat tot seguit a l’aprovació de la Constitució el 1978, és a dir, trenta anys enrere, que encara que no ho sembli, és tota una generació.\nHe d'aclarir pels que no em coneixen que, sóc creient per tradició familiar i també per convicció, amb una munió de dubtes i moltes coses a criticar a l'Església, entre les quals, aquesta.\nAl seu dia, quasi setanta anys enrere es va obligar la seva col·locació per tot arreu, i al menys quan jo anava a l'escola nacional graduada de nens, a cada classe hi havia la "santíssima trinitat" és a dir, el crucifix al mig, amb Franco i José Antonio Primo de Rivera un a cada costat, per això nosaltres d'amagadotis comentavem, que Crist era al mig de dos lladres con al Calvari, amb la diferència que aquí, tots dos eren dolents.\nI no pas tot s'acabava amb els símbols, sinó que a més a més, cada dissabte s'escrivia a la pissarra gran l'evangeli del dia següent que tots havíem de copiar a les respectives llibretes en net, i en coherència amb la conjunció església-estat, al costat mateix de la doctrina, si escrivia la "consigna", quecom semblant a "vale más honra sin barcos que barcos sin honra" que solíen ser trocets d'escrits de l'ínclit fundador de la falange.\nAra però al menys a Vila-seca no tenim problemes amb els símbols religiosos i crec que a la majoria de pobles de la contornada, tampoc, cosa que no deu passar en altres indrets de Catalunya on segurament es poden plantejar conflictes com a Castella i Lleó on una recent sentència als jutjats de Valladolid obligava a retirar les creus de les aules, sentència que el govern autonòmic ja ha anunciat que recorrerà.\nDic això d'altres llocs del nostre país, perquè el dia següent de conèixer-se la sentència, en un debat radiofònic vaig sentir dir a un metge que deia pertanyer al col·lectiu e-cristians, que actuava a la part dels defensors dels símbols catòlics a les aules, en base a que, més del 80% de la població espanyola es declarava catòlica, circumstància que implicitament comporta que col·locació de imatges religioses a les aules.\nEn quin món viu aquest bon home? Potser és que no va a missa i no veu els bancs buits. O, ves a saber si viu al mateix que aquells que diuen que aquí es persegueix el castellà.\nEL BATEIG DE LES NETES\nEl dissabte passat varem celebrar el bateig de la Clara i l’Emma, les filles de l’Ester i l’Antonio. Aquestes cerimònies a banda del seu significat i sent com son les criatures el centre d’atenció, sempre resulten molt entranyables.


Mimetic Theory, Näos, Pangea Time, Festucs, Sisky, Presient Xai i Worth, seleccionats per la primera fase de l'INTRO - Ajuntament de Girona\nMimetic Theory, Näos, Pangea Time, Festucs, Sisku, President Xai i Worth, han estat seleccionats per participar a la primera fase del Concurs de Música Emergent de Girona INTRO 2018 pel jurat format per Ricard Humet, músic (Fias-ko, Orquestra Maribel) i director de SarriArt; Adrià Cortadellas, músic (Fetus, Sanjais) i comunicador cultural; Montse Ferrermoner, músic (Les Anxovetes, Clave de Sur); Jordi Puig, músic, comunicador cultural i responsable de la discogràfica U98; Alfred Alegre, músic (illinois) i membre de l’Associació Soroll de Vidreres; i Lola Pérez, cap de sala de La Mirona de Salt. A la selecció es van presentar 24 bandes de les comarques gironines.\nA la votació popular realitzada a través de la plataforma Easypromos al Facebook, Haarp’e’Diem ha resultat ser la guanyadora de la votació popular, a la que han participat 2067 votants. Haarp’e’diem ha aconseguit 536 vots.\nPrimera fase a Strenes\nLes 8 bandes escollides actuaran els dies 5 i 19 d’abril a l’Espai Marfà dins el festival Strenes (19:30h), dins la primera fase “Strena’t a l’INTRO”. D’aquestes, el jurat en seleccionarà 4 per actuar a la semifinal, que tindrà lloc a la Sala La Mirona de Salt el 22 de setembre.


Per Jacobo Zabalo | 12 Mar 2018\nEl diagnòstic crític de la postveritat no és, per tant, sinó l’últim rastre d’un moviment iniciat molts segles enrere, com ha explicat Peter Sloterdijk a la Crítica de la raó cínica. Un moviment que es mostra autocomplaent i satisfet en la seva contradicció sota la forma d’una “falsa consciència il·lustrada”.\nLa postveritat s’ha convertit en la paraula de moda que tot (i res) explica. El terme és usat per denunciar un tipus de manipulació massiva, perpetrada en bona mesura a través de la difusió tendenciosa de dades (fora de context o directament falsejades), mitjançant una tecnologia sofisticada i incontenible, que els atorga aparença d’objectivitat. Una bateria d’arguments sense fonamentar que percudeixen en l’ànim del subjecte y condicionen la seva acció. I, no obstant això, la mal anomenada “postveritat” és més antiga que la pròpia veritat.\nLa “posveritat” és més antiga que la pròpia veritat\nAbans que Plató teoritzés la cerca filosòfica i elevés el concepte de veritat fins a una dimensió ideal, a l’abast només de la intel·ligència, el seu mestre Sòcrates ja esmerçava temps en debatre a l’àgora amb els anomenats “sofistes”, mestres d’oratòria com Gòrgies o Protàgores, més interessats en persuadir l’auditori que en concebre nocions pures, universalment vàlides. A un d’aquesta estirp es dirigeix Sòcrates en l’obertura de l’Apologia de Plató.\nAmb un gir teatral de primer ordre, tot explotant intensivament el mecanisme de l’el·lipsi (en referir-se a un succés conegut per tothom però que es detalla només retrospectivament des de la pròpia resposta) afirma Sòcrates: “No sé, atenencs, la sensació que heu experimentat per les paraules dels meus acusadors. Certament, sota el seu efecte, jo mateix he estat a punt de no reconèixer-m’hi; tan persuiasivament han parlat. Això no obstant, per dir-ho d’alguna manera, no han dit res de veritable”.\nInclús si les eines de què disposem avui aconsegueixen una aplificació completament nova, impossible de comparar amb la d’altres èpoques, la construcció de discursos que exalten emocions -per decantar la balança cap al cantó que interessa- no és precisament un producte del segle XXI. En els orígens de la civilització europea, hi trobem aquesta mateixa tendència, en la forma d’una tensió dialèctica que no confronta merament veritat i mentida, sinó veritat racional i aparença de veritat. L'”opinió”, tan valorada avui, és assimilable a una semblança volàtil i insubstancial en la qual -segons paraules de Parmènides, un dels referents de Plató- “no hi cap fe veritable”.\nFALSA CONSCIÈNCIA IL·LUSTRADA\nDes del paradigma de la saviesa grega s’intueix que la urgència per esgrimir una opinió a propòsit de tot fertilitza el camp de la postveritat. Entre l’antiguitat i l’època postmoderna, Thomas Hobbes advertia com juntament amb les paraules, i el significat que habitualment els atorguem, cal sospesar sempre la disposició i interès de qui les fa servir, per completar-ne el veritable sentit.\nL’autor del Leviatan sembla anticipar algunes de les reflexions de John Searle, formulades segles després a través de la categorització en “actes de parla” (speech acts). L’ús del llenguatge s’entén com a intervenció en l’ordre de coses del que és real, el trastoca, i genera moviment. Que una mentida repetida milers de vegades –com pot ser-ho avui a través de les xarxes– cobri aparença de veritat, la realitzi, o que la desqualificació personal s’escampi, fins i tot si comença com un rumor tot just perceptible, ni per descomptat fundat, ja ho va cantar Rossini a “La calumnia è un venticello”.\nDe fet, la tradició intrigant pertany a la història d’Europa des dels seus inicis. El mateix Plató va ser testimoni privilegiat de la manipulació esdevinguda en una època que, retrospectivament, és vista com a edat daurada de les arts, de la tradició política i de la recerca de la veritat. El contrast amb aquella època no és tal, o no és tan radical com es podria creure, i per això la postveritat trasllada en si mateixa una fal·làcia notable, si s’entén com una forma qualitativament diferent de corrupció.\nUna mentida repetida milers de vegades cobra aparença de veritat i la desqualificació personal s’escampa, fins i tot si comença com un rumor tot just perceptible, ni per descomptat fundat\nLa popularització d’aquell terme, avui dia, sembla indissociable d’un anhel de signe invers, l’anhel del principi gnoseològic idealment concebut per la filosofia. La paradoxa és un fet: en la veritat ja no es creu, d’una manera incondicional, però alhora es renega de la predominança relativista del seu oposat, massivament induïble. El diagnòstic crític de la postveritat no és, per tant, sinó l’últim rastre d’un moviment iniciat molts segles enrere, com ha explicat Peter Sloterdijk a la Crítica de la raó cínica. Un moviment que es mostra autocomplaent i satisfet en la seva contradicció sota la forma d’una “falsa consciència il·lustrada”.\nRecordem que l’oracle havia indicat a Sòcrates que ell era el més savi de tot els grecs. Aquell que deia no saber res sabia una cosa que els especialistes ignoraven. Sabia de la seva pròpia ignorància, de la limitació inherent a l’adquisició particular de coneixement. Desconfiant de l’acumulació de saber, va optar per transcendir els dogmes i les opinions, a través d’un incessant exercici d’autocomprensió pràctica, a la recerca de la justícia. Sòcrates va voler realitzar-se a partir d’una coherència que el feia inatacable, aliè fins i tot a la mort, assumida voluntàriament.\nAmb tot, “creure”, viure il·lusions privades o col·lectives, és una necessitat humana, de validesa atemporal, que acompanya la recerca de certeses. El tòpic pas del mite al logos –el salt de la creença irracional a una racionalitat exempta de creença– és en si mateix mític. Giorgio Colli va explicar com el naixement de la filosofia –aquest amor a un saber perdut– té lloc en el context dels recintes sagrats dedicats a l’endevinació, que al seu torn evoluciona a través de la “reforma expressiva” de Plató. L’anhel de participar d’una veritat inamovible, eterna, només es transforma formalment. I el cinisme implícit a la postveritat caracteritza la seva actual versió.\n“Creure”, viure il·lusions privades o col·lectives, és una necessitat humana, de validesa atemporal\nUn món cada vegada més obert, interconnectat i crític amb relació als grans discursos i les ideologies –com és el nostre–, habilita alhora l’espai per a la difusió d’opinions infundades, que ofereixen una cosa diferent a la veritat. Un contradiscurs que s’imposa amb autoritarisme paradoxal, com si el fet de ser difós massivament garantís la validesa. Es tracta d’un nou i pervers gir, pretesament democràtic, d’aquell ordre del discurs que Michel Foucault va diagnosticar el 1970, en la seva intervenció del Collège de France.\nLes narracions de Plató, sota la forma de diàleg, parlen metafòricament d’una sortida de la caverna, com en el conegut episodi de La república. Una ascensió cap a la llum fomentada pel filòsof, que podem entendre en paral·lel a la maièutica de Sòcrates (art de la llevadora, que havia exercit la seva mare), el mètode que va aplicar per “formar homes de bé”.\nA l’escenari actual, atesa la presumpta interconnexió, la caverna sembla inexistent i la visió directa del que és real es dóna per suposada, anhelant de forma simultània un grau superior de realització en la virtualitat digital, d’accés immediat en molts casos.\nLa caverna sembla inexistent i la visió del que és real es dóna per suposada, anhelant de forma simultània un grau superior de realització en la virtualitat\nPerò amb la supressió de la idea de formació des de la ignorància, estalviant-se el penós i indeterminable trànsit entre àmbits dissímils –moviment pròpiament filosòfic, el de la recerca de la veritat, mai del tot satisfeta–, l’individu del segle XXI sembla necessàriament exposat al regnat de la postveritat, camp obert a una nova creença que és orgullosament inconscient de si.


