E-Vocabulari Meteorològic Català\nEix d'una depressió\nLloc geomètric dels centres de baixa pressió corresponents a les isòbares a diferents nivells.\na) Sequedat per manca de pluja. b) Llarg període de dies sense precipitacions atmosfèriques ("tongada d'eixut").\nL'electricitat de l'atmosfera, deguda a causes naturals.\nAparell per a mesurar la força electromotriu, especialment de l'electricitat estàtica.\nUna qualsevol de les propietats de l'atmosfera, en un lloc o en un instant determinat.\nDiagrama energètic amb les coordenades temperatura i logaritme de la pressió.\nNúvols que precedeix en un sistema nuvolós viatger; principalment cirrus.\nNúvol que presenta en la part superior unes expansions laterals cirroses, que en perspectiva li donen la forma d'una enclusa. És forma freqüent dels cúmulonimbus quan es produeix la glaciació de llur cim.\nAdj. En la practica, és costum anomenar ennuvolat aquell estat del cel en el qual la nuvolositat total és de 3 a 7 dècimes. (Vid. Dia ennuvolat.)\nRelació entre la quantitat de calor que entra o surt d'un cos i la temperatura a la qual té lloc el procés. En l'atmosfera, les variacions de l'entropia de l'aire són proporcionals a les del logaritme de la seva temperatura potencial.\nEnvelliment d'una massa d'aire\nCanvi dels valors dels elements meteorològics dins una massa d'aire, per efecte de radiació, turbulència, contacte amb el terreny o la mar, etc.\nAdj. S'aplica a l'acció del vent, en particular als efectes de la seva acció continuada (p. ex., erosió eòlica).\nEquació que lliga la temperatura i la pressió de l'aire en una transformació adiabàtica: T1/T2 = (p1/p2)^0,288\nDiferència sistemàtica que hi ha entre els valors mesurats per un observador i els valors més probables de les magnituds mesurades.\nLínia que passa pel mig de la faixa d'alta temperatura que existeix prop de l'equador geogràfic. La seva posició varia amb les estacions de l'any.\nSituació en la qual el gradient tèrmic vertical és intermedi entre l'adiabàtic sec i l'adiabàtic saturat. En aquesta situació, l'aire sec és estable, i el saturat, inestable, de manera que l'estabilitat depèn del grau d'humitat.\nEquilibri convectiu, indiferent o neutre\nSituació en la qual una partícula d'aire en moviment vertical té sempre la mateixa densitat que l'aire ambient. Correspon al cas d'un gradient adiabàtic (sec o saturat, segons sia la humitat de la partícula).\nUna qualsevol de les èpoques de l'any en les quals són iguals les durades del dia i de la nit en tots els llocs de la Terra. Hi ha un equinocci de primavera (cap al 21 de març) i un de tardor (cap al 22 de setembre).\nEra (o període) glacial\nPeríode geològic durant el qual el glaç ha cobert permanentment gran part dels continents.\nUnitat absoluta de treball en el sistema C.G.S. És el treball de 1 dina en el trajecte de 1 centímetre.\nError de zero\nError que es porten les lectures d'un instrument per efecte de la defectuosa situació del zero de la seva escala.\nEscala telegràfica del vent\nModificació de l'escala de Beaufort, reduïda a 10 graus i acomodada a un codi de 10 xifres.\nEscala termomètrica en la qual la temperatura ve expressada afegint 273° a la temperatura centígrada. En els problemes meteorològics, és pràcticament igual a l'escala absoluta. (Vid. Temperatura absoluta.)\nAdj. Qualitat d'una magnitud en la qual no intervé el concepte de "direcció".\nAugment de temperatura produït per la compressió d'un gas. (Vid. Adiabàtic.)\nAparell per a determinar el grau de llampurneig de les estrelles.\nDivisió d'un corrent d'aire o d'un nucli de variació baromètrica.\nEscombrada d'aire polar\nIrrupció de l'aire polar en la massa d'aire tropical, que produeix una interrupció del front polar. Les escombrades d'aire polar penetren molt cap al sud, fins a confondre's amb els vents alisis.\nEscombrada de neu\nEsdevé quan la neu, aixecada pel vent, és empesa molt baix sobre el terreny, sense que la visibilitat vertical en sigui sensiblement minvada. El moviment es fa gairebé en línia recta.\nEspectre del Brocken\nOmbra de l'observador projectada en la boira. La difusió dels contorns i la consegüent tendència a atribuir a aquesta imatge una gran distància, produeix la il·lusió que es tracta de la presència d'un personatge gegantí.\nNom genèric de les formes complicades dels cristalls de neu, disposats en estrelles de sis puntes fortament ramificades. Sembla que per a llur producció és necessari un alt grau de sobresaturació de l'aire relativament al glaç. Quan aquest grau de sobresaturació és petit, la sublimació és un procés més lent i els cristalls de la neu presenten formes més senzilles, de prismes hexagonals (plaques o agulles).\nCondició d'equilibri que no és alterada per petits desplaçaments o pertorbacions. (Vid. Inestabilitat.)\nCondició en la qual l'aire es troba en equilibri estable, qualsevol que sia el seu estat higromètric, per ésser el gradient tèrmic vertical inferior a l'adiabàtic saturat.\nLloc on es fan observacions meteorològiques regulars. (Vid. Observatori.)\nEstació de les pluges. Estació seca\nPeríodes d'algunes setmanes, almenys, de durada, caracteritzats respectivament per pluges o sequedat continuades, quan aquests períodes esdevenen tots els anys a la mateixa època.\nSón quatre: primavera, estiu, tardor i hivern, que comencen respectivament els dies 21 de març, 21 de juny, 23 de setembre i 21 de desembre. En Meteorologia és costum, als efectes de l'estadística, atribuir a cada estació tres mesos sencers, de manera que la primavera comprèn març, abril i maig; l'estiu, juny, juliol i agost; la tardor, setembre, octubre i novembre, i l'hivern, desembre, gener i febrer. A l'hemisferi austral de la Terra les estacions vénen desfasades de mig any en relació amb l'hemisferi nord.\na) Fracció de cel tapada pels núvols, estimada en dècimes del cel visible des del lloc (0 = ras, 10 = cobert totalment de núvols). (Vid. Nuvolositat.) b) En l'Atlas internacional dels núvols s'anomena "estat del cel" la combinació d'espècies de núvols visibles, en relació amb els sistemes nuvolosos.\nClasse i dimensions de les onades, segons una escala convinguda per l'organització meteorològica internacional. Els nostres mariners donen a l'estat de la mar noms poc uniformes. Els que s'acosten més, en general, a les designacions de l'escala de Douglas són: 0 = mar calma; 1 = mar plana; 2 = mar arrissada o mar bonança; 3 = marutxell; 4 = marejada; 5=maror o mar grossa; 6 = mar brava; 7=mar de capa; 8 i 9 = mar desfeta. Sobre els noms que donen els pescadors a l'estat de la mar, es pot consultar el vocabulari de pesca d'E. Roig i J. Amades (Butlletí de Dialectologia Catalana, gener-desembre 1926).\nConjunt de circumstàncies que caracteritzen la situació atmosfèrica en un moment i en un lloc determinat. En els meteos internacionals figuren com a dades importants l'estat del temps actual i el del passat (de les darreres hores). En particular són tinguts en compte, per a definir l'estat del temps, el vent i els hidrometeors.\nEstat del terreny\nDada que figura en molts de meteos i que s'especifica d'acord amb un codi internacional.\nNom antiquat de la humitat relativa.\nMicrobarògraf que té com a òrgan sensible una bateria de càpsules de Vidi sense buidar, l'interior de les quals està en comunicació amb l'atmosfera, i l'espai exterior, que és una caixa tancada, s'hi pot posar cada vegada que la ploma inscriptora de l'aparell arriba a un dels extrems de la gràfica.\nCorba de la temperatura del termòmetre humit, en el tefigrama d'un sondatge atmosfèric.\nGran planúria amb herba, però sense arbres, característica dels climes semiàrids.\nUna de les estacions de l'any, que en Meteorologia comprèn (a l'hemisferi nord) els mesos de juny, juliol i agost.\nForma catalanitzada del mot stratus, usada freqüentment en la conversació.\nDistribució d'alguna propietat de l'aire en gruixes aproximadament horitzontals, de manera que la variació d'aquella propietat té lloc gairebé exclusivament en direcció vertical.\nForma catalanitzada del mot stratocúmulus, usada freqüentment en la conversació.\nRegió superior de l'atmosfera, de gradient tèrmic molt petit o nul, en la qual, per consegüent, és molt gran l'estabilitat vertical, i no hi ha fenòmens de convecció. Per aquest motiu se li ha donat també el nom de capa advectiva. El límit inferior de l'estratosfera és variable; ordinàriament, es troba entre els 10 i els 11 km d'altitud.\nCalor, pluja, etc., de gran intensitat i poca durada. S'aplica principalment als grans ruixats sobtats (pluja d'estuf, estuf d'aigua). (Patxot: Meteorologia catalana.)\nTransformació de l'aigua o el glaç en vapor aquós (a la temperatura ambient, o per sota del punt d'ebullició).\nAparell per a mesurar la quantitat d'aigua que s'evapora en l'atmosfera en un cert temps.\nArrossegament d'una massa d'aire primitivament en calma, per una altra dotada de moviment, o per cossos també en moviment que penetren en el seu interior. L'ascensió convectiva de l'aire calent, la caiguda de la pluja, l'estimbada d'una allau, poden determinar en l'aire proper moviments d'evicció. També és arrossegada en evicció la zona turbulent de transició d'una superfície frontal, per la massa d'aire més ràpida.\nAugment de volum d'un gas, generalment per efecte de l'augment de temperatura o per disminució de la pressió.\na) Manera d'estar col·locat un instrument en relació amb els fets que ha de mesurar o revelar. b) Situació i orientació d'una estació meteorològica en relació amb els mateixos fets.\nDisminució de la humitat d'un lloc per causes artificials; per exemple, per devastació dels boscos.\nDisminució progressiva de la intensitat de la llum i de les altres radiacions solars, tant com van travessant l'atmosfera.\nAdj. Es diu dels valors màxim i mínim d'un element meteorològic.