El proper 6 d'agost no pots faltar a la 8ena Jazzejada! Tres concerts de Jazz, una passejada amb una banda de Dixie, vins de l'Empordà i un passeig deliciós pels nostres carrers i places... Ah! I el millor ambient, si has vingut ja ho saps, i sinó, ho descobriràs.\nBENVINGUTS A LA JAZZEJADA\nJAZZEJADA 2015... EL 6 D'AGOST\nLa 8ena Jazzejada Vilamaniscle segur que està a l’alçada de les vostres expectatives!\nComençarem amb la Banda de Dixie Gumbo Jass Band, que su acompanyarà pels petits carrers del poble, fins arribar a un escenari inèdit fins ara a la Jazzejada, el Mas de Can Micalò, ara Mas Vivent, on us espera el quartet d’un vell conegut Pep Mendoza. Després tornem amb la Gumbo Jass Band fins la Plaça, amb un projecte que us encantarà amb la Girona Jazz Project, i la seva producció dedicada als temes de l’Adrià Puntí, no us ho podeu perdre! I per acabar la nit... la Susana Sheiman presenta el seu disc «Open Gate» a l’escenari de la piscina, envolatada de quatre músics reconeguts, la seva veu us embolcallarà tota la nit.\nAquest projecte que va començar fa 8 anys, s’ha consolidat plenament i actualment és el festival de Jazz més reconegut de la nostra comarca. I tot gràcies a vosaltres i a tots els voluntaris del poble, i també als cellers i empreses locals que ens hi ajuden.\nEns permeteu uns consells? dediqueu un somriure a tots els de l’organització, feu un comsum responsable dels vins, passeu-vos-ho genial i torneu a visitar-nos un altre dia...\nSereu sempre benvinguts\nPublicat per Mon Bonaterra a 17:20\nEL 7 D'AGOST... 7ena JAZZEJADA!\nSegur que aquesta setena edició de la Jazzejada us farà gaudir com sempre dels nostres vins, de la bona música i del millor ambient... però sobretot, us demanem que sigueu conscients de l’esforç que suposa per un poble d’encara no 200 habitants organitzar aquest esdeveniment. Seria inimaginable sinó fos per l’esforç de tots els veïns, cellers i empreses col.laboradores i els voluntaris.\nAquest any tornem als origens, a l’embrió que ens va fer organitzar la Jazzejada. Per això el primer concert el fan Get The Groove i en Kodjo Senyo, el primer grup que va portar jazz a Vilamaniscle, i el primer intèrpret que ens va visitar, fan una fusió màgica en un escenari inèdit fisn ara en totes les edicions de la Jazzejada: el mirador del Suru Gros de l’Albera.\nDesprés, més jazz amb Roger Mas i el seu grup, on col·labora en Raynald Colom, que ens presenten el seu nou disc Ameba.\nI el darrer concert? doncs prepareu-vos amb la fusió d’estils de Gnaposs, al·lucinant, divertit, ballable! I no faltarà el clàssic de la Jazzejada, la banda de jazz dixie Gumbo Jass Band, que ens passeja pels carrers de Vilamaniscle a ritme de Nova Orleans.\nI el 9N volem decidir!\nPublicat per Mon Bonaterra a 16:04\nEtiquetes de comentaris: catalunya, Empordà, Jazz, Jazzejada, Vilamaniscle\nGNAPOSS A LA JAZZEJADA 2014!\nAquest any al concert de la piscina que fem per la Jazzejada, els Gnaposs !!! Voleu una mica de la seva música?\nPublicat per Mon Bonaterra a 17:12\nSegur que aquesta sisena edició de la Jazzejada us farà gaudir com sempre dels nostres vins, de la bona música i del millor ambient... però sobretot, us demanem que sigueu conscients de l’esforç que suposa per un poble d’encara no 200 habitants organitzar aquest esdeveniment. Seria inimaginable sinó fos per l’esforç de tots els veïns, cellers i empreses col.laboradores i els voluntaris.\nUs deixem el programa, el proper 1 d'agost ja sabeu on passar la nit!\nPublicat per Mon Bonaterra a 17:22\nEtiquetes de comentaris: Girona Jazz Project, Gumbo Jass Band, Jazzejada, Vilamaniscle, Wom Trio\nESCOLTEU UN VERSIÓ FANTÀSTICA DE SCONSOLATO MENTRE MIREU EL BLOG\nMentre preparem la 6ena Jazzejada que serà el proper 1 d'agost de 2013... us deixem un petit record de la Laura Simó & Trinaglezz, que ens van visitar el 2011.\nPublicat per Mon Bonaterra a 2:58\nEtiquetes de comentaris: 2011, Laure Simó, trianglezz\nLa quarta Jazzejada va ser un èxit absolut. No ho diem nosaltres, mireu sinó l'article publicat a l'Hora Nova\nPublicat per Mon Bonaterra a 2:42\nEtiquetes de comentaris: trianglezz\nPROGRAMACIÓ DE LA QUARTA EDICIÓ DE LA JAZZEJADA (4 d'agost de 2011)\nBones! Aquest any els dos primers concerts us faran gaudir del Jazz més autèntic amb en Xavi Algans i el seu piano acompanyat d'en Xavier Figuerola amb el saxo, i de les delicioses versions que la Laura Simó i els Trianglezz ens dedicaran. Acabarem com sempre a la piscina, a bon ritme de Blues... Sempre acompanyats dels bons vins de Vilamaniscle.\nNo hi falteu! Us esperem el 4 d'agost a Vilamaniscle!\nPublicat per Mon Bonaterra a 17:44\nMALGRAT LA TRAMUNTANA\nLa darrera edició de la Jazzejada va ser un èxit... malgrat la tramuntana 900 persones van assistir als tres concerts que es van organitzar a difererents racons de Vilamaniscle\nPublicat per Mon Bonaterra a 20:03\nPREPARANT LA TERCERA JAZZEJADA\nL'Àlex Carbonell i en Mon Bonaterra promocionant la Jazzejada\nPublicat per Mon Bonaterra a 20:01\n3era JAZZEJADA - 6 D'AGOST DE 2010\nPer tercer any aquest passat estiu vàrem gaudir del ja típic passeig per Vilamaniscle amb bona música, bons vins de Vilamaniscle i millor ambient.\nPublicat per Mon Bonaterra a 18:03\nNEREUS - SUNEUS\nJAZZEJADA AL FACEBOOK\nSegueix-nos pel teu mail!\nArxiu del blog de juliol (1) de juliol (2) de juliol (1) de juny (2) de juliol (1) de febrer (3)\nMon Bonaterra. Tema Fantàstic, S.A.. Amb la tecnologia de Blogger.