PSC i ERC es disputaran la victòria a Sabadell després d'una discreta campanya\nPSC i ERC, a per la victòria a Sabadell\nEscrit per Jordi de Arriba el 9 novembre 2019\nTercera jornada electoral de l’any a Sabadell. Després de les generals (Congrés i Senat) del 28 d’abril i les municipals i europees del 26 de maig, la incapacitat dels partits polítics per formar govern ha obligat de nou a acudir a les urnes aquest 10 de novembre. A escala local, el PSC i Esquerra es disputaran de nou la victòria en uns comicis amb algunes novetats.\nEl 28 d’abril tenia dues novetats. Per un costat, es presentava per primera vegada l’extrema dreta, VOX, que va tenir un resultat molt discret a la ciutat. Ara es preveu un gran salt en el número de diputats de la formació liderada per Santiago Abascal. Caldrà veure si a Sabadell tenen uns resultats menys residuals que a la primavera (3,75 per cent de vots). En un altre ordre de coses es presentava també l’esquerra anticapitalista a través del Front Republicà. Van tenir el 2,77 per cent de vots. Ara l’aposta guanya més força perquè es presenta la CUP.\nLa campanya ha acabat sense història a Sabadell. Pocs actes i de poca magnitud, amb excepció de la CUP, que va tancar la campanya a la ciutat on tenien l’alcaldia no fa encara quatre mesos. Ho van fer amb la número 1 de la llista, Mireia Vehí, i la número 2, Eulàlia Reguant, a més del regidor, exalcalde, Maties Serracant. La campanya finalitza sense més història. Almenys història de l’habitual, ja que Sabadell ha estat a la campanya, a causa de la publicació sumari de l’operació Judes dos dies abans d’acabar la cursa electoral.\nEl PSC, a repetir victòria. Esquerra, a guanyar\nQui guanyarà les eleccions a la ciutat? El PSC buscarà la tercera victòria, i surt com a favorit. Però caldrà veure la participació dels sectors progressistes no independentistes, disgustats amb la manca d’entesa entre els socialistes i Podem. La participació als districtes 3, 4 i 6 aquí és clau. A l’abril el PSC va tenir el 26,74 per cent de vots (23.199), 6.000 vots més que Esquerra Republicana, qui va arribar al 21,66 per cent. Els republicans són la principal alternativa als socialistes i buscaran acostar posicions, però hi ha mala maror dins del bloc independentista pel seu gir pragmàtic. D’entrada almenys, l’independentisme no desaprofita l’ocasió de votar o almenys no he ve fent fins ara.\nFora del pols del nou bipartidisme a Sabadell, En Comú Podem, espai polític fora de l’Ajuntament per primera vegada a la història i enemistats entre el sector comú i Podem, buscarà retenir la tercera posició. Queden lluny els ambiciosos resultats de 2015 i 2016, quan van guanyar les generals a la ciutat. A l’abril van tenir el 17,15 per cent de vots. D’entrada tenen avanatge. El van seguir Ciutadans (12,08 per cent) i Junts per Catalunya (9,21 per cent). L’ara extramunicipal PP va tenir el 3,99 per cent de vots amb VOX trepitjant-li els talons, amb el 3,75 per cent.\nMés de 153.000 sabadellencs cridats al vot\nMés de 153.000 sabadellencs estan cridats a votar entre les 9 del matí i les 20 hores. Hi ha 56 col·legis i 226 meses. L’escola bressol Calvet d’Estrella, a Ca n’Oriac, ho ha deixat de ser. Qui vulgui votar i tingui problemes de mobilitat pot avisar la Creu Roja al telèfon 659 927 788 i el podran acostar fins el punt de votació.\nLa participació, clau a la ciutat i a Espanya\nL’Ajuntament avançarà la participació a les 14 i les 18 hores. La jornada de votació comença a les 9 del matí i es podrà exercir el dret a vot fins a les vuit del vespre. Durant el dia, hi haurà avanços de participació a les dues del migdia i a les sis de la tarda. És una de les xifres clau, en general. Els especialistes estimen que una participació baixa perjudicarà a Espanya les opcions del PSOE i Unides Podem, i especialment a Ciutadans. Una participació molt més baixa que a l’abril beneficiarà el Partit Popular i especialment VOX.\nUnes generals = 52 provincials\nNo està de més recordar que, en realitat, unes eleccions generals són en realitat 52 eleccions provincials. Cada circumscripció escull un número concret de diputats. A Barcelona hi ha en joc 32 escons dels 350 que té el Congrés dels Diputats. A la província el PSC va tenir nou diputats a l’abril. Entre ells, el sabadellenc Paco Aranda. Esquerra en va obtenir vuit, amb Gabriel Rufián, empadronat a Sabadell, al capdavant. En Comú Podem en va tenir mitja dotzena, i dins hi havia Joan Mena. Ciutadans va tenir quatre diputats, Junts per Catalunya tres diputats, el Partit Popular va quedar amb un i VOX va obtenir-ne també un representant. Sumant el número de diputats escollits a Catalunya, són 48 dels 350 en total.\nFoto portada: votants als col·legis electorals el 28 d’abril. Autor: David B.


Google celebra el 96 aniversari d’ELLA FITZGERALD amb un doodle | Eduplaneta Musical\nGoogle celebra el 96 aniversari d’ELLA FITZGERALD amb un doodle\nPublicado el 25 abril 2013 por fterensi\nAvui, Google celebra el que seria el 96 aniversari d’ELLA FITZGERALD\nNascuda a Newport en 1917, l’eterna cantant de jazz, continua sent, juntament a Billie Holiday o Sarah Vaughan, la cantant més important i influent de la història del jazz.\nSe la coneixia (i es coneix) com «La primera dama de la cançó» («The First Lady of Song»). La seva clara vocalització, el seu to i la seva improvisació sobre dels escenaris, la van portar a dalt de la cançó en poc temps. Es va apoderar dels anys cinquanta, donant-los ànima i força. Encara que també va ser criticada, sobretot, per la seva falta de dramatització a l’hora d’interpretar cançons emocionals.\nI és que, els seus companys del cor Bethany African Methodist Episcopal Church no podien imaginar que entre les seves files es trobava una dona que revolucionaria el món de la cançó.\nAbandonada pel seu pare i després de la mort de la seva mare, quan només tenia quinze anys, ella va haver de lluitar per seguir endavant entre la pobresa més extrema de Nova York. Va ser allà, precisament, quan als 16 anys va debutar com a cantant, al teatre Harlem Apolo, on va guanyar un concurs d’artistes amateurs amb la cançó Judy, interpretada tal com ho feia el seu ídol, Connee Boswell. En poc temps, les virtuts d’Ella córrer de boca en boca, i del lloc de col · laboradora en una banda musical, la de Chick Webb, amb la mort d’aquest, va esdevenir la principal vocalista, formant Ella Fitzgerald and Her Famous Orchestra. En 1941 va començar la seva carrera en solitari.\nA causa de la seva diabetis, Ella va ser quedant cega a poc a poc i, el 1993, li van ser amputades les seves cames. Als tres anys, ella moria a Beverly Hills.\nclica i l’escoltaràs\nPublicado en Sin categoría\tEtiquetado Actualitat,Músics\tenlace permanente


Disponibilitat Permanent: 6 març, 11 al matí: Assemblea de presentació d'Esplugues Decideix\n6 març, 11 al matí: Assemblea de presentació d'Esplugues Decideix\nEl Papiol va celebrar la Consulta sobre la Independència de la Nació Catalana el passat 13 de desembre. El diumenge 28 de febrer (queden 11 dies), serà el torn de Molins de Rei. I el 25 d'abril de Sant Just Desvern.\nI Esplugues? L'Ajuntament d'Esplugues de Llobregat fou pioner (la mateixa setmana després de la consulta d'Arenys, del 13 de setembre) en refusar (amb els únics vots favorables de CiU i ERC) una moció de suport a la realització d'una consulta sobre la independència.\nAra bé, l'experiència de molts municipis del 13-D, del 28-F i del 25-A, és que, amb moció o sense, la qüestió cabdal és la implicació d'un bon nombre de voluntaris i la complicitat i entesa d'una bona part de les entitats de tota mena del municipi.\nEl dissabte 6 de març és, doncs, una data clau per decidir. A les 11 del matí, en un lloc per concretar, es farà una Assemblea popular de presentació/inauguració d'Esplugues Decideix. Serà el punt de partida necessari per organitzar la consulta a Esplugues, bastir les comissions que s'encarregaren dels diferents aspectes organitzatius i iniciar una campanya que durà a l'èxit de la convocatòria. Serà el moment també de decidir moltes coses. Com per exemple, la data de la consulta. El 20 de juny ha estat proposada com a quarta data per la Coordinadora Nacional de les Consultes.\nMés informació al blog Esplugues Decideix.