S’APROVEN LES REGLES DE LOCALITZACIÓ I INFORMACIÓ RELATIVES A L’IMPOST SOBRE DETERMINATS SERVEIS DIGITALS (TAXA GOOGLE)\nMitjançant el Reial decret 400/2021, que va entrar en vigor el 10 de juny, es desenvolupen les regles de localització dels dispositius dels usuaris i les obligacions formals de l’impost sobre determinats serveis digitals. Les empreses que han de pagar aquest impost hauran de localitzar els dispositius dels usuaris en territori espanyol.\nL’informem que al BOE del dia 9 de juny de 2021, s’ha publicat el Reial decret 400/2021, de 8 de juny, pel qual desenvolupen les regles de localització dels dispositius dels usuaris i les obligacions formals de l’impost sobre determinats serveis digitals (conegut com a “taxa Google”).\nCal recordar que la Llei 4/2020, de 15 d’octubre, de l’impost sobre determinats serveis digitals (LIDSD), que va entrar en vigor el passat 16 de gener de 2021, és un tribut de naturalesa indirecta, compatible amb l’IVA, que s’aplica en tot el territori espanyol i grava les prestacions de determinats serveis digitals.\nEn concret, únicament grava les següents: (i) inclusió, en una interfície digital, de publicitat dirigida als usuaris d’aquesta interfície (serveis de publicitat en línia), (ii) la posada a la disposició d’interfícies digitals multifacètiques que permetin als seus usuaris localitzar a altres usuaris i interactuar amb ells, o fins i tot facilitar lliuraments de béns o prestacions de serveis subjacents directament entre aquests usuaris (serveis d’intermediació en línia), i (iii) la transmissió, incloses la venda o cessió, de les dades recopilades sobre els usuaris que hagin estat generades per activitats desenvolupades per aquests últims en les interfícies digitals (serveis de transmissió de dades).\nL’àmbit subjectiu d’aplicació de l’impost se circumscriu a persones jurídiques i entitats de l’article 35.4 de la Llei General Tributària (comunitats de béns, herències jacents, etc.), que superin el primer dia del període de liquidació aquests dos llindars:\nQue l’any natural anterior l’import net del seu volum de negocis superi 750 milions d’euros.\nQue l’import total dels seus ingressos derivats de prestacions de serveis digitals subjectes a l’impost, una vegada aplicades les regles previstes per a la determinació de la base imposable (per a així determinar la part d’aquests ingressos que es correspon amb usuaris situats en territori espanyol), corresponents a l’any natural anterior, superi 3 milions d’euros.\nL’aplicació d’aquesta Llei exigeix determinades precisions reglamentàries per desenvolupar algunes qüestions que s’hi regulen, fonamentalment, les obligacions formals previstes en la LIDSD i el lloc de realització de les prestacions de serveis digitals.\n1. Normes sobre localització dels dispositius dels usuaris\nEl lloc de localització del dispositiu és definit per tots els detalls de la direcció que proporcioni la tecnologia de geolocalització emprada, entre ells, en el seu cas, les coordenades de latitud i longitud. El lloc s’obtindrà mitjançant tecnologies de geolocalització que analitzen la informació obtinguda del dispositiu, de la xarxa de connexió a internet en què es trobi el dispositiu o d’una combinació de tots dos.\nEs pressuposarà que el dispositiu es troba en el lloc que es determini conforme a la geolocalització basada en la seva adreça IP o de l’equip a través del qual el dispositiu de l’usuari accedeix al servei quan es troba en una determinada xarxa, tret que es pugui concloure que aquest lloc és un altre de diferent mitjançant la utilització d’altres mitjans de prova.\nA aquests efectes, es podrà utilitzar la geolocalització basada en la identificació de xarxes (wifi, Ethernet o altres), la geolocalització física per satèl·lit (amb sistemes com ara GPS-Sistema de Posicionament Global, GLONASS, Galileu o Beidou) o per mitjà d’informació proporcionada per sistemes de comunicacions sense fils terrestres (com les del GSM-Sistema Global de Comunicacions Mòbils- o les de LPWAN), o per balises (wifi o Bluetooth), o qualsevol altra combinació de tecnologies existents o futures.\n2. Obligacions formals dels contribuents\n1. Gestió, conservació i posada a la disposició de l’Administració tributària (quan els requereixi als contribuents) de registres diferenciats per cada operació, en els quals han de fer constar els paràmetres necessaris per liquidar l’impost: ingressos i localització dels usuaris. Aquests registres no estan subjectes a un format determinat i només s’hauran d’aportar a l’Administració tributària quan els requereixi al contribuent.\n2. Elaboració d’una memòria descriptiva. En aquesta memòria hauran de descriure els processos, mètodes, algorismes i tecnologies emprades per analitzar la subjecció a l’impost dels serveis digitals prestats, localitzar la prestació de cada servei i la seva atribució al territori d’aplicació de l’impost, calcular els ingressos corresponents a cada prestació de servei subjecta a l’impost i identificar els fitxers, programes i aplicacions emprats en els processos anteriors.\n3. Establiment de sistemes, mecanismes o acords per a la localització dels usuaris en el territori d’aplicació de l’impost: s’exigeix als contribuents que utilitzin algun d’aquests mètodes per captar les dades necessàries per a la localització i la informació obtinguda pels sistemes i mecanismes de localització s’haurà de conservar durant el termini de prescripció de l’impost.\nEMPRESES DE TREBALL TEMPORAL (ETT): INFORME ALS REPRESENTANTS DELS TREBALLADORS\nLi recordem que si la seva empresa recorre a empreses de treball temporal (ETT) per cobrir necessitats temporals, està obligat a informar els representants dels treballadors.\nD’una banda, haurà d’informar-los sobre cada contracte de posada a disposició que signi, indicant el motiu de la seva utilització. Ha de facilitar aquesta informació dins dels deu dies següents a la formalització. El contracte de posada a disposició és el subscrit entre l’ETT i la seva empresa (la usuària) i té per objecte la cessió d’un treballador per prestar serveis a la seva empresa.\nA més, en el mateix termini de deu dies, la seva empresa ha de lliurar als representants una còpia bàsica del contracte de treball de l’empleat que li han cedit. Com que el contracte de treball se signa entre l’afectat i l’ETT, sol·liciti aquest contracte a l’ETT (si és que no l’hi ha facilitat).\nLa Secretaria d’Estat de Migracions ha publicat la Instrucció SEM 1/2021 sobre el procediment relatiu a les autoritzacions de residència temporal per raons d’arrelament laboral.\nL’informem que la Secretaria d’Estat de Migracions ha publicat la Instrucció SEM 1/2021 sobre el procediment relatiu a les autoritzacions de residència temporal per raons d’arrelament laboral. L’anterior Instrucció sobre aquesta matèria data de l’any 2005.\nCal tenir en compte que amb data 25 de març de 2021, el Tribunal Suprem ha dictat la STS núm. 452/2021, de 25 de març de 2021, en la qual interpreta l’article 124 del Reial decret 557/2011, de 20 d’abril, especificant que el paràgraf segon del 124.1 no implica que l’acreditació de la relació laboral i de la seva durada s’hagi de dur a terme exclusivament a través dels mitjans que s’hi estableixen (resolució judicial o acta d’infracció de la Inspecció de Treball i Seguretat Social), sinó que es podrà demostrar per qualsevol mitjà de prova vàlid en dret.\n“Article 124. Autorització de residència temporal per raons d’arrelament.\nEs podrà concedir una autorització de residència per raons d’arrelament laboral, social o familiar quan es compleixin els següents requisits:\n1. Per arrelament laboral, podran obtenir una autorització els estrangers que acreditin la permanència continuada a Espanya durant un període mínim de dos anys, sempre que no tinguin antecedents penals a Espanya i al seu país d’origen o al país o països en què hagi residit durant els últims cinc anys, i que demostrin l’existència de relacions laborals amb una durada no inferior a sis mesos.\nA l’efecte d’acreditar la relació laboral i la seva durada, l’interessat haurà de presentar una resolució judicial que la reconegui o la resolució administrativa confirmatòria de l’acta d’infracció de la Inspecció de Treball i Seguretat Social que l’acrediti.”\nAquesta doctrina jurisprudencial ha estat ratificada en les posteriors STS núm. 643/2021, de 6 de maig de 2021 i STS núm. 599/2021, de 29 d’abril de 2021. En elles el Tribunal Suprem recorda que el criteri d’arrelament s’ha configurat com l’existència de vincles que uneixen l’estranger amb el lloc en el qual resideix, sigui de tipus econòmic, social, familiar, laboral, acadèmic o altres que siguin rellevants per apreciar l’interès de l’estranger a residir al nostre país i determinin la prevalença d’aquest interès particular per a la concessió del permís de residència temporal sol·licitat. Sobre aquesta base, l’Alt Tribunal fa èmfasi en el fet que no qualsevol circumstància permet l’arrelament, sinó que ha d’existir “una vinculació especial amb el nostre país”. Per això, refereix expressament el fet que és oportú entendre que en el cas de l’arrelament laboral la relació de treball s’ha d’haver donat en els dos anys anteriors a la presentació de la sol·licitud.\nEl dictat d’aquestes sentències, juntament amb el marge temporal de la norma (setze anys) aconsellava l’aprovació d’una instrucció.\nINSTRUCCIÓ SEM 1/2021 SOBRE EL PROCEDIMENT RELATIU A LES AUTORITZACIONS DE RESIDÈNCIA TEMPORAL PER RAONS D’ARRELAMENT LABORAL\n1. Requisits generals per sol·licitar arrelament laboral.\nEs podrà concedir una autorització de residència per raons d’arrelament laboral quan es reuneixin els següents requisits generals: no tenir antecedents penals, complir el període de permanència establert i acreditar l’existència de relacions laborals.