Bruixes al MCG – MEMORIA DE PEIX\n246.363 peixets... pececillos...\nBruixes al MCG\nLes bruixes són les protagonistes aquesta setmana la Més content que un gínjol de Ràdio Cubelles, el programa dels contes adreçats als més petits de la casa. Aquí us deixo unes quantes recomanacions!\nLa bruixa Lletjards de Darabuc i il·lustracions de JuanolO publicat pel Cep i la Nansa edicions, 2011.\nAl bosc de Socapudenta viu la bruixa Lletjards, presumida i lletja com ella sola.\nLa bruixa Lletjards ha encantat diversos visitants, però aquests han ideat un pla ben divertit per tal de desempallegar-se d’ella i tornar a la seva aparença.\n¡Cómo mola tu escoba! de Julia Donaldson publicat per MacMillan, 2011.\nUn conte divertit d’una bruixa que va volant amb la seva escombra i poc a poc es van afegint al viatge diferents amics… Un llibre escrit en forma de vers per passar una bona estona…\nHubo una vez una bruja\nque volaba con su gata.\nLlevaba un sombrero negro\ny una trenza roja y larga.\nLa bruja feliz reía,\nronroneaba la gata,\ncundo iban sobre la escoba\nvolando de madrugada…\nMaleït i embruixat de Cornelia Funke publicat per Estrella Polar al 2011.\nA la bruna Guix li ve de gust menjar patates, però són massa petites. Naturalment, la Bruna coneix l’encanteri perfecte. Però què és això? què passa?\nDe sobte la Bruna s’ha encongit fins a fer-se molt petita! Si vol posar remei a aquesta desgràcia necessitarà pèls de gat. D’on els traurà?\nLa bruixeta Rosaura de Carles Sala i Vila publicat per Cruïlla al 2011.\nLa bruixeta Rosaura viu en una casa de fusta, a dalt d’un turonet. si surt al balcó, veu prats, boscos i un riu que sembla que mai no s’acabi. I si mira encara més lluny, també pot veure el mar a l’horitzó.\nLa Rosaura és una bruixeta que té tres tresors: un de molt perfumat, un de molt suau i un de molt gran. A través d’aquestes històries, sabrem com s’ho fa per ajudar la lluna, que ha caigut del cel, o com treu del seu jardí tot un ramat de cabres que se li mengen les flors, o com passa el dia del seu aniversari…\nPlou i fa sol de Caterina Valriu publicat per Barcanova, 2011.\nSegons diu la lletra de la cançó, quan plou i fa sol, les bruixes es pentinen i també porten dol… I què passaria si descobrissis que no a totes les bruixes els hi agrada portar dol els dies de pluja? Això és el que descobreis la Bel. Caldrà trobar una solució per fer lde les seves robes velles i tronades uns vestits plens de colors. Potser l’arc de Sant Martí, els embarbussaments i la poesia ajudarà a transformar el dol en alegria…\nSegur que coneixeu les històries de la Bruixa avorrida, oi què sí? Un personatge ben peculiar que neix de la mà de la Roser Capdevila i dins les històries de les tres bessones. Ben al contrari de les altres bruixes, és una mica despistada i sovint no té èxit en els seus trucs. Ella mateixa explica la seva vida, en el llibre de les seves memòries. Els seus viatges la porten arreu del món (Venècia, París…) i li fan conèixer tota mena de personatges històrics i famosos.\nTeniu un munt de llibres de la bruixa avorrida per triar i remenar, a més a més de les històries de les tres bessones on també apareix aquest personatge: Les memòries de la Bruixa Avorrida, La Bruixa Avorrida i la mona, El casament de la Bruixa Avorrida, La Festa Major de la Bruixa Avorrida, Les vacances de la Bruixa Avorrida… i moltes més. Totes elles publicades per Cromosoma.\nI com no, l’altra bruixa ben coneguda per tots vosaltres.. la Tina Superbruixa de Knister publicat per Brúixola.\nLa Tina és la protagonista i és una nena. Una nena simpàtica ingeniosa i decidida, amb problemes molt quotidians que es troba, per casualitat, un llibre ‘encanteris a les seves mans. Amb aquest llibre la Tina es converteix en una Superbruixa que li permet abordar una aventura rere d’altra. El ventall de llibres on La Tina és protagonista és llarga i té títols força engrescadors: La Tina i els pirates, La tina detectiu, al circ. Boja pel Futbol….\nFlairosa, la bruixa dels sabons de Carles Sala i Vila publicat per Barcanova.\nDarrerament a Vilafrondosa passen coses molt extranyes. El riu és brut i pudent, en Roc de can Xerrapeta no bada boca, i unes bèsties misterioses es passegen pels voltants del poble fent de les sevesl Tot fa pensar que el bruixot Nastapat ha tornat. La primera que s’adona que alguna cosa no rutlla és la Flairosa, la bruixa dels sabons màgics…. Però… els seu encanteris sabonosos, ¿Seran prou poderosos per combatre el malvat bruixot?\nLa bruixa grinyoladents de Tina Meroto publicat per OQO.\nTres germans s’endinsen en un bosc tenebrós, malgrat que la seva mare els havia advertit que hi vivia una bruixa dolenta amb dents de ferro. Aviat es fa de nit i no troben el camí de retorn. El més petit puja a un arbre i des d’allà descobreix una casa amb llum. Hi fan cap. Una velleta els obre la porta i els acull amb amabilitat, els dóna sopar i els ofereix un llit calent. Però el benjamí té una sospita terrible que no el deixa dormir…\nLa bruixa i el mestre de Mariasun Landa publicat per Barcanova.\nLa bruixa Desastre era maldestra i romancera. Els seus encanteris i bruixeries només tenien efecte entre els professors de les escoles: els convertia en ampolles de cava. Fins que va conèixer el mestre Roger i lamor va canviar completament la seva vida.\nJo vaig viure amb una bruixa de Teresa Martín, publicat per Tucán.\nLa Bea ens explica, a la seva manera, com és la seva vida… Pot ser tot seria normal si no fos que cada dia la seva mare la duu a casa de la bruixa… Allà, res no és allò que sembla…\nRoberluxtina i la reunió de les bruixes de Xavier Vernetta publicat per Vaixell de vapor.\nLes bruixes de la ciutat preparen la pitjor de les seves dolenteries: vendre joguines enverinades per fer mal. Quan la Valentina ho sap, decideix fabricar una nina robòtica genial, la Roberluxtina. La nina té molt èxit i tothom en vol una. Les bruixes, en canvi, no venen cap de les seves joguines. Estan totes ben enfadades!\nLa bruixa que anava en bicicleta de Elisabet Abeyà publicat per La Galera.\nA la bruixa Serafina li agradava molt anar en bicicleta. Sobretot per les baixades, però com que anava vestida de bruixa el vent se li enduia el barret punxegut i li aixecava les set faldilles! Un dia que feia molt de vent les faldilles li van tapar la cara… i… voleu saber què li va passar? Doncs caldrà que llegiu aquest conte!\nAra un llibre amb el que podreu jugar a llegir les lletres i els pictogrames:\nBruixes de Soledad Candel publicat per Cruïlla.\nEn un racó fosc del bosc on els trons se senten dos cops i els llamps no es veuen ni de nit, hi ha la cova de la clotilde. Una matinada la Clotilde va tenir una visita. Era el mussol del Club de les bruixes que portava una carta per a la reunió anual: Com cada any, el dia 13 de febrer, ens trobarem al bosc del ratpenat per explicar les maleses que hem fet i triar la bruixa presidenta. Cordialment: Malèfica. Postdata, farem un piscolabis de canapès de cervell, de serp, de pipí de ratpenat…\n13 13+02:00 mayo 13+02:00 2012 13 13+02:00 mayo 13+02:00 2012 · Publicado en Contes, Més content que un gínjol (Ràdio Cubelles), MCG, Tens ganes de llegir? ·\nUn comentario en “Bruixes al MCG”\nPingback: ‘La bruixa Lletjards’, al ‘Més content que un gínjol’ | Darabuc: els meus llibres\n« L’any dels ratpenats\nUn conte per a una estrella »


Manacor multarà Coliseo Balear per penjar publicitat taurina\nEl municipi es va declarar antitaurí el juliol de 2015\n2 min. Manacor 09/08/2019 13:37\n651x366 Publicitat de la corrida de toros penjada a Manacor a la façana d'una propietat privada. / M. B. Publicitat de la corrida de toros penjada a Manacor a la façana d'una propietat privada. / M. B.\nEl regidor d'Activitats i Serveis Generals de l'Ajuntament de Manacor, Carles Grimalt, ha instat els serveis jurídics municipals a estudiar la imposició d'una sanció a Coliseo Balear per incompliment de l'ordenança reguladora de publicitat. Segons Grimalt, la promotora de la corrida de toros d'aquest divendres a Ciutat ha fixat cartells que promocionen aquest acte en indrets no permesos.\n"Manacor es va declarar municipi antitaurí el juliol de 2015 i no s'ha respectat", ha recordat el regidor, que s'ha mostrat indignat per l'espargiment de publicitat taurina pertot arreu de la ciutat, durant aquest dijous i divendres.\nGrimalt ha dit que hi ha dues ordenances d'aplicació pel que fa a repartiment de publicitat i que alguns punts no són prou clars quant a la regulació de sancions, però que així i tot s'està estudiant imposar una sanció per la promoció de l'espectacle taurí fora dels conductes reglamentaris.\n"Durant la propera tardor s'estudiarà la fusió dels dos reglaments perquè no hi hagi dubtes i es pugui aplicar la normativa unificada a partir de gener de 2020", ha concretat Carles Grimalt.\nA més de Manacor, hi ha 16 municipis més declarats antitaurins: Sant Joan, Costitx, Consell, Esporles, Puigpunyent, Deià, Campanet, Manacor, Santa Margalida, Lloseta, Porreres, Algaida, Capdepera, Santa Maria del Camí, Sencelles i Artà.\nPodem creu que es va fer apologia del franquisme a la plaça de toros de Palma


Blackhold (cerrado) ahora -> blackhold.nusepas.com: correfocs\nEls llums s'apaguen, se sent una forta remor, però als pocs segons para.\nEl silenci s'apodera de tota la plaça, de fons se sent un so metàl·lic, la seva provinència és desconeguda, la por i l'emoció comença a envaïr els òrgans del públic.\nUna llum tènue lluita per fer-se veure entre l'espessa foscor, tan densa que es podria tallar fins i tot amb un ganivet esmolat en una llima d'acer, utilitzada en els seus temps per esmolar les falç dels pagesos que van lluitar en la guerra de successió per defensar la terra amb la seva pròpia vida...\nUna silueta apareix d'entre les sombres, és alta i esbelta i duu unes estranyes incorporacions al cap, són dues banyes, el símbol del què està a punt de succeïr, anys i anys d'història resumits en un present inmediat...\nDe sobte aquesta silueta arranca a còrrer aixecant fermament el braç i sacsejant-lo violentament, de sobte unes xispes s'apoderen de la foscor i comença una intensa lluita entre els dos elements, foscor i claror...\ndos elements antagònics, però un inexistent sense l'altre i viceversa.\nUn espetec fa ressonar la plaça, un estrany camp de força desplaça enrere tot el què troba al seu pas, i portant-lo posteriorment en un espai temporal ocupat per res, el buit.\nLa foscor ha guanyat a la claror, una altra victòria que fa olor a sofre recremat, una olor característica a massa orgànica en pudrefacció.\nComença una intensa lluita entre les forces del bé i del mal, el temps sembla parar-se però corre més depressa del què ha corregut mai.\nSers estranys, amb estranyes vestimentes i moviments, són les eines utilitzàdes frivòlament per dur a terme aquesta eterna lluita que no deixa de repetir-se correfoc rere CORREFOC!\nPublicat per Blackhold Clon a 9:06


Xàtiva acollirà en setembre una exposició antològica de l'obra de Rafael Armengol - Xtradio\nLa ciutat de Xàtiva comença a preparar la magna exposició de l’obra del pintor Rafael Armengol que se celebrarà en setembre. Es tracta d’una altra iniciativa emmarcada en la trajectòria d’exposar les creacions dels principals artistes valencians en edificis patrimonials del nucli històric. Aquesta sèrie d’exposicions han permés posar en valor el ric patrimoni artístic de la ciutat, tot gaudint d’exposicions antològiques d’artistes com ara Toni Miró, Artur Heras o l’actual en marxa d’Andreu Alfaro.\nAquesta setmana, Armegol ha visitat alguns dels edificis on tindrà lloc l’exposició per tal de conéixer de primera mà el context expositiu on es planteja la instal·lació de les obres d’art. El pintor va visitar la ciutat acompanyat, entre d’altres, per l’escriptor Martí Domínguez, qui actuarà com a comissari de la mostra, així com per la regidora de Cultura, Raquel Caballero. L’artista va recòrrerespais com ara Sant Domènec, l’Almodí o la Casa de l’Ensenyança.\n“Alfaro a Xàtiva. Diàleg amb la Història”\nD’altra banda, cal recordar que l’exposició “Alfaro a Xàtiva. Diàleg amb la Història”. allarga la seua presència a la capital de la Costera fins al proper mes de maig. Les peces d’Alfaro podran visitar-se a diferents enclavaments emblemàtics de la capital de la Costera, com el pati renaixentista del Museu de l’Almodí (s. XVI), el convent de Sant Domènec (s XIII-XIV), la plaça de Calixt III o d’ la Seu o l’antic Hospital Reial, una autèntica icona de l’arquitectura valenciana de segle XVI. L’exposició combina espais exteriors amb l’interior d’aquests monuments, mostrant-se en un recorregut entre construccions pertanyents a diversos estils arquitectònics, donant lloc a un entorn propici per a l’arribada de l’escultura minimalista d’Andreu Alfaro.


Mesures per garantir la igualtat entre dones i homes en l’àmbit laboral – grupsisquella.com\nMesures per garantir la igualtat entre dones i homes en l’àmbit laboral\nBy Sisquella Comunicació 18 de novembre de 2020\nEl Consell de Ministres ha aprovat dos reials decrets fruit de l’Acord per a la igualtat efectiva entre dones i homes a la feina, assolit el passat mes de juliol després d’un procés extens de diàleg amb els agents socials, i atorguen rang de llei als reglaments de igualtat retributiva i de Plans d’igualtat, acordats en el marc del Diàleg Social.\nEls reials decrets han de garantir la igualtat retributiva, l’efectivitat dels plans d’igualtat i el seu registre amb informació retributiva desglossada i per mitjana, per classificació professional i per treballs d’igual valor.\nQuines són les principals novetats que aporten?\nAquest registre té per objecte garantir l’obligada transparència en la configuració de les percepcions, de manera fidel i actualitzada, i un adequat accés a la informació retributiva de les empreses, al marge de la seva mida, mitjançant l’elaboració documentada de les dades en promig i desglossades.\nEl registre retributiu ha d’incloure els valors mitjans dels salaris, els complements salarials i les percepcions extrasalarials de la plantilla (inclòs el personal directiu i els alts càrrecs) desagregades per sexe i distribuïts d’acord amb la classificació professional aplicable a l’empresa.\nSerà en vigor als sis mesos de la publicació de Reial Decret al BOE. És a dir, a mitjans de març de 2021.\nLes empreses hauran de comptar amb plans d’igualtat efectius i específics que posin l’èmfasi en el diagnòstic amb els efectes reals i sense reproduir estereotips de gènere.\nEs reforçarà el caràcter negociat que han de tenir els plans d’igualtat, de manera que s’estableixen regles de legitimació i s’aclareix el procediment de negociació, particularment en aquelles empreses que no tenen representants legals.\nEn concret, en el cas d’empreses de 50 o més treballadors (o quan sent inferior la plantilla estiguin incloses en els apartats 3 i 4 de l’art. 45 de la Llei 3/2007, de 22 de març), les mesures d’igualtat hauran dirigir-se a l’elaboració i aplicació d’un pla d’igualtat específic amb l’abast i contingut previst en la nova normativa.\nPer la seva banda, per a la resta d’empreses, l’elaboració i implantació de plans d’igualtat serà voluntària, prèvia consulta o negociació amb la representació legal dels treballadors.\nEntrarà en vigor als tres mesos de la publicació de Reial Decret al BOE. És a dir, a mitjans de gener.\nLes empreses obligades a elaborar un pla d’igualtat han d’incloure-hi una auditoria retributiva.\nAquesta té per objecte obtenir la informació necessària per comprovar si el sistema retributiu de l’empresa, de manera transversal i completa, compleix amb l’aplicació efectiva del principi d’igualtat entre dones i homes en matèria de retribució.\nAixí mateix, ha de permetre definir les necessitats per evitar, corregir i prevenir els obstacles i dificultats existents o que es puguin produir a fi de garantir la igualtat retributiva, i assegurar la transparència i el seguiment d’aquest sistema retributiu.\nEntrarà vigor als sis mesos de la publicació de Reial Decret al BOE. És a dir, a mitjans de març de 2021.\nAmpliació del permís per naixement de fill fins a les 16 setmanes\nSeguretat Social torna a pujar la quota d’autònoms 2021\nNous ajuts a l’hostaleria, la restauració i el comerç minorista\nTinc l’obligació de complir amb la Llei de Prevenció de Riscos Laborals?\nNou pla de mesures de suport a la liquiditat i la solvència d’autònoms i empreses\nFELICES FESTES I PRÒSPER 2021


Les rutines d’alimentació, son i higiene compleixen la funció del creixement i benestar físic.\nLa teva vida diària com a persona adulta suposa un continu d’activitats previsibles en la majoria d’ocasions i imprevisibles en un percentatge inferior d’ocasions.\nLa previsibilitat de les activitats a realitzar al llarg del dia confereix seguretat i control. La imprevisibilitat confereix sorpresa, excitabilitat i sentiment d’aventura, però també inseguretat i manca de control.\nDurant els primers anys de la vida, tots els infants necessiten construir un sentiment de seguretat intern en el que tu tens un paper decisiu. Pots contribuir en la construcció d’aquesta sentiment de seguretat de diferents maneres. Una d’elles seria a través d’una organització quotidiana previsible, amb activitats que es repeteixen de manera més o menys similar tots els dies.\nExisteixen les rutines diàries referides a la satisfacció de les necessitats fisiològiques bàsiques del infant, que compleixen la funció del creixement i benestar físic. Rutines\nAquestes rutines segueixen els cicles fisiològics necessaris per al compliment d’uns equilibris físics determinats: numero d’hores que ha de dormir un nadó durant els primers anys, freqüència d’alletament i alimentació durant els primers anys.\nL’establiment i el compliment d’aquestes rutines durant els primers 6 anys de la vida del petit es important perquè confereix satisfacció de les necessitats bàsiques, perquè confereix previsibilitat i perquè faciliten l’establiment d’un benestar que també és emocional. Per posar un exemple, quan un infant durant la primera infància, no ha dormit el suficient corresponent a l’edat o te gana, està més irritable, més queixós, més plorós i la seva tolerància a la frustració disminueix significativament.\nAquestes rutines juguen un paper fonamental en la criança i son tractades amb més detall a altres entrades.\nEl compliment d’aquestes rutines ofereix al infant un sentiment de confiança de que les seves necessitats elementals estan i estaran cobertes.\nExisteixen altres possibles activitats diàries que no compleixen la funció de satisfer les necessitats fisiològiques bàsiques, però que compleixen sobretot una funció emocional i psicològica:\nUn devenir del dia a dia i si es possible amb els mateixos cuidadors.\n– Unes estones per al manteniment d’un contacte interactiu per tal de garantir el desenvolupament de les estratègies interactives bàsiques.\n– El canvi de cuidadors\n– Una estona per a jugar\n– Un passeig\n– L’arribada a casa d’una persona estimada a una mateixa hora aproximadament, (el pare, la mare, el germà/a, etc)\n– Anar a recollir el germà/a a l’escola\n– Anar a la botiga a comprar\n– Una estona per a escoltar musica\n– Una estona per al conte\nActivitats més o menys organitzades, que succeeixen més o menys en el mateix moment del dia i aproximadament de la mateixa manera, i més o menys portades a terme per les mateixes persones, esdevenen rutines que organitzen i confereixen aquella previsibilitat i seguretat a la vida del infant. Conèixer aproximadament quin es el devenir del dia permet anticipar que passarà i dona sensació de confort i seguretat a l’infant. Tu saps què passarà després, però ell no!.\nMés endavant, quan l’infant inicia la etapa de la oposició, unes rutines ben establertes facilitarà l’establiment d’uns límits clars reduint els conflictes.\nTransició d’una activitat a una altra: Depenent de cada infant, el canvi d’una activitat a una altra pot comportar alguna dificultat o resistència durant els primers anys.\nPer exemple, un infant de 18 mesos pot resistir-se a deixar de jugar per anar a banyar-se; o pot resistir-se a sortir de la banyera per anar a sopar; etc.\nHaver establert unes rutines diàries clares ajuda a que això no resulti tant conflictiu ja que l’infant té molt clar que passarà després.\nAquests canvis d’activitat impliquen deixar de fer quelcom, habitualment satisfactori per a anar a fer una altra activitat que pot ser igual, més o menys satisfactòria, però que de moment, l’infant no està experimentant. L’infant viu el present de manera molt intensa, i per a renunciar a un present satisfactori l’hem d’ajudar. Poc a poc ho anirà assumint.\nEl podem ajudar amb accions concretes de transició o anticipació:\nAvisar del canvi d’activitat una estoneta abans\nPreveient el que vindrà després explicant-li o amb imatges i fotos.\nAnticipant explicant què farem i a qui veurem\nAnticipant com ens ho passarem\nEn el dia a dia hi ha accions de transició o rituals que ajuden els infants a:\nAcomiadar-se dels pares,\nAcomiadar-se de la persona cuidadora\nAnar a l’Escola Bressol\nSon accions o rituals que de manera natural s’instauren per a portar a terme aquestes transicions. Cada família i cada persona estableix les seves pròpies accions o rituals. No hi ha una única manera de realitzar-les.\nPer exemple: Anomenant les persones o figures importants per anar a dormir o de conciliar el son, llegint un conte favorit, escoltant una cançó favorita i carregada emocionalment.\nPer exemple: Fer un trajecte determinat, cada dia, anomenant els diferents passos o esdeveniments que ens trobarem al llarg del recorregut, ajuda en el procés d’anticipació de l’arribada a l’Escola Bressol o a casa de l’àvia,…, i del que suposa de separació respecte els pares o persona cuidadora.\nTotes elles compleixen la funció d’anticipar una nova activitat i la persona amb la que l’ha realitzat, i a la vegada, d’acomiadar-se de l’activitat anterior i de la persona amb la que ha estat.\nAmb aquestes consideracions ajudaràs el teu fill/a i també a tu!.\nCuidadors múltiples: El teu nadó necessita la interacció amb un altre o uns altres, per tal de desenvolupar les seves capacitats interactives bàsiques. Els experts recomanen que durant el primers anys, els cuidadors amb els que interactua l’infant siguin més o menys els mateixos i no siguin molts. En la interacció durant el primer any l’infant desenvolupa tota una sèrie d’estratègies interactives bàsiques essencials. Aquestes es desenvolupen a partir del fet que l’infant i l’adult cuidador porten a terme una sèrie d’ajustos, d’interpretacions i d’anticipacions de la interacció, sempre i quan sigui organitzada, i suposi una base segura per a l’infant.\nEl pots ajudar a construir el ‘mapa mental’ del seu dia a dia de diferents maneres:\nMantenint les rutines estables, tot i que dins una certa flexibilitat.\nUtilitzant indicis que generin o activin la seva anticipació:\nAbans d’alimentar-lo li podeu anticipar dient-li i ensenyant-li els estris que habitualment utilitzeu\nAbans de posar-lo a dormir li podeu explicar i ensenyar el pijama o posar-li la cançó que utilitzeu per anar a dormir.\nAbans de banyar-lo li podeu dir i ensenyar-li els estris que utilitzeu habitualment,\nAbans de canviar-li el bolquer, etc.\nAbans del passeig habitual li podeu ensenyar el cotxet de passeig i des de la distància mostrar-li l’abric o la bossa de passeig,\nAbans de l’arribada d’un familiar o cuidador habitual en podeu començar a parlar per a que ell comenci a pensar en ell, activant la seva capacitat representativa,\nPodeu tenir una mena de calendari diari amb una foto o una imatge de les principals activitats i persones que les porten a terme per a que resulti més visual i activi la seva capacitat de representació mental.