\nCadascun d’aquests requisits s’haurà d’acreditar en la forma i complint les especificitats que a continuació es desenvolupen, tenint sempre en compte la regulació prevista en la normativa legal.\nAquest primer bloc explica els següents punts:\n1.1. No tenir antecedents penals\n1.2. Permanència continuada a Espanya.\n1.3. Existència de relacions laborals.\n1.3.1. Moment en el qual la relació laboral s’ha de donar.\n1.3.2. Tipus de relació laboral.\n1.3.2.1. Regularitat o irregularitat de la relació laboral.\n1.3.2.2. Modalitats contractuals.\n1.3.2.3. Nombre d’ocupadors.\n1.3.2.4. Exclusió de les relacions laborals sense entitat suficient per permetre l’accés a l’arrelament laboral.\n1.3.3. Manera d’acreditar la relació laboral.\n1.3.4. Col·laboració amb la Inspecció de Treball i Seguretat Social.\n1.3.5. Observació de frau de llei, mala fe o abús de dret.\nAtesa la nova Instrucció, la relació laboral haurà de ser acreditada de manera efectiva si bé podrà ser-ho per qualsevol mitjà de prova vàlid en dret.\nEn el cas de les relacions de treball regulars les Oficines d’Estrangeria verificaran d’ofici les dades pertinents que es trobin als fitxers de la Tresoreria General de la Seguretat Social.\nQuan es tracti de relacions laborals irregulars es consideraran en tots els casos com prou acreditades aquelles en les quals existeixi una resolució judicial o resolució administrativa confirmatòria de l’acta d’infracció de la Inspecció de Treball i Seguretat Social. En aquests casos, també es considerarà com a prova especialment qualificada l’acta de conciliació.\nEn els restants supòsits que es poguessin donar s’analitzarà el cas concret valorant les proves aportades i es podran dur a terme totes aquelles actuacions tendents a corroborar la realitat dels fets.\n2. Procediment per sol·licitar l’autorització de residència temporal per raons d’arrelament laboral\nSolament es podrà sol·licitar autorització de residència temporal per raons d’arrelament laboral quan l’estranger es trobi en situació irregular a Espanya. Això implica que en tots els casos quan la relació laboral s’hagi realitzat a l’empara d’una autorització de residència la seva vigència haurà d’haver expirat en el moment de sol·licitar l’autorització de residència temporal per raons d’arrelament laboral.\nEn cap cas una mateixa relació laboral podrà donar lloc a la generació de diverses autoritzacions de residència temporal per raons d’arrelament laboral. En aquells casos en els quals diverses relacions laborals amb diferents ocupadors s’hagin donat de manera coetània en el temps, seran considerades com una de sola a l’efecte de sol·licitar l’autorització de residència temporal per raons d’arrelament laboral.\nEn relació amb la presentació de sol·licituds d’autorització de residència temporal per circumstàncies excepcionals per raons d’arrelament laboral, es recorda el que s’estableix en la disposició addicional quarta de la Llei orgànica 4/2000, sobre inadmissió a tràmit de sol·licituds reiterades ja denegades, d’aquelles manifestament mancades de fonament, etc.\nA tall d’exemple la Instrucció enumera alguns supòsits de sol·licituds que podrien ser considerades manifestament mancades de fonament per l’Autoritat competent:\nQuan no es presenti el passaport en vigor o títol de viatge de l’estranger sol·licitant.\nQuan la documentació presentada per acreditar la permanència a Espanya mostri indubtablement que no compleix aquest requisit.\nQuan no es presenti certificat d’antecedents penals expedit per les autoritats del seu país d’origen o procedència.\nLa concessió d’una autorització de residència temporal per circumstàncies excepcionals comportarà una autorització de treball a Espanya durant la seva vigència. No es tindrà en compte la situació nacional d’ocupació.\nL’autorització concedida tindrà una vigència d’un any i a la seva finalització es podrà sol·licitar autorització de residència o autorització de residència i treball.\nÉs habitual que el tracte discriminatori dels socis minoritaris en les juntes generals comporti en moltes ocasions l’aprovació d’acords perjudicials per ells. Per això, és important conèixer els drets que la Llei de societats de capital els confereix.\nLa titularitat d’una o més participacions o accions atorga al seu titular la condició de soci d’una societat limitada o d’una societat anònima, respectivament, conferint-li així una sèrie de drets i obligacions.\nLa Llei de societats de capital (d’ara endavant LSC) reconeix a favor d’aquests socis una sèrie de drets mínims que podran exercitar simplement pel fet de ser titular d’un percentatge de participació en el capital social, podent veure’s condicionat el seu exercici al compliment de determinats requisits, sempre que es respectin els límits legals.\nLa llei proporciona mecanismes de protecció enfront de l’eventual abús dels titulars de la majoria social. Les minories tenen un marge d’actuació que els permet controlar les decisions, de manera que beneficiïn l’interès de l’empresa, i no sols el de pocs.\nDrets del soci minoritari\n1) Dret a favor dels socis que representin almenys un 5% del capital social\na) Dret d’obtenció de documentació\nEls socis, a partir de la convocatòria de la junta general, podran sol·licitar, de manera immediata i gratuïta, per escrit, amb anterioritat a la data prevista per a la celebració de la junta, o verbalment, durant la celebració de la junta, els informes o aclariments que considerin oportuns sobre els assumptes compresos en l’ordre del dia: modificació dels estatuts socials i els comptes anuals, i, en el seu cas, l’informe de gestió i l’informe relatiu a la junta general per a l’aprovació de comptes.\nEls administradors estaran obligats a proporcionar la informació requerida, excepte en el cas que ho considerin innecessari per a la tutela dels drets del soci, existeixin raons objectives per considerar que es podria utilitzar per a fins extra socials, o que la seva publicitat perjudiqui la societat o a les societats vinculades.\nA més, els socis que representin almenys un 5% del capital social, podran examinar en el domicili social, per si o en unió d’un expert comptable, els documents que serveixin de suport i d’antecedents dels comptes anuals, excepte disposició en contra dels estatuts.\nPer contra, no hi ha res que impedeix ni limiti el dret de la minoria al fet que es nomeni un auditor de comptes amb càrrec a la societat.\nb) Dret a sol·licitar la intervenció notarial de l’acta de la junta general\nEls administradors podran requerir la presència d’un notari perquè estengui acta de la junta general. Tanmateix, solament estaran obligats a això quan els socis, que representen almenys el 5% del capital social, el sol·licitin dins del termini de cinc dies anteriors a la seva celebració.\nc) Sol·licitud de designació d’un auditor de comptes\nQualsevol soci pot sol·licitar al registrador mercantil del domicili social la designació d’un auditor de comptes, en els següents casos:\nquan la junta general no hagués procedit a nomenar-ho abans que finalitzi l’exercici d’auditar,\nquan la persona nomenada per a això no accepti el càrrec o no pugui complir les seves funcions.\nEn aquelles societats on no hi hagi obligació de sotmetre els comptes anuals a un auditor, els socis que representin almenys el 25% del capital social podran sol·licitar del registrador mercantil del domicili social que, amb càrrec a la societat, nomeni un auditor de comptes perquè efectuï la revisió dels comptes anuals d’un determinat exercici sempre que no haguessin transcorregut tres mesos a comptar des de la data de tancament d’aquest exercici.\nd) Dret de separació de la societat\nLa regulació prevista per al dret de separació és la mateixa tant per a les societats anònimes com per a les societats de responsabilitat limitada. Per tant, caldrà estar als mateixos termes que el que s’ha explicat anteriorment per a les societats anònimes.\nEn resum, els socis que no votin a favor d’un acord, inclosos els socis sense vot, podran exercir el dret a separar-se, en els següents casos:\nSubstitució o modificació substancial de l’objecte social.\nPròrroga de la societat.\nReactivació de la societat\nCreació o extinció anticipada de l’obligació de realitzar prestacions accessòries, excepte disposició contrària dels estatuts.\nEn els casos de transformació de la societat i de trasllat de domicili a l’estranger.\nEn cas de falta de distribució dels dividends.\nAltres casos que s’estableixin de manera estatutària.\nA més, els socis d’una societat de responsabilitat limitada podran exercir el seu dret a separar-se en cas que no haguessin votat a favor de l’acord de modificació del règim de transmissió de les participacions socials.\ne) Dret a impugnar els acords socials\nLa impugnació dels acords socials es podrà dur a terme pels administradors, els tercers que acreditin un interès legítim i els socis que haguessin adquirit aquesta condició abans de la seva adopció, sempre que representin un 1% del capital social.\nDe conformitat amb l’article 204 de la LSC, els acords susceptibles d’impugnació són aquells que siguin contraris a la Llei, s’oposin als estatuts o al reglament de la junta de la societat, o lesionin l’interès social en benefici d’un o diversos socis o tercers.\nNo obstant això, en el cas que l’acord sigui contrari a l’ordre públic, es permet la possibilitat que els socis que hagin adquirit aquesta condició, amb posterioritat a l’acord que es pretén impugnar, puguin impugnar-lo.\n2) Dret a favor dels socis que representin més d’un 5% del capital social\na) Dret a exercitar l’acció social de responsabilitat\nL’acció social de responsabilitat contra els administradors o auditors de comptes podrà ser exercitada per la societat o pel soci o els socis que posseeixin, individualment o conjunta, una participació que els permeti sol·licitar la convocatòria d’una junta general, en els següents casos:\nquan els administradors no convoquessin la junta general sol·licitada,\nquan la societat no sol·licités l’acció de responsabilitat dins del termini d’un mes des de la data d’adopció de l’acord,\nquan l’acord infringeixi el deure de lleialtat. En aquests casos l’acció podrà ser exercitada directament pels socis, sense necessitat de sotmetre’s a la junta general.