Què pot un cos quan balla? Aquesta pregunta amb arrel a l'afirmació del filòsof Spinoza “ningú sap el que pot un cos”, apuntant als potencials il·limitats de la nostra corporeitat, ens fa de marc per reflexionar-experimentar-sentir sobre allò que anomenem "tècnica" en dansa. Aquella mirada sobre la dansa i l'intèrpret, la seva fisicalitat en aliança amb altres capes complexes d’allò que sabem captar en el fer.\nEns preguntem si el llenguatge tecnificat sobre el moviment és encara vàlid avui, on són els límits i desbordaments de la dansa, i com els gestionem i compartim. És la pedagogia de les formes suficient per a l’emancipació dels intèrprets? És tècnica la capacitat de reactualitzar un present-pensament-experiència sensible o potser cal remoure o transformar la paraula "tècnica"?\nTaller amb Cecilia Colacrai - 14 i 15 de juliol, 10-12.30 h\nTaller amb Gisela Creus - 11 i 12 de juliol, 10-12.30 h // 15 de juliol, 13.30-16 h\nTaller amb Pierre-Michaël Faure - 11 de juliol, 13.30-16 h // 13 de juliol, 10-12.30 h // 11 i 14 de juliol, 13.30-16 h\nTaller amb Laura Vilar - 11 i 15 de juliol, 10-12.30 h // 12 i 13 de juliol, 13.30-16 h\nMostres i converses sobre traballs en procés - 11 i 12 de juliol, 16.30-18.30 h\nPresentació editorial 2da en papel amb Josefina Zuain - 13 de juliol, 16.30-18.30 h\nMostra de 'Travessia Còsmica' i ' Tentativas de (des)aparición' - 14 de juliol, 19 h\nEDICIÓ HIVERN 2022\nAquesta edició és una invitació a explorar la continuïtat del cos entre el moviment i la paraula, entre la dansa i la escriptura. Com viatgem en aquests "entre"? Quins moviments conté l'escriptura? Com reverberen les paraules en les articulacions? Resonance és l'espai de trobada de nunArt amb altres temporalitats, altres maneres d'escoltar-nos i compartir els processos.\nTaller de dansa i escriptura amb Josefina Zuain, 28, 29 i 30 a les 11.45\nPrácticas amb Las Prácticas, 28 a les 17 h\nSessió amb Laura Vilar, 29 a les 10 h\nPresentació editorial Segunda en Papel, 29 a les 18 h\nEO! Re(sons), 29 a les 18 h\nLa R(espiral) amb Marha Echavarria, 30 a les 10 h\nEl taller de moviment és un espai perquè cada convidada/t comparteixi la seva perspectiva sobre la pràctica de treball de cos en moviment.\nEl taller de procés creatiu és un espai perquè cada convidada/t comparteixi la seva poètica, la seva visió i manera de realcionar-se amb el procés creatiu.\nProposem un espai perquè les convidades a partir d’una qüestió concreta del seu interès, hi aportin el seu discurs per obri-ne, en un segon moment un debat. Veus corals distintes que giraran entorn un tema.


Empleo de (use el botón)(estable) Barcelona - Acciontrabajo España - 2020\n270 EUR semana\nTens disponibilitat per treballar aquest estiu? Voldries treballar atenent les trucades d'important entitat financera ? Si es així, continua llegint.\nLes funcions seran : recepció de trucades, escalament d'incidències, suport web, i altres tasques derivades de la posición de treball.\n- Treballar a principis i finals de mes al juliol+agost+setembre incorporació a empresa.\n- Formació: del 22 al 26 de juliol, de 8 a 14h.\n- Jornada: 30 hores setmanals. Els horaris s'establiran a la formació, seguint una franja horària de servei de 10 a 19h.


Inici > Els bisbes demanen que s’escoltin “les legítimes aspiracions” dels catalans des del pacte\nAquestes són algunes de les aportacions que fan conjuntament els dotze bisbes catalans al debat públic. El text de la nota ha estat acordat per unanimitat en la reunió de la Conferència Episcopal Tarraconense que s ’ha celebrat  aquesta setmana al Santuari de Loreto a Tarragona.\nVolem recordar un cop més que «defensem la legitimitat moral de totes les opcions polítiques que es basin en el respecte de la dignitat inalienable de les persones i dels pobles, i que recerquin amb paciència la pau i la justícia. I encoratgem el camí del diàleg i l’entesa entre totes les parts interessades a fi d’assolir solucions justes i estables, que fomentin la solidaritat i la fraternitat. El futur de la societat catalana està íntimament vinculat a la seva capacitat per a integrar la diversitat que la configura» («Al servei del nostre poble », 2011, n. 5). Per això creiem humilment que convé que siguin escoltades les legítimes aspiracions del poble català, per tal que sigui estimada i valorada la seva singularitat nacional, especialment la seva llengua pròpia i la seva cultura, i que es promogui realment tot allò que porta un creixement i un progrés al conjunt de la societat, sobretot en el camp de la sanitat, l’ensenyament, els serveis socials i les infraestructures.\nURL d'origen: https://www.catalunyareligio.cat/ca/bisbes-catalans-poble-catalunya


El CAP reforça el servei de pediatria tots els dies laborables - La Cala RTV\nEl CAP reforça el servei de pediatria tots els dies laborables\nA partir de dilluns vinent, la pediatra passarà d’atendre tres dies a fer-ho de dilluns a divendres.\nEl CAP disposarà, a partir de dilluns vinent, de pediatra de dilluns a divendres. L’atenció primària de l’Ametlla de Mar veurà reforçada l’àrea infantil amb l’ampliació de l’horari de pediatria. Fins ara s’atenia tres cops per setmana, però amb aquest reforç ja es podran concertar visites tots els dies feiners.\nEn els darrers mesos, les atencions pediàtriques han augmentat i això comportava llistes d’espera en molts casos. Per desencallar la situació, des de l’Institut Català de la Salut han reforçat el personal, permetent que el municipi compti amb pediatra durant els dies laborables. Enric Bachrani és el director de l’Àrea Bàsica de Salut l’Ametlla de Mar – el Perelló.\nAquest canvi permetrà que els municipis de l’Àrea de Salut augmentin la cobertura sanitària en la franja d’edat dels 0 als 14 anys. El Perelló seguirà comptant amb les atencions dos dies a la setmana, tot i que disposarà del recurs del CAP de l’Ametlla de Mar. El regidor de Sanitat, Joan Manel Tello, celebra que s’incorpori aquest recurs a la població.\nL’equip d’atenció a la població està format per la mateixa pediatra i una infermera. A part de les consultes i revisions periòdiques, des de l’àrea es treballa amb el programa ‘Nen sa’ que pretén millorar la qualitat de salut dels infants i amb les campanyes de vacunacions que es realitzen tant des del centre sanitari com des de les escoles.\nANAV va facturar el 2016 més de 336 milions d’euros\nJo parlo calero: com escrivim el calero al Whatsapp?