\nAra bé, en el cas que l’acció social fos promoguda per la societat, aquesta podrà renunciar a l’exercici de l’acció, tret que s’oposessin a això algun dels socis que representi almenys el 5% del capital social.\nÉs important esmentar que, en cas d’estimació total o parcial de la demanda, la societat estarà obligada a reemborsar a la part actora les despeses necessàries en què s’haguessin incorregut.\nb) Dret a sol·licitar la convocatòria de la junta\nLa convocatòria de la junta general s’haurà de fer de conformitat amb les previsions legals i estatutàries.\nEls administradors convocaran la junta general sempre que ho considerin necessari o convenient per als interessos de la societat, i serà obligatòria la seva convocatòria quan ho sol·licitin un o diversos socis que representin almenys el 5% del capital social, havent d’expressar en aquesta sol·licitud els assumptes a tractar.\nEn aquests casos, i de conformitat amb l’article 168 de la LSC, la junta general serà convocada per a la seva celebració dins dels dos mesos següents a la data en què s’hagués requerit notarialment la seva celebració, i en l’ordre del dia s’haurà d’incloure els assumptes objecte de la sol·licitud.\n3) Dret a favor dels socis que representin almenys el 25% del capital social\na) Dret d’informació en la junta\nLa llei reconeix als titulars de les participacions, la facultat per sol·licitar per escrit, amb anterioritat a la junta general, o verbalment, durant la junta, els informes o aclariments que considerin necessaris sobre els assumptes que constitueixin l’ordre del dia.\nEls Administradors estaran obligats a proporcionar la informació que se li requereixi, tret que, segons el parer de l’òrgan d’administració, la publicitat d’aquesta informació sigui perjudicial per a l’interès social. Ara bé, en cas que la sol·licitud d’informació fos secundada per socis que representin almenys un 25% del capital social, els administradors no es poden negar a proporcionar la informació requerida.\nA més, a partir de la convocatòria de la junta general, qualsevol soci podrà sol·licitar a la societat la documentació que s’hi debatés per a la seva aprovació, així com l’informe de gestió i l’informe de l’auditor de comptes, i excepte disposició en contra, en aquest mateix termini, els socis que representin almenys el 5% del capital social podran examinar en el domicili social, per si o en unió d’un expert comptable, els documents que serveixin de suport i d’antecedents als comptes anuals.\nQuadre resum dels drets del soci minoritari en les juntes\nDrets i cauteles\nSA mínim de participació que no podrà superar l’1/1000 en el capital social\nSol·licitud d’informació societat anònima\nDemanar la informació i/o aclariments que estimin pertinents en relació amb l’ordre del dia\n25% del capital social o el menor fixat en els estatuts\nset dies abans de la celebració de la Junta\nSol·licitud d’informació societat limitada\nDemanar la informació que estimin pertinent en relació amb els punts de l’ordre del dia\nPreferiblement amb anterioritat a la junta\nSi es considera necessari, examinar en el domicili social els documents que serveixin de suport i antecedent dels comptes anuals. Es permet, a més, fer-ho juntament amb un expert comptable.\nSol·licitud de nomenament d’auditor de comptes, en societats que no tinguin obligació.\ntres mesos posteriors al tancament de l’exercici\nArts. 265 i 266 LSC\nSol·licitud de presència de notari\nSL 5% del capital social\nFins cinc dies abans de la junta\nComplement de la convocatòria\ncinc dies des de la publicació\nExigir que es respectin els torns d’intervenció\nDemanar el llibre d’accions nominatives per evitar la vulneració del dret de vot\nArts. 105 i 116 LSC\nSol·licitar els aclariments necessaris i a més en les SA si no es poden respondre en el moment, els administradors ho faran després de la junta.\nSA tenen set dies des de la terminació de la junta per fer-ho\nVerificar que el contingut de l’acta és correcte\nConstància de l’oposició\nEn els supòsits en els quals es voti en contra d’un acord, fer constar en acta la seva oposició de cara a una possible impugnació.\nExercir el dret de separació per:\n· Substitució o modificació de l’objecte social.\n· Pròrroga de la societat.\n· Reactivació de la societat.\n· Creació modificació o extinció anticipada de prestacions accessòries.\nEl termini és d’un mes des de la publicació de l’acord o recepció de la comunicació\nSocis que representi almenys la quarta part del capital present en la Junta\nSol·licitud del certificat de l’acta\nEls socis, en qualsevol moment i sigui quin sigui el seu percentatge de capital, poden sol·licitar un certificat de les actes de les juntes, fins i tot encara que no hi haguessin assistit.\nImpugnacions d’acords adoptats\nDesprés de l’adopció de l’acord\nArts. 204 i 206 LSC\nPer impugnar acords contraris a l’ordre públic, estarà legitimat qualsevol soci, encara que haguessin adquirit aquesta condició després d’haver-se pres l’acord.


BiblioBlog – Una mar de lletres » Selecció de novetats – Octubre 2014\n« Taller infantil ‘Monstres del centre de la Terra’\n‘Les dones del 1714’ de Patrícia Gabancho »\nSelecció de novetats – Octubre 2014\nA la Biblioteca Armand Cardona us hem preparat la nova selecció de novetats, en aquest cas la corresponent al mes d’octubre, i que com sempre inclou documents dels diferents fons de la Biblioteca: adults i infantil, música, cinema, fotografia i còmics.\nEntre les novetats per adults trobareu un títol adient per aquestes dates: Els Fets del 6 d’octubre de 1934 de Manel López. L’autor ofereix una anàlisi i una visió globals del que succeí arreu del país entre el 4 i el 6 d’octubre de 1934. Fonamentada en una amplíssima i sòlida base documental, recollida en multitud d’arxius locals i comarcals, l’obra va més enllà del relat centrat en l’actuació del govern català i ens explica amb detall un 6 d’octubre fins ara gairebé desconegut..\nPel que fa a la literatura, us recomanem la novel·la En una sola persona de John Irving. Una història tempestuosa, divertida i commovedora sobre els enamoraments inadequats, els amors insatisfets i una acceptació decidida i valenta de les nostres diferències sexuals.\nA la secció infantil us presentem el llibre L’Olivia i les princeses d’Ian Falconer. En aquesta divertidíssima història, la porqueta Olivia té una petita “crisi d’identitat”: què serà quan sigui gran? A què es dedicarà? Una cosa té molt clara, però: Mai serà una princesa perquè totes les altres nenes de la seva edat ho volen ser. Ella aspira, com ho diríem, a una categoria superior.\nEntre els còmics us presentem un que arriba envoltat d’immillorables crítiques i la garantia d’haver rebut el premi Fauve Dor, a la Millor Obra de 2013, al Festival d’Angoulême de 2014: Come Prima, obra d’Alfred. Una història que narra el viatge de dos germans italians de França fins Itàlia, durant els anys 60, per honorar la memòria del seu pare, i que els permetrà solucionar problemes i madurar com persones.\nPel que fa a la música us recomanem Agent Cooper de Russian Red. El tercer treball de Lourdes Hernández destil·la un aire més rocker i elèctric, fruit de la seva producció a Los Àngeles sota la batuta de Joe Chiccarelli. Se centra en l’amor cap als homes de la seva vida: des del seu pare als seus nuvis, amants, músics,… tal i com s’aprecia en els títols de les cançons.\nPer últim, a la secció de cinema us presentem una premiada història que aborda la problemàtica dels segrestos i els desenvolupament del Síndrome d’Estocolm.. Stockholm, de Rodrigo Sorogoyen. ”Tot succeeix durant una nit; una nit qualsevol per a ell; una nit decisiva per a ella. Tot i que ells dos no ho saben, desprès d’aquesta nit seguiran units per sempre”.\nAquí teniu el pdf: Seleccio Novetats – Octubre\nDimecres 1 d'Octubre de 2014 | Categoria: Còmicteca,Espai de cinema,Espai de música,Llibresfera,NOVETATS\t| Enllaç permanent


Com gestionar la identitat digital de la teva empresa - Cambra Comerç Brasil - CatalunyaCambra Comerç Brasil – Catalunya\npor Cambra Comerç Brasil Catalunya / 13 abril 2021 / Sense comentaris\nLa pandèmia ha posat de relleu la importància de la digitalització i la connectivitat per mantenir la competitivitat empresarial. Durant l’últim any s’ha avançat de forma exponencial en aquest àmbit i és imprescindible que les empreses s’adaptin a aquests canvis per mantenir la seva activitat.\nDavant aquesta perspectiva, la CCBC, al costat de ONHOFF, soci de gran referència en l’àmbit tecnològic i especialitzada en oferir solucions per ajudar les empreses a transformar-se digitalment, van organitzar el passat 25 de març un webinar sobre la gestió de la identitat digital corporativa que va ser liderada per Carlos Bustos, CEO de ONHOFF i moderada per Francesc Arbós, director executiu de la CCBC.\nEn aquesta línia, Bustos va donar inici al webinar explicant què és la identitat digital i destacant que, tradicionalment, la manera utilitzada per a associar l’empresa al seu equip era a través de les targetes impreses, principalment als que ocupaven un càrrec més representatiu, mentre que en el món digital no existia un mitjà eficaç i fiable de fer aquesta associació.\nONHOFF ofereix una solució de targeta digital que permet connectar a l’empresa amb els seus col·laboradors i proporciona diverses funcions d’ús i avantatges. “La targeta digital personal corporativa és la manera natural de connectar i convertir en ambaixador de marca al seu equip de treball a l’atorgar-li una identitat digital reconeixible amb múltiples aplicacions i usos” va explicar.\nAixí mateix, va parlar dels diversos beneficis que pot generar l’ús d’aquesta eina, entre ells: garantir més presència digital; optimitzar la seva marca; alinear els seus col·laboradors amb el seu negoci i els seus canals digitals i convertir més oportunitats en venda si l’eina queda connectada amb l’ecommerce de l’empresa.\nBustos va afegir que hi ha altres models d’identitat digital, com la credencial digital, que és ideal per a ser utilitzada en associacions o clubs i que permet optimitzar la comunicació interna amb els seus membres, unificar l’accés als canals de contacte i d’informació, i accedir des d’un sol lloc als serveis oferts, entre altres avantatges.\nSeguidament, Francisco Arbós va intervenir per anunciar que la CCBC està desenvolupant un projecte per implementar aquesta solució que permetrà als seus socis disposar d’un carnet de soci que els acreditarà com a tals i els facilitarà connectar amb el servei d’atenció al soci de la CCBC d’una manera molt més àgil i efectiva. A més, la credencial els permetrà actuar com a veritables ambaixadors de la CCBC allà on vagin.\nLa sessió va concloure amb un torn obert de preguntes en què van poder participar tots els assistents.\nACCEDEIX AQUÍ A EL CONTINGUT A YOUTUBE


.: de febrer 2014\nELS FUSELLERS D’ERMENGOL AMILL A LA PLATJA D’ARENYS DE MAR\nEstem convençuts que molts de vosaltres vàreu assistir diumenge 23 de febrer al desembarcament dels fusellers d’Ermengol Amill a la platja d’Arenys de Mar.\nL’Agrupació Fotogràfica d’Arenys de Mar està preparat una exposició virtual amb imatges fetes durant l’activitat que es publicarà a la seva plana web www.afaarenys.blogspot.com. Per això si voleu participar en aquest projecte podeu fer arribar les vostres fotografies a afaarenys@gmail.com.\nLa mida màxima de la banda llarga de la imatge ha de ser de 1000 px i la resolució 72px/polsada. Totes les fotos han d’anar signades.\nAnimeu-vos i participeu-hi!!!\nEXPOSICIÓ VIRTUAL DE LES IMATGES DEL 2n LLIURAMNET DE LA LLIGA\nSi no podeu acostar-vos fins al bar dels Seràfics a veure l'exposició de les imatges del 2n. Lliurament, podeu visionar-les clicant sobre la imatge.\nDESEMBARCAMENT DELS FUSELLERS DE L'ERMENGOL AMILL\nFoto d'Oriol Ferran\nEl proper diumenge, 23 de febrer, a les 11 del matí, es farà una recreació a la platja d’Arenys (davant la Riera) del desembarcament que es va produir fa tres-cents anys, el 31 de gener de 1714, de tropes austriacistes que sortiren per mar forçant el setge de Barcelona.\nEn concret es tracta d'una acció militar que s'havia planificat per atacar per sorpresa Mataró però arran de diverses informacions dels serveis d'espionatge es va avortar aquesta acció i les tropes van desembarcar entre Arenys i Canet per atacar Sant Pol de Mar.\nDes de l’organització han demanat la col·laboració de l’AFA fent fotografies de l’activitat. Així, doncs, us convidem a tots a que hi aneu, que feu moltes fotografies i que ens les envieu per tal de publicar una exposició virtual de l’activitat.\nEn aquest enllaç o bé en aquest altre podeu trobar més informació.\nRESULTATS DEL 2n. LLIURAMENT\nFoto d'Eduard Bartoll\nEduard Bartoll guanya el 2n. Lliurament de la 10a. Lliga Social de l’AFA, i Agustí Espallarges segueix al capdavant de la classificació general, seguit de JM. Saurí i Eduard Bartoll.\nAquest cop varen actuar com a comentaristes Estanis Fors, Alcalde d’Arenys de Mar i Joan Miquel Llodrà, regidor de Cultura, a qui agraïm molt sincerament la seva col·laboració.\nEn aquest enllaç podeu veure la classificació final d’aquest 2n. Lliurament i la Classificació General.\nEl tercer lliurament és el proper dimecres 12 de març, tema lliure.\nTothom qui ho vulgui pot veure l’exposició de totes les obres presentades al lliurament al bar del Seràfics.\nEl 7 de febrer de 2014, 12 socis de la nostra Agrupació varen participar en la 3ª sortida nocturna que es va realitzar en el cementiri d’Arenys de Mar.\nVaren ser gairebé tres hores d’experimentació, el resultat del qual es podrà veure el mes d’abril a la sala d’exposicions del C.C.Calisay, dins la programació anual d’exposicions de la Regidoria de Cultura de l’Ajuntament d’Arenys de Mar.\nEls participants tenen temps fins al 21 de febrer per lliurar els seus treballs, dels quals en seran seleccionades les 30 obres que formaran part de l'exposició.\nFoto de Danilo Galeas\nFoto de Sergi Pera\nDies: dissabtes 8, 15, 22 i 29 de març (+ un diumenge al matí de pràctiques)\nPer més informació i inscripcions podeu arribar-vos al local social de l’Agrupació (Seràfics – Josep Baralt, s/n) els dijous de 8 a 9 del vespre o bé omplir i enviar aquesta butlleta/qüestionari.


El sindicat considera un "error" restringir l'accés sanitari als 'sense papers'\nMetges de Catalunya (MC) rebutja la decisió del govern espanyol de restringir l'accés a la sanitat als immigrants sense papers, tal com estableix el decret llei aprovat el passat 20 d'abril, i defensa una atenció mèdica "sense fronteres" per no destruir el dret fonamental a la salut pública.\nEl vicepresident del sindicat, Francesc Duch, considera que la mesura de l'executiu central de retirar l'atenció mèdica (excepte la urgent) als estrangers que es troben en una situació irregular a l'Estat és un "error", tant des d'un punt de vista ètic com sanitari, "ja que es poden trencar les barreres epidemiològiques".\nDuch adverteix que la implantació de "fronteres assistencials" dins d'una societat pot tenir "repercussions greus" en el control de malalties infeccioses de reservori humà, com la tuberculosi o el virus de la sida, amb el consegüent perjudici social.\nA més, remarca que l'atenció preventiva és molt més "eficient" que la greu i, a la llarga, repercuteix en un "major estalvi de la despesa sanitària".\nEl decret llei sobre salut del govern espanyol per reduir 7.000 milions d'euros, estableix, entre altres mesures, que els estrangers "no registrats ni autoritzats com a residents a Espanya" només tindran garantida l'"assistència d'urgència per malaltia greu o accident, per embaràs, part i postpart", i, en el cas dels estrangers menors de 18 anys, rebran atenció mèdica "en les mateixes condicions que els espanyols".


Eusebio Sacristán, Delfí Geli i Quique Cárcel, a Montilivi GIRONA FC\nGironaEusebio Sacristán s’ha acomiadat del Girona en la seva última roda de premsa, acompanyat de Delfí Geli i Quique Cárcel. Ahir les dues parts van donar per acabada la seva relació, i el val·lisoletà marxa perdonant l’any de contracte que li quedava. “Entreno per ser feliç, i amb aquesta il·lusió vaig aterrar a Montilivi. Durant aquest període, he cobert aquestes expectatives. El grup humà que hi ha en aquest club és immens, però passem per un moment trist que mai vaig pensar que arribaria. Confiava plenament en mi, plenament; em fa pena i m’enrabia no haver assolit la permanència a Primera. Però el Girona segur que s’aixecarà, segur. El final ha sigut dolent, però el camí ha sigut molt bonic”, ha valorat, amb el to de sinceritat amb què sempre s’ha expressat. Eusebio ha tingut paraules d’agraïment per als seus futbolistes en aquests dies de dificultat. “M’he sentit molt ben tractat, per totes les parts. Especialment, vull tenir un record per uns jugadors molt professionals que s’han bolcat en ajudar-me. Vaig voler implantar la meva idea, tot i saber que ells tenien un estil molt marcat, de manera progressiva. I van tenir la humilitat d’acompanyar-me. El descens em fa molt mal per ells”. Àlex Granell ha representat la plantilla a la sala de premsa i ha rebut el següent missatge: “Torneu-ho a intentar, Àlex, perquè us mereixeu ser de Primera”. També hi havia integrants de l’'staff' tècnic i Ignasi Mas-Bagà, director general del Girona.\nGirona FC Eusebio Sacristán


El canal s’estrena aquest dilluns amb formats d’èxit procedents de Canal+ i múltiples novetats d’entreteniment, humor, ficció i actualitat\n9 min. Barcelona 01/02/2016 00:00\nEl compte enrere ja ha arribat a zero. Movistar+ posa en marxa aquest dilluns #0, una gran aposta televisiva que li ha de permetre competir, des de l’àmbit del pagament, amb els canals generalistes espanyols, oferint una graella variada que inclourà espais d’actualitat, esports, entreteniment i ficció però sempre amb la voluntat d’aportar un plus de qualitat per als seus espectadors. La nova cadena arrencarà formalment a les 20.30 amb l’estrena d’un dels pilars bàsics de la seva graella, Likes, un magazín presentat per Raquel Sánchez Silva que es nodrirà dels continguts generats a internet i les xarxes socials, tota una declaració d’intencions per a un canal que busca sobretot el públic jove i connectat.\nEl canal engega sense un objectiu d’audiència declarat. Fonts de Movistar+ expliquen a l’ARA que “l’objectiu és tenir una oferta de qualitat que acosti el públic a la televisió de pagament”.\n#0 es podrà sintonitzar al dial 7 de Movistar+, on fins ara emetia Canal+, que d’aquesta manera desapareixerà definitivament del panorama televisiu espanyol 25 anys i mig després d’haver iniciat les emissions, el 8 de juny del 1990. Per aquest motiu, durant les hores prèvies a l’estrena de la nova graella, #0 es convertirà en un espai d’homenatge a Canal+, amb la reemissió dels capítols finals d’algunes de les sèries que han marcat la història del canal de pagament per excel·lència a Espanya, com Seinfeld (14.35), Friends (15.30), Mad men (16.20) o Los Soprano (17.20). De totes maneres, la marca Canal+ es mantindrà en altres canals de la plataforma, com Canal+ Liga o Canal+ Series, i bona part dels seus rostres i formats més reconeguts mantindran la presència a #0. És el cas, per exemple, de l’equip d’esports i la majoria de programes d’aquest gènere, però també d’ Iñaki Gabilondo, Jon Sistiaga i els Ilustres ignorantes de Javier Coronas, Javier Cansado i Pepe Colubi.