Koriakski - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl Koriaksi des del veí Avatxinski\nKrai de Kamtxatka (Rússia)\n53° 19′ 00″ N, 158° 41′ 00″ E / 53.316666666667°N,158.68333333333°E / 53.316666666667; 158.68333333333\n29 de desembre del 2008\nEl Koriakski, també conegut com a Koryakskaya sopka (en rus, Коря́кская со́пка), és un volcà de Rússia, situat al sud de la península de Kamtxatka, al territori homònim.\nEl Koriakski de fons, vist des del port de Petropàvlovsk-Kamtxatski\nSituat al sud de la península de Kamtxatka, el Koriakski està situat al grup volcànic d'Avatxinskaia, d'on és el cim més alt, amb 3.456 metres. Al sud-est, es troba el volcà d'Avatxinski i al sud, a no gaire distància, hi ha la ciutat de Petropàvlovsk-Kamtxatski, capital del territori peninsular.\nLa muntanya té forma de conus, amb pendents regulars però tallades per l'erosió, que forma petites valls força abruptes, molt destacades al vessant meridional del cim. Es tracta d'un estratovolcà, integrat per la seva posició geogràfica a l'anomenat cinturó de foc del Pacífic i, donades les seves erupcions de tipus explosiu, classificat com a volcà gris. Les seves erupcions produeixen doms de lava, flux piroclàstic i petites colades i lahars.\nSegons els estudis geològics realitzats, és probable que el volcà sigui actiu des de fa desenes de milers d'anys. Es té constància de tres grans episodis eruptius, el 5050 aC, 1950 aC i 1550 aC. En tots tres casos, sembla que les erupcions van donar lloc a grans quantitats de lava, que formaren colades força importants, però no produïren grans cataclismes ni modificaren en gran manera la forma del volcà.\nDes del 1890, data de la primera erupció registrada, s'han anat produint diversos episodis eruptius (1926 i 1956-1957). El darrer conegut fins a l'actualitat va tenir lloc el 29 de desembre del 2008, en el que fou el major episodi dels darrers 3.500 anys i que va provocar un núvol de cendra que arribà als 20.000 peus d'alçada.\nCap de les erupcions registrades ha comportat danys materials o víctimes humanes. Tot i així, i com en el cas de l'Avatxinski, la proximitat a la ciutat de Petropàvlovsk-Kamtxatski i la naturalesa explosiva de les seves erupcions va portar els vulcanòlegs a incloure el Koriakski conjuntament amb l'Avatxinski a la llista dels Volcans de la dècada.\n↑ 1,0 1,1 (en anglès) Global Volcanism Program - Histoire éruptive\n↑ «Russian volcano erupts». BBC NEWS, 30-12-2008 [Consulta: 7 maig 2010].\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Koriakski\nGlobal Volcanism Program - Koryaksky (anglès).\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Koriakski&oldid=22272725»\nMuntanyes de Rússia\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 8 nov 2019 a les 06:15.


NOVETATS INFANTILS MARÇ | Biblioteca Josep Roig i Raventos\n« BIBLIOTEQUES A RÀDIO MARICEL\n29è SALÓ DEL CÒMIC »\n30 Març 2011 per bibliotecajoseproigiraventos\nAquí teniu algunes de les darreres novetats infantils que ens han arribat a la biblioteca i que us recomanem llegir, mirar i escoltar.\nIl·lustracions d´Anna Mongay\nEn Joan de gran vol ser cuiner, però com encara és petit feineja amb olles, culleres, llanternes, i regles a la seva habitació tot fent xim-xim amb les cassoles.\nEn Xim, que així l´anomenen, s´inventarà receptes de cuina que no necessitin passar pel foc. Vols tastar-les?\nEl text va acompanyat d´una adaptació al lllenguatge de signes català, inclou un dvd d´acompanyament.\nEl somni de Tonino s´ha fet realitat: és invisible.\nAllò que comença com una avantatge i un joc no ho és tant quan comprova que els seus pares no el veuen, quan no pot jugar amb els seus amics…\nEn Joan s´ha perdut en el bosc, un bosc en el que la seva mare li dit que hi viuen feres ferotges. Però els animals que en Joan es va trobant són molt amable i també estàn molt preocupats per les feres ferotges que el nen els ha dit que hi viuen.\nDe sobte es sent un rugit ferotge, qui pot ser?\nLa germana del petit ratolí ha desaparegut. A ella li agrada marxar i recórrer món.\nAjuda al ratolí a buscar a la seva germana en cada pàgina i recorre i gaudeix dels mil paisatges pels que passen.\nEts capaç de trobar-la?\nEn Jim i en Charlie escolten per casualitat com dos dels seus mestres parlen una llengua estrangera i com repeteixen una paraula: Spudvetch!. Què deu voler dir? quin secret deuen amagar?\nEn Jim i en Charlie, de totes totes, intentaran esbrinar-lo. Els acompanyes?\nUna aventura de l´autor del llibre “El curiós incident del gos a mitjanit!”.\nUn llibre per a iniciar-se en el coneixement de la vida i l´obra del poeta català Joan Maragall.\nEnguany es commemora els cent cinquanta anys del naixement del poeta i els cent anys de la seva mort.\nAmb aquest llibre es pot contemplar com cada nou poble o ciutat està construïda sobre les restes de l´anterior.\nEs pot veure l´evolució dels assentaments des de les primeres èpoques fins a l´actualitat. Veurem com estructures d´edificis que un dia van ser important queden enterrades, i d´altres perduren amb el pas del temps.\nRicart Bonmatí i Guidonet\nIl·lustrat per Roc Olivé i Pous\nUn divertit bestiari que conté poemes de bèsties perilloses amb molt d´humor. Trobareu poemes sobre: el cocodril, la cobra, el poll, el tauró, el tèrmit, la salamandra…\nConté un afegit “una mica de ciència” on revelen el secrets de cada fera.\nParamount, cop 2010\nAmb la intenció d´ajudar al seu oncle Arnold a desfer-se un drac terrible, Zoe contracta els serveis de dos caçadors de dracs, en Gwizdo i en Lian-Chu.\nTots tres iniciaran una sorprenent aventura viatjant a la fi del món.\nArriba la pel·lícula de la sèrie de dibuixos emesos pel Club Super 3 “Caçadors de Dracs”.\nCrest, DL 2010\nCinc dvd´s que pretenen mostrar i ensenyar el món de la ciència i la naturalesa.\nDe la mà de dos personatges, l´Omji i en Gomji, coneixereu molts dels secrets de la ciència: l´aigua, el clima, el pol nord i el pol sud, els insectes, els fòssils, els descobriments i els invents, els transports, l´espai, els robots, els ovnis, el cos humà, les enfermetats…\nVoleu saber per què…?\n1 minut al museu!: l´art islàmic\nBCN Multimedia, 2010\nEnRafael, la Mona i en Nabi us faran una visita guiada per les sales del Museu del Louvre de París per conèixer el món islàmic antic.\nAmb ells descobrireu tota una col·lecció de tresors!


Conan: Continua el cas de l'amor dels oficials de policia - Tenkū no dōbutsu\nConan: Continua el cas de l'amor dels oficials de policia\nEntrada Autor: Soundwave » 28/07/2003 a les 14:55\ncom que vaig estar de vacances, no m'he assabentat molt bé d'aquest assumpte. què va passart abans, algú m'ho podria dir???\ni per cert, què diu el títol: amor o mort.\nEntrada Autor: Hermione99 » 28/07/2003 a les 18:33\nA mi em sembla k es d'amor, i es k al oficial d policia...(si, akell k era prim i alt...en takagi) li mola la detectiva sato...\nGràcies Koro-kun ^____^\nEntrada Autor: Soundwave » 28/07/2003 a les 18:54\nper cert, l'Ai Haibara, on és???\nEntrada Autor: Txell » 29/07/2003 a les 15:23\nJo en el cas d'avui crec que ja se el que ha passat, han canviat la distribució dels mobles de la casa per que l'home que han acusat es penses que era casa seva, i l'assessí es el que el va portar fins allà, si home, l'home del bar.\nEntrada Autor: Hermione99 » 29/07/2003 a les 17:08\nLa Ai? Però ha sortit avui... Jo el cas no le seguit gaire\nEntrada Autor: Esbotzegat » 29/07/2003 a les 17:53\nAnda, el que diu la Txell és força provable O.o\n2) Jo suposo que el títol diu "l'amor" i es refereix a l'inspector cutre akest i a la Sato.\nEntrada Autor: Hermione99 » 29/07/2003 a les 18:03\nresposta 1) Eske m'ho va xivar ell xD\n2) Sera per això\nEntrada Autor: Lonnia » 29/07/2003 a les 21:46\nSí, es el cas de "l'amor", no voldrem que matin als inspectors no, ara?\nEntrada Autor: Soundwave » 29/07/2003 a les 22:21\nwow, Txell quina deducció més espectacular!!!!! a mi no se m'hauria acudit mai!!!\nsegur que tu no pertanys a alguna lliga de detectius oi??\nEntrada Autor: Txell » 30/07/2003 a les 22:01\nNo, es que això ja va passar en un altre cas, i per això vaig deduir que més o menys seria el mateix.\nEntrada Autor: kotaro-chan » 31/07/2003 a les 12:43\nno seria en el cas d la dentista, per casualitat... ¿oy?\nEntrada Autor: Hermione99 » 31/07/2003 a les 15:47\nJo el cas d'avui el sabia, em faltaven les probes(com casi sempre he oblidat allò de "la pista del proxim Conen és...") he pensat k per tenir l'agulla clavada i no adonar-se que algú li clabava.. i allo era una manera, al veure la marca del cable... I després allò de que la noia s'ha punxat amb un mocador ha estat la manera de saber-ho segur


NordXúquer-TúriaCentralsSud\tHome Tendències\nHa mort Elizabeth Taylor dimecres, 23 de març de 2011 16:49\tL'actriu, de setanta-nou anys, feia dos mesos que es trobava ingressada en un hospital de Los Angeles, a causa d'una insuficiència cardíaca. Nascuda a Londres l'any 1932, els pares van tornar als Estats Units a causa de la Segona Guerra Mundial. Amb deu anys participa en un curt que suposa l'inici de la seua carrera artística. En la dècada dels cinquanta comença a interpretar personatges adults i arriben films com «Gegant» (1956), amb James Dean i Rock Hudson o «De sobte el darrer estiu» (1959), amb Katharine Hepburn i Montgomery Clift. Nominada com a millor actriu en la gala dels Òscar de 1957, 1958 i 1959, aconsegueix la primera estatueta\nLlegiu-ne més...\t«Caracremada» s'emporta l'Inquiet de 2010\tdiumenge, 28 de novembre de 2010 12:50\tLa Casa de la Cultura de Picassent ha estat, un any més, el lloc en què s'ha tancat aquest festival de cinema adreçat a les produccions d'arreu del domini lingüístic. Roberto Gar...\nLlegiu-ne més...\tMor Solomon Burke, el rei del soul diumenge, 10 d'octubre de 2010 23:37\tEl cantant nord-americà ha faltat als setanta anys en l'aeroport Schipol d'Amsterdam, poc després que haguera aterrat en l'avió que procedia de Los Angeles. Creador del famós tem...\nLlegiu-ne més...\tL'any que ve es mantindrà el concurs de discjòqueis que promou la Diputació de València\tdimecres, 6 d'octubre de 2010 08:47\tEl responsable de Joventut i Esports de la corporació provincial ha anunciat que el programa «Sona la Dipu DJ's» es mantindrà l'any que ve «gràcies a l'èxit d'aquesta iniciativa ...\nLlegiu-ne més...\tEl pare de la fecundació «in vitro» guanya el Nobel dilluns, 4 d'octubre de 2010 19:03\tRobert Edwards ha rebut el premi en la categoria de Medicina per l'avanç que va suposar aquesta tècnica a l'hora de tractar els problemes d'infertilitat entre els humans. En el ...\nFrancesc Gisbert i Berna Blanch guanyen els premis Vila de Catarroja\nL'aposta d'Opel pel vehicle elèctric també arriba a la furgoneta de repartiment\nEls premis de l'Altaveu reconeixen el treball de Carles Dénia\nEl MARQ i el bisbat d'Oriola-Alacant col·laboraran per difondre el patrimoni


Visites guiades per donar a conèixer Andorra la Vella - El Periòdic d'Andorra\nVisites guiades per donar a conèixer Andorra la Vella\nEl comú ofereix diverses alternatives per saber més de la parròquia\nPersonatges de La Santa, el Rus i el Comte. | Tony Lara / Comú d\_'Andorra la Vella\nEl Comú d’Andorra la Vella compta amb una sèrie de sortides guiades per mostrar a turistes i residents alguns dels paratges de la parròquia, per donar a conèixer la seva història i tradicions, i els espais naturals amb què compta.\nAvui arrenca el Viatge a través de la història i llegendes, una visita teatralitzada al Barri Antic. Els assistents comprovaran com tres persones que s’escapen de les autoritats es camuflen en el grup perquè no els trobin, mentre recórrer els carrers de la capital explicant històries i llegendes. Sense disfresses, també es podrà descobrir amb una passejada guiada el llegat arquitectònic, escultòric i pictòric del Centre Històric, amb una explicació dels canvis que ha viscut la zona al llarg de les dècades, mostrant els indrets més característics.\nNo només el centre de la parròquia protagonitza els itineraris. El patrimoni de Santa Coloma també es mostra als visitants. L’església romànica i el seu videomapatge centren l’interès, així com el jaciment de la Roureda de la Margineda i l’Espai Columba, on es poden veure els frescos de Santa Coloma. A la mateixa localitat es fa La Santa, el Rus i el Comte, que són tres personatges representatius del poble que mostraran d’una manera diferent tot l’entorn, explicant moments de la història del país. Aquestes són només algunes de les visites que hi ha disponibles per a les pròximes setmanes, ja que el programa és extens. Es pot conèixer a través de l’oferta oferida pel comú la Vall d’Enclar, el rec del Solà, la Vall del Madriu-Perafita-Claror i diferents miradors; a més de fer un itinerari geològic i gaudir de la música d’orgue.


Libro PDF Gratis La cuina de Peter Pan: Receptes de pastisseria per a nens. Sorprèn, emociona i crea moments únics (NO FICCIÓ COLUMNA) - El PDF\nLa cuina de Peter Pan: Receptes de pastisseria per a nens. Sorprèn, emociona i crea moments únics (NO FICCIÓ COLUMNA) por Christian Escribà Tholoniat\nTitulo del libro : La cuina de Peter Pan: Receptes de pastisseria per a nens. Sorprèn, emociona i crea moments únics (NO FICCIÓ COLUMNA)\nAutor : Christian Escribà Tholoniat\nISBN : 8466421394\nDescargue o lea el libro de La cuina de Peter Pan: Receptes de pastisseria per a nens. Sorprèn, emociona i crea moments únics (NO FICCIÓ COLUMNA) de Christian Escribà Tholoniat en formato PDF y EPUB. Aquí puedes descargar cualquier libro en formato PDF o Epub gratis. Use el botón disponible en esta página para descargar o leer libros en línea.\nAmb aquest llibre que tens a les mans vull compartir amb tu molts dels secrets de la meva vida, del meu ofici i de la meva passió més gran: la pastisseria. I és que si pensaves que al món de la pastisseria estava tot escrit, t?equivocaves?\nL?objectiu del llibre és que t?ho passis molt bé i que descobreixis algunes de les teves millors habilitats, que posis a prova les teves capacitats, que aprenguis a deixar anar la imaginació i que, abans que res, gaudeixis degustant amb els teus tots aquests dolços tan bons i originals que tu mateix hauràs creat.\nAixí, aquí hi trobaràs receptes senzilles pensades perquè puguis fer-les sense dificultat a casa teva. Algunes les podràs preparar tu sol i altres és millor que ho facis acompanyat, cosa que encara ho farà més divertit.\nTant a Peter Pan com a mi ens encanta el món dels nens, dels somnis i de la diversió. Una mica de tot això és el que porten les meves postres i els meus pastissos, i també molt d?amor. Amb això aconseguiràs sorprendre, emocionar i crear moments únics, t?ho asseguro. Desitjo que t?agradi!


L'Ajuntament de Tortosa habilita un nou aparcament gratuït a Ferreries - Ràdio Tortosa\nEscrit per Núria Mora el 11 d'octubre de 2018\nL’Ajuntament de Tortosa construeix un aparcament obert en superfície de 103 places al sector dels Quatre Camins. Situat en uns terrenys municipals pròxims al Pla Parcial Camí de Roquetes, encara pendent de desenvolupament, el nou equipament permetrà els veïns de la zona aparcar gratuïtament i evitar, així, que aquests deixin els seus cotxes sobre les voreres i es degradin. Precisament, les obres, que s’allargaran duran un mes o mes i mig, inclouran també la construcció de la vorera del mateix carrer, Ramon Llull, a partir de la cruïlla amb l’avinguda dels Ports de Tortosa-Beseit. El pressupost total d’aquestes actuacions ascendeix als 80.000 euros i, segons l’alcaldessa de Tortosa, Meritxell Roigé, dona resposta a les demandes veïnals. Roigé ha situat la construcció d’aquest aparcament dins de les tasques d’ordenació de la ciutat, en matèria viària, amb la creació d’aparcaments per dissuadir els conductors d’entrar al nucli urbà o que permetin resoldre problemes en sectors concrets, com és el cas.\nL’aparcament es troba en uns terrenys de titularitat municipal situats al carrer Ramon Llull, dins del pla parcial Camí de Roquetes, aprovat temps enrere però que es va quedar pendent de desenvolupar per part dels propietaris. En aquest context, Roigé ha assegurat que, en el cas que s’acabi urbanitzant la zona en el futur, més enllà de les cessions de terreny que pugui rebre, l’equipament podria continuar mantenint-se al mateix lloc o se li buscaria una ubicació alternativa dins del mateix sector. “L’Ajuntament forma part del pla parcial i tindrà veu per determinar on seran els aparcaments”, ha precisat.\nPer la seva banda, el president de l’associació de veïns de Ferreries, Joan Carles Bonfill, ha recordat que la manca d’aparcament era una reivindicació veïnal històrica a la zona. Considera que la construcció de l’equipament “permetrà començar afer les reparacions que fan falta al sector, especialment a les voreres”. De fet, recorda Bonfill que la majoria de veïns, fins aquests moments, opten per aparcar el cotxe davant la porta de casa i sobre la vorera, deteriorant de forma perceptible aquest element.\nEtiquetes aparcament Ferreries


Kulturnaf - Mèdia.cat - Observatori Crític dels Mitjans Kulturnaf - Mèdia.cat - Observatori Crític dels Mitjans\nRamon Barnils, núm. 71, 28 d’octubre-3 de novembre de 1985\nSi en inaugurar una política de llibertat el primer que s’ha de fet sempre és tancar mig miler de ciutadans a la presó, la primera mesura d’una política de cultura hauria de ser suprimir la política de cultura.\nContra aquests assenyats axiomes de la més secular de les polítiques, que és la realista, la Generalitat d’amunt acaba de confegir uns tractes culturals que, no solament suprimeixen qualsevol política cultural, sinó que sumen totes, i per tant les multipliquen: Generalitat, diputacions i tots els municipis han acordat de posar en comú els diners per a cultura i de conxorxar entre tots els destí d’aquests diners. Que deu ser, segons els programes habituals, d’augmentar en un tant per cent anual rendible el tant per cent de Mirons, Plans, Renaus i Boadelles que ens corresponen, segons la nostra renta per càpita i la nostra posició geopolítica.\nEl problema hauria de ser que, per arribar a ser qui fou, Miró va passar més gana que un mestre d’escola, va emigrar els millors anys de la seva vida i en va viure mitja sota la dictadura. Pel que fa a Pla, va resultar un addicte a l’espionatge facciós, el periodisme, el cunyat dolent, els diners a Suïssa o sota la rajola i el capitalisme primitiu. Renau es movia com peix en l’aigua en un règim totalitari i desarrelat, el de l’Alemanya de l’Est. I Boadella s’ha atipat de subvencions aplicant el tercer grau als subvencionadors.\nDeixant de banda aquests elements -que la cultura no ha tingut mai res a veure ni amb la bona política, ni amb l’ètica, ni amb la moral, ni, en general, amb res de planificable, és a dir, amb res de polititzable-, hi ha hagut una reacció en favor del pacte cultural francament preocupant: el “Boletín Orteguiano del Estado”, El País, no solament ha editorialitzat en favor d’aquest pacte cultural, sinó que l’eleva a categoria i el proposa com a exemple per a Espanya i per al seu govern, que és el PSOE.\nSiguem realistes i demanem l’impossible, ni pactes ni exemples: que facin biblioteques i potser donaran feina i temps a un Bataille. Que facin televisió i potser fabricaran un Gore Vidal. Que facin un bon servei de correus i potser ens traurà material un Henry Miller. Que facin bancs i potser se’ls criaran Elliots. Que plantin boscos i tindrem més papers i més barat, més llibres i revistes. Que revisin els impostos de teatres, cinemes i odeons i potser hi apareguin Shakespeares, Welles i Lou Reeds. Que apliquin a la distribució de productes culturals l’energia que apliquen a aplegar impostos, i tothom que ho vulgui tindrà a l’abast la cultura que vulgui.\nEn resum, que s’apartin, que ens priven del sol.\nEn el pacte cultural, només hi creu el seu pare. Els altres signataris, ni això.\nL’auto del poble\nElogi del pijo