\nEntre els fitxatges destaquen -a més de Sánchez Silva- Eva Hache, que protagonitzarà la sèrie Web therapy, i Andreu Buenafuente, que ja va posar en marxa el seu Late motiv fa unes setmanes a Canal+ com a avançada de l’arribada de la nova cadena. “Estem satisfets de com ha anat aquest aperitiu -expliquen des de Movistar+-. El programa s’ha col·locat cada dia entre els 20 programes de pagament més vistos, sense comptar encara amb l’efecte d’arrossegament pel fet de tenir tota una graella”.\nA més de la producció pròpia, que es concentrarà sobretot entre les 20.30 i la 1.00 i es reemetrà en altres moments del dia, la graella de #0 inclourà cinema -de dilluns a dijous a les 19.00, divendres a les 22.00 i dissabtes a la tarda-, sèries en horari de tarda i documentals de la BBC que tindran reservats, entre altres espais, els dijous a la nit, en què, per començar, s’oferirà la sèrie documental 9 meses, sobre el desenvolupament de l’embaràs. La graella inicial s’anirà completant amb nous formats durant els pròxims mesos, i inclourà també emissions especials, com la gala dels Oscars, el dia 28 de febrer.\nRaquel Sánchez Silva conduirà de dilluns a divendres a les 20.30 Likes, un magazín que “neix per mirar com és la vida des d’internet i les xarxes socials”. El programa tindrà com a col·laboradors, entre d’altres, Alaska i Mario, Chenoa, Pepe Colubi i Alberto Rey, a més de tuitaires, youtubers, bloguers i instagramers com María Gómez, FiloFilipino, Elisabet Benavent o Guillermo Rodríguez. A través de diverses seccions, l’espai buscarà els mems, trending topics i vídeos virals més destacats de cada dia, i també reservarà espai per al cinema, la música, les sèries i els videojocs.\nEl nou late show d’ Andreu Buenafuente és una de les grans apostes del canal. Late motiv es va estrenar l’11 de gener a Canal+, però a partir d'aquest dilluns s’instal·larà definitivament a #0, on s’emetrà de dilluns a dijous a les 23.00. L’espai, produït per El Terrat, suposa un retorn a l’essència del late show clàssic i permet a l’humorista deixar les matinades per tornar a un horari més còmode, amb un format que, a més, dura només 50 minuts, tal com reclamava. Entre els col·laboradors del programa hi ha Berto Romero, Sílvia Abril, David Suárez, David Broncano i Javier Coronas.\nDe dilluns a divendres a les 21.30, #0 dedicarà mitja hora als reportatges “sense filtres” de Diario Vice, un espai produït en col·laboració amb la revista Vice i que adapta un format estrenat per la HBO el 2013 als EUA. Presentat per Dani Campos, el programa inclourà reportatges de producció pròpia i altres d’internacionals elaborats per la trentena de delegacions del grup Vice, però sempre rodats “sobre el terreny”. L’espai vol “aprofundir en els esdeveniments que estan definint el nostre context actual” i mostrar “el que també passa i no recullen els grans titulars del dia”.\nL’esport serà un ingredient fonamental de la nova cadena, que reforça l’equip de Canal+ amb Dani Garrido i Joseba Larrañaga. El 22 de febrer s’estrenarà Movistar arena, un informatiu d’esports que s’emetrà cada dia a les 14.00, i es mantenen formats com Informe Robinson, El día después, El día del fútbol, Fiebre Maldini, Generación NBA+, Paddock Club o El Club de la F1. També s’oferiran, cada setmana, partits de la Premier League i de la NBA -incloent-hi l’All Star- i els entrenaments de MotoGP i Fórmula 1. Aquest diumenge #0 emetrà la Super Bowl.\nJavier Coronas seguirà comandant l’ espai d’humor Ilustres ignorantes, acompanyat per Javier Cansado i Pepe Colubi. Estrenat el 2008 a Canal+ i convertit ja en un format de culte, el programa rep en cada entrega la visita de dos convidats amb els quals els tres presentadors debaten, a partir de preguntes absurdes, sobre un tema concret. L’espai estrena nou horari, els dilluns a les 22.00, i amb escenari nou, el teatre Calderón de Madrid. Els primers convidats de la nova etapa seran el xef Pepe Rodríguez, els humoristes Joaquín Reyes i Ignatius i l’actriu Laura Sánchez.\nIñaki Gabilondo seguirà fent entrevistes a Iñaki, que es reorienta per abordar els grans canvis que afrontarà el món els pròxims anys amb pensadors i intel·lectuals “de primer ordre” internacional. També continua Jon Sistiaga, que conduirà Tabú, un espai de documentals sobre “temes prohibits, invisibles o ocults”. L’actualitat també serà protagonista a Resetea, un programa de reportatges de to social conduït per Estíbaliz Gabilondo, que vol “confrontar posicions oposades defensades per personatges anònims”. Cap d’aquests formats no té, per ara, data d’estrena.\nLa ficció també tindrà espai a la graella de #0 a través de Web therapy, una adaptació de la sèrie de Showtime en què Eva Hache interpretarà el paper que a la versió original fa Lisa Kudrow, una terapeuta que ofereix sessions ràpides, de tres minuts, a través d’internet. Quim Gutiérrez, Josep Maria Pou, Clara Lago, Gonzalo de Castro, Carlos Areces, María Pujalte i Blanca Portillo seran alguns dels pacients que se sotmetran al seu caràcter sec i egocèntric, en sessions que inclouran grans dosis d’humor i improvisació. L’estrena serà dimarts a les 22.00.\nEntre els plans de futur de #0 hi ha adaptar Hunted, un reality show estrenat al setembre al Channel 4 britànic en què els 15 concursants han d’aconseguir mantenir-se il·localitzables durant 28 dies mentre un equip d’investigadors professionals intenta atrapar-los utilitzant totes les eines que l’estat podria fer servir per capturar fugitius de debò, des de l’ús de càmeres de seguretat fins al rastreig de trucades o targetes de crèdit. El programa, que la cadena presenta com “l’últim gran èxit de la televisió mundial”, es titularà La huida i és una producció d’Endemol.\nDimecres a les 22.00 s’estrenarà Cómicos, una sèrie documental de sis capítols dedicada a “repassar el cinema i la televisió que més ha fet riure els espectadors durant les últimes dècades”. Cada entrega es fixarà en un estil d’humor concret, des de la sàtira política fins al costumisme o els monòlegs, i ho farà recuperant fragments de programes i pel·lícules i entrevistant humoristes com Martes y 13, Cruz y Raya, Florentino Fernández, Joaquín Reyes, Tricicle, El Gran Wyoming o Muchachada Nui, entre molts d’altres. Javier Cansado serà el presentador de l’espai.\nEl periodista català Raúl Gómez, que va treballar com a reporter a Otra movida, és un gran aficionat al running i s’ha proposat córrer algunes de les maratons més dures del planeta, ja sigui sobre gel, a alta muntanya o al desert. El seu procés de preparació, tant física com mental, fins a assolir aquest repte personal constituirà el fil narratiu de Maratón Man, un docureality produït per Zanskar que també formarà part de la graella de la nova cadena. “Córrer mola i aquesta aventura és glòria beneïda”, assegura el presentador. Movistar+ encara no ha anunciat quan s’estrenarà.\n‘The naked choir’\nLa BBC va estrenar al setembre The naked choir, un concurs de corals similar a l’ Oh happy day de TV3 però amb una particularitat: els grups participants han de cantar sempre a cappella, és a dir, sense cap tipus d’acompanyament instrumental. Dani Reus, director del cor Gospel Factory, presentarà l’adaptació del programa que ha fet Warner Bros per a Movistar+, que d’aquesta manera incorpora també els concursos de talents a la seva programació. El format, que vol trobar “la millor banda a cappella del país”, s’espera que arribi a #0 durant els pròxims mesos.\n‘Guardianes de la historia’\nLa periodista Nira Juanco (exmembre de l’equip de transmissions de la Fórmula 1 a Antena 3), el paleoantropòleg Juan Luis Arsuaga i el director de cinema Santiago Zannou formen el peculiar trio que encapçala les expedicions de Guardianes de la historia. Tots tres emprendran un “viatge inoblidable” que els portarà a voltar per tot el món amb l’objectiu de visitar monuments que són Patrimoni de la Humanitat i conèixer la gent que s’encarrega de protegir-los i que hi viu a prop. El programa és una producció de Prisa que encara no té data d’estrena fixada.\nAndreu Buenafuente: “La competència més gran de l’humor a la tele és el WhatsApp”\nIñaki Gabilondo investiga com serà el món quan ell ja no hi sigui\n#0 vol salvar el patrimoni mundial\n#0 celebra el primer aniversari amb l’anunci de nous fitxatges


El jutge del cas Innova indaga si Traiber va finançar la campanya de CiU Reus\nImatge de l'alcalde de Reus, Carles Pellicer, intervenint en roda de premsa el 29 de febrer del 2016.\nInvestiguen si Traiber va finançar la campanya del 2011 de Pellicer\nSegons declara Josep Prat, l'alcalde va comunicar en una reunió que «calia intentar tornar-li el favor» a Luis Márquez\nActualitzada 21/03/2017 a les 19:45\nEl jutge del cas Innova investiga si el fabricant de pròtesis Traiber, retirades per defectuoses, va finançar la campanya de CiU a les eleccions municipals del 2011 a Reus a canvi d'afavorir les seves vendes. Segons part del sumari, el jutge del cas indaga si l'empresari Luis Márquez, administrador de la companyia Traiber, va contribuir amb una «ajuda important» a la campanya electoral de l'actual alcalde de Reus, Carles Pellicer (PDeCAT).\nDesprés de les eleccions, es va celebrar una reunió a l'Ajuntament en la qual va participar l'alcalde, la seva primera tinent, Teresa Gomis, Márquez i l'exdirector general del grup d'empreses municipals Innova, Josep Prat, segons la declaració de Prat al jutge. En aquesta reunió, va relatar Prat, «la senyora Gomis ratificava tot el que li deia l'alcalde, que deia que el senyor Márquez havia ajudat en el finançament de la campanya i que se li havia de tornar el favor». Segons la declaració de Prat, Gomis ja li havia comunicat abans que «calia intentar tornar-li el favor» a Márquez «ajudant-lo» amb les compres dels hospitals del grup Sagessa (la branca sanitària d'Innova), és a dir, Sant Joan de Reus, Móra d'Ebre i Amposta.\nA la reunió, Prat va suggerir a l'alcalde que presentés l'empresari als consellers d'Empresa, Xavier Mena, i de Salut, Boi Ruiz, ja que Márquez «tenia intenció d'incrementar les seves vendes al Grup Sagessa i a Catalunya en general». Traiber havia venut els seus implants sense problemes entre els anys 2007 i 2011 a l'hospital Sant Joan de Reus, però va cessar les vendes pel descontent del nou cap de traumatologia amb la qualitat de la marca. Gomis, l'exregidor de Promoció Econòmica Marc Arza i Márquez es van reunir amb aquest doctor, que va declarar al jutge haver-se sentit pressionat, i posteriorment Traiber va reprendre les seves vendes a l'hospital.\nL'hospital de Sant Joan concentra 1.400 dels 6.000 pacients afectats per pròtesis de maluc, columna i genoll defectuoses de Traiber en onze comunitats autònomes. El jutge atribueix a Márquez, a l'exprimera tinent d'alcalde Teresa Gomis i a l'exregidor de Promoció Econòmica Marc Arza, tots dos de CiU, delictes societaris i contra la salut pública, falsedat documental i blanqueig de capitals.\nPellicer: «No hi ha cap aportació ni es va oferir cap tracte de favor a Traiber»


Apartament 2 dormitoris, Passeig Marítim, Estartit. - Agència Immobiliària\nApartament de 2 dormitoris al costat del passeig Marítim a l’Estartit.\nAcollidor habitatge de 52 m2 construïts.\nSituat en una petita comunitat a 50 m del passeig Marítim i de la platja.\nEl pis està ubicat en un primer pis.\nDisposa de 2 dormitoris (1 habitació doble i 1 habitació individual), bany amb cabina de dutxa, bonica cuina i saló menjador amb accés a un balcó .\nProperty Id : 55654\nFerriol fassana i entorn Ruiz Regàs Inmocosta API


El pla de Macron contra la inseguretat a Marsella per la violència del narcotràfic\nEl president francès promet una inversió de més de mil milions d'euros centrada en el transport públic i menys en la inseguretat i l'educació, com demanen els veïns\nDavid Melgarejo 03/09/2021 - 16.11 Actualitzat 03/09/2021 - 21.30\nÉs una realitat a la qual els marsellesos estan acostumats. Entre l'agost i el juliol han mort a trets a la ciutat quatre joves, un d'ells adolescent víctima de les bales d'un kalàixnikov. Al darrere, les revenges vinculades al tràfic de drogues a la segona ciutat de França.\nEls casos han commocionat el país i han afavorit la visita del president Macron. Al mateix temps que han posat de manifest altres realitats. Sobretot a les barriades del nord. Hi ha pobresa, habitatges en estat precari i brutícia.\nLa visita del president de la República al districte 13 permet veure hores abans la feina de les brigades de neteja. I palpar la desil·lusió dels veïns. Lamenten que hagi calgut la visita del president de la república per rentar la cara al barri. El que no es pot eliminar dels carrers és el sentiment veïnal d'estar abandonat, des de fa anys, pels poders públics.\nExpectació i escepticisme\nLa visita de Macron és dimecres a la tarda. Expectació. No només per veure el president, sinó per mostrar-li a crits el seu descontent. Mai el president Macron havia dedicat una visita de tres dies a una ciutat francesa.\nMarsella, arran dels darrers crims, diu que s'ho mereix. "Assumeixo completament el deure de la nació d'estar al costat de les marselleses i els marsellesos." La frase la pronuncia en el seu discurs solemne, d'una hora i mitja, davant un auditori més polític que ciutadà.\nAllà desgrana el que l'Elisi anomena el gran pla per a Marsella. Una inversió de més de mil milions d'euros per escurçar la diferència que separa ara mateix la ciutat mediterrània d'altres metròpolis franceses. El pla de Macron prioritza el transport públic en una ciutat de més d'un milió i mig d'habitants que només té dues línies de metro. Diu l'Elisi que és la millor via per afavorir la cohesió social, per eliminar les barreres entre centre i perifèria.\nMacron també ha recorregut les aules de les escoles durant la visita de tres dies a Marsella (Reuters)\nEl pla, però, no convenç tothom. Perquè la partida per a seguretat amb prou feines supera el centenar de milions d'euros. Com la d'educació. A Marsella hi ha 174 escoles que necessiten una intervenció urgent. El Col·lectiu d'Escoles de Marsella, una associació de pares, ho denuncia des de fa anys, amb imatges dels centres. Sostres de les aules que cauen, lavabos que no funcionen o inundacions sovint als centres quan plou.\nL'anunci de Macron de crear una empresa pública que s'encarregui del problema és una bona notícia. Però la comunitat educativa, com molts altres veïns, seguiran a l'expectativa i amb certa desconfiança. Perquè Marsella ja ha sentit parlar durant dècades de grans plans de transformació, sense que hi hagi hagut resultats qualitatius. I perquè Macron hi ha arribat jugant un doble paper: el de president de la República i el de possible candidat a les presidencials de l'abril de l'any que ve.\nFrança Narcotràfic Emmanuel Macron\nEl pla de Macron contra la inseguretat a Marsella que no acaba de convèncer els veïns


Els gestos de JxS i la CUP fan créixer l'expectativa pel ple de dijous\nEls gestos de JxS i la CUP fan créixer l’expectativa pel ple de dijous\nMas proposa una assemblea dels 72 diputats independentistes i Baños reclama que el vot sigui secret\nEl debat d’investidura no va aportar cap sorpresa ahir dimarts. Tal i com ja s’esperava i s’havia fet públic la CUP va votar que no a la candidatura d’Artur Mas. Però el to dels discursos fets per Antonio Baños ha obert una certa expectativa sobre el ple de dijous. Tant el recurs a l’expressió ‘torni dijous’ com el debat sobre una possible assemblea conjunta dels 72 diputats independentistes han estat interpretats per Junts pel Sí com bons senyals. Baños mateix va dir que hi havia espai per a l’entesa.\nPel que fa al ‘torni dijous’, a la part final del seu discurs, Antonio Baños va emplaçar el candidat a la presidència de la Generalitat a tornar dijous en el segon torn de la investidura. Baños ho va dir en una part del discurs en que afirmava que ningú no era imprescindible i que qui se’n considerés hauria d’anar a casa, descansar i tornar més tard.\nEn la rèplica, Mas va respondre a aquest emplaçament, Va dir: ‘M’agafo a les seves últimes paraules. Tornaré dijous i tornarem a parlar-ne, espero que no sigui el ‘vuelva usted mañana’. Tornaré perquè tenim un parlament constituït amb una presidenta i una mesa. La presidenta els ha escoltat a vostès i ha arribat a la conclusió que la proposta que fa Junts pel Sí no és personalista, una candidatura que ha guanyat a totes les comarques de Catalunya, en el 96% dels municipis, semblava un aval democràtic prou gran per a presentar candidatura.’\nEl no de la CUP a la investidura\n‘El nostre vot és no a la candidatura d’Artur Mas’, havia deixat clar abans el president del grup de la CUP al parlament, Antonio Baños, en la intervenció al debat d’investidura. Baños va exposar les raons que els porten a aquesta posició, que són, en resum ‘la gestió autonòmica des del 2010, i les decisions privatitzadores de serveis i de retallades; la necessitat de cercar un consens que superi dinàmiques autonomistes; i el discurs d’ahir’, sobre el qual ha retrat a Mas que no fes èmfasi en la necessitat d’acabar la corrupció, i que no tracés un govern nou, el govern d’una república i no un govern autonomista. ‘Sovint un home s’ha de sacrificar per tot un poble. No podem identificar un país en una persona. Ho vam patir en el cas de Pujol, en què persona, país i partit van fer creure una sola cosa’, va dir.\nBaños fins i tot va reconèixer algunes de les actuacions de Mas: ‘tothom és necessari, va dir vostè. I és ben cert. Aconseguirem un govern fort que treballi ben aviat, que ningú no en dubti. Però el govern ha de ser la veu de tots. Es farà bé, i a tota vela, tot i que molts poders volen que no avanci. Vostè ha anat a la deriva, navegant seguint els corrents. Ha posat les urnes quan les han demanades i ha escoltat el clam, que és de tots. Li ho reconeixem. R. L Stevenson deia que per a un bon periple cal la tripulació que plega, que desplega veles, que si cal canvia oficials i suboficials. Avui, senyor Mas, no sortirà fet capità, però no dubti que la tripulació hi és, i disposada a avançar.’\nI encara va afegir: ‘la CUP mira la majoria independentista i hi veu setanta-dos diputats, des de la democràcia cristiana fins a l’anticapitalisme. Mirem i no veiem confrontació de Junts pel Sí contra la CUP. Veiem un poble ben representat, i volem donar-hi valor. Som setanta-dos diputats, i aquest és el tresor del vaixell. I votem no amb l’esperança que el govern no aposti per la monotonia i sigui un govern republicà, que blindi drets i llibertats de la declaració del 9 de novembre. Molta gent ens diu pel carrer que ens posem d’acord. I avui que votarem no diem que és això que volem fer. Sempre hem proposat solucions. Per a dissenyar un govern republicà. El procés no s’encalla perquè ningú no el pot encallar. Ningú no és imprescindible. Torni dijous.’\nMas proposa l’assemblea dels 72\nEn la rèplica d’Artur Mas va saltar la sorpresa quan el president de la Generalitat va proposar de reunir els 72 diputats de Junts pel Sí i la CUP per decidir en una votació qui ha de ser el president. Mas ho va dir així: ‘Vostè deia que som 72 per tirar endavant el projecte de construir un estat a Catalunya, potser per altres qüestions no serem 72 perquè no donaran suport a altres coses. Si som 72 per tirar endavant el projecte sobiranista, per què no ens reunim un dia, votem i decidim?’\nBaños, que havia repetit diverses vegades que era evident que hi ha 72 diputats quan va tornar a parlar des de la tribuna d’oradors, va dir que acceptava la proposta de Mas sempre que el vot fos secret. ‘Potser ens entretindríem…’, va afegir, suggerint possiblement que no tots els diputats de Junts pel Sí votarien Mas.\nPerò Mas en aquell moment va dir des del seu seient que acceptava la proposta, desencadenant una intensa reacció en els bancs parlamentaris del dos grups.