Monuments de Catalunya Restaurades les vuit escenes i el frontal d’altar del retaule barroc de Sant Ramon del Castell de Cardona\n02/02/2021 / Administradora\nLa intervenció, que ha durat quatre mesos, s’ha dut a terme en dos llocs: les intervencions de desmuntatge i muntatge s’han realitzat in situ i les tasques de documentació, estudi tècnic i conservació i restauració s’han fet en els laboratoris del CRBMC. La intervenció ha tingut un cost de 11.749 euros.\nDesprés del desmuntatge, i un cop en els laboratoris del CRBMC, es va dur a terme l’examen visual i les anàlisis amb diferents tècniques fotogràfiques i de laboratori. Els resultats de l’estudi van determinar que la capa de pintura requeria una fixació de manera generalitzada. El procés de neteja va consistir a retirar la brutícia superficial, a remoure la capa de vernís oxidat i a eliminar les repintades. Per finalitzar la intervenció de la policromia i de la dauradura, es va donar una capa de protecció a tota la superfície pictòrica.\nTot el conjunt es trobava en un estat de conservació deficient. L’estrat pictòric, tant de la policromia de l’estofat, així com la dauradura patien nombroses pèrdues, que deixaven al descobert la capa de bol, que fins i tot,en alguns casos, s’havia perdut i permetia veure la capa de preparació.També s’observava, en tot el perímetre de les taules, una repintada de color fosc, que cobria els emmarcaments daurats originals.En el cas del frontal, també es detectaven pèrdues de policromia, que deixaven a la vista el pa d’or. La dauradura de l’escut es trobava completament repintada amb purpurina. També es localitzaven aquest tipus de repintades en tots els punts de la peça on s’havia perdut el pa d’or.\nEl desembre de 1681, després d’una epidèmia de pesta a Catalunya, la duquessa Caterina d’Aragó i Sandoval, filla i hereva del duc Lluís Ramon Folc, ordena la fundació de la Capella de Sant Ramon Nonat, que s’havia de bastir al lloc on s’havia mort el sant l’any 1240, amb altar, retaule i llàntia d’argent.El febrer de 1682, s’inicien les obres. El retaule el va dur a terme l’escultor manresà Pau Sunyer i de la dauradura se n’encarregà l’argenter local Magí Torrabruna.


Cuina Cinc: Mongetes del Ganxet a la manera de la "yaya".\nVisites abril 2018: 12.150 visites\nLa mongeta del ganxet és una mongeta blanca de forma arronyonada, molt ganxuda i plana. Amb una pell rugosa, però una vegada cuita és molt fina. Amb gustos que ens recorden al temps que estem, la tardor.\nS’identifica amb el paisatge, amb flaires de moniato i castanya. Sembla mantega és molt suau i bona. Es pot menjar calenta o freda simplement amb un a raig d’oli n’hi ha prou, no li cal res més.\nTambé és coneguda amb el nom de mongeta fesol i filaire, nom que es manté en algunes localitats. La qualitat i característiques d’aquesta varietat de mongeta ha fet que sigui reconeguda com a DOP\nAquesta mongeta va venir de Amèrica Central, a través dels “indians”, entrant pel Maresme. Amb el temps aquesta mongeta es va encreuar amb altres de no tan bona qualitat. Fins que quasi es va perdre. Val a dir que en alguns pobles de Catalunya i de l'Aragó, molts pagesos la varen conservar, any darrera any, com un tresor. Aquesta afirmació no l'he llegida l'he viscuda.:))\nLlavors, va venir un llarg procés de recuperació i, selecció gràcies a un equip de l’Escola d’Agricultura de Barcelona i la UPC. La mongeta és una realitat des de 1992, amb certificació DOP i el reconeixement del Moviment SlowFood\nLa mongeta del ganxet com altres llegums, acompanyada de col o altres verdures constituïa la menja bàsica de les cases de pagès, tant és així, que en algunes pobles de La Franja el dia que havia mongetes deien: “hoy ponemos comida”.\nMongetes del Ganxet -presentació 2018 per l'Instagram de Cuina Cinc\nAquest plat, després, en temps de bonança es va acompanyar de botifarra, convertint-se en una icona dels plats típics de Catalunya què ha anat evolucionant gràcies a la feina dels restauradors que han sabut convertir-les en un plat amb moltes possibilitats: mongetes en amanides delicioses a l'estiu, acabades de treure de l'olla són tan bones! amanides amb un fil d'oli d'oliva verge extra , no els hi cal res més, també són bones amb bacallà esqueixat, l'empedrat, amb cloïsses, passades per la paella amb una mica de cansalada, amb botifarra, amb carxofes o bolets. Diferents propostes que podeu trobar aquest dies en les Jornades Gastronòmiques del fesol del Ganxet al Maresme fins a al 31 de desembre.\nEscric una recepta molt fàcil de fer, la feia la besàvia Pilar, la meva iaia, la mare, i la continuem fen quan arriba aquest temps i ens agrada molt. Podeu trobar una versió semblant en el Corpus Culinari Català.\nEls ingredients: ( 4 ó 5 persones)\n• 500 gr. de Mongeta del Ganxet D.O.P\n• 180 gr. d’orella de porc\n• 180 gr. de morro de porc\n• 1 trosset de xoriço de La Rioja de bona qualitat\n• 1 fulla de llorer\n• 1 cabeça d’alls\n• Sal i pebre molta al moment\nLa preparació i cocció:\nSi les mongetes les compreu ara, en aquesta època de l’any, no caldrà que les poseu en remull la nit abans, són tant tendres que es desfarien.\nComencem rentant en compte les mongetes, i les carns.\nPosem en una olla ampla, les mongetes, el morro, l'orella, la fulla de llorer, la cabeça d’alls, salpebreu, (el xoriç posar-lo 10 minuts abans d’acabar la cocció, això al gust).\nCobrim amb aigua freda tots els ingredients, uns dos dits.\nEncendre el foc i el posar alt, fins que bulli, una vegada bull, baixar el foc, deixar coure uns 20 o 25 minuts anem controlant, no us despisteu¡¡.\nDeixem reposar 5 minuts tapat amb un drap i tot seguit emplatar.\nTeniem a casa un ví negre que varem portar de França, acompanya molt bé amb el menjar d'avui, un dissabte com si fos festa!\nTot plegat està molt bo.¡¡\nAquest va ser el bon vi que varem acompanyar amb les mongetes. Els caps de setmana ens regalem alguna cosa especial i a l'estiu varem ser-hi uns dies a la Bourgogne on varem comprar uns quants vins d'aquesta regió:))\nComentari: Quan arriba la mongeta nova va molt bé comprar-ne per tenir per tot l'any, omplim el rebost i tenim un recurs bo i saludable per fer un bon dinar. Les llegums són bones per la terra i també per nosaltres.\nEls estris: Olla, escorredor, cullerot.\nVisitar: La comarca del Maresme. Les mongetes són DO d'aquesta comarca podem maridar amb un DO Alella una vinya entre el mar i la muntanya.\nAmb aquesta recepta familiar de la yaya i la mare col·laboro amb el Recetario Mañoso del mes de novembre de 2014 dedicat a les alubias i del que és amfitrió el blog Cangrejo Grande. Feliç de recuperar aquesta recepta. Una gran feina que fa aquest grup per la Cuina Aragonesa.\nLes mongetes és un bon acompanyant del Bacallà esqueixat - Esqueixada\nEmpedrat amb mongetes\nEls cigrons a la manera d'en Pep\nPublicat per Cuina Cinc a 1:13\nEtiquetes de comentaris: Cuina Catalana, D.O., família, fires i esdeveniments, jornades, llegums, tardor\nLa caça. El porc senglar\nLes croquetes de la mare (1)


Intersindical desconvoca la vaga de metre els dies 15, 16 i 17 de febrer\nIntersindical desconvoca la vaga de metro els dies 15, 16 i 17 de febrer, però manté la resta d'aturs\n14/02/2019 - Europa Press\nEl Sindicat Ferroviari-Intersindical València ha decidit desconvocar tots els aturs previstos en Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV) per als dies 15, 16 i 17 de febrer.\nEl sindicat anuncia que, després del document de preacord de desconvocatòria que s’ha pogut aconseguir i després de “el compromís adquirit” en el mateix amb la direcció d’FGV, ha decidit desconvocar els aturs programats per a aquest divendres i els dies 16 i 17 de febrer.\nAixí mateix, manté la resta d’aturs convocats fins al 31 de març de 2019, “supeditat a l’aprovació o rebuig en assemblea del preacord aconseguit amb la direcció”, apunten.\nLa consellera d’Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, María José Salvador, va anunciar el 4 de febrer que la direcció d’FGV havia aconseguit un preacord amb el comité de vaga dels sindicats majoritaris per a desconvocar l’atur en marxa fins a la culminació del procés de negociació del XIII Conveni Col·lectiu. El preacord preveu, entre altres coses, un increment salarial vinculat a una millora de la productivitat i l’eficiència.\nValència licita les obres d’una escoleta infantil de 0 a 3 anys en l’avinguda Alfauir


La Festa Major d’Hostafrancs encara la seva 160a edició amb nou intensos dies d’activitats a peu de carrer | EL3 - Portal de notícies de Sants-Montjuïc\nLa Festa Major d’Hostafrancs encara la seva 160a edició amb nou intensos dies d’activitats a peu de carrer\nDivendres al vespre es donarà el tret de sortida de les festes hostafranquines amb el pregó de la botiguera del barri Joana Siscart. [[ Entrevista a Josep Espín, president de la Federació d'Associacions, Entitats i Comissions d'Hostafrancs ]]\nEl divendres 27 de setembre es donarà el tret de sortida de la 160a edició de la Festa Major d’Hostafrancs amb el pregó de la botiguera del barri Joana Siscart. Per davant, nou dies amb gairebé 75 activitats per a tots els públics. Ja fa mesos que una comissió organitzadora amb les entitats del territori preparen aquesta gran celebració, en parlem amb en Josep Espín, president de la Federació d’Associacions, Entitats i Comissions d’Hostafrancs (FAECH).\nCom encareu aquests preparatius?\nLa veritat és que ja ho tenim tot preparat per començar el proper divendres. Serà una festa molt intensa i amb moltes ganes de viure-la per aquests 160 anys.\nQuè suposen tants anys?\nUna mica de vertigen. Pensar que fa tants anys que se celebra vol dir que hi ha hagut molta constància i molta tenacitat per part del veïnat que hi ha participat. És una responsabilitat molt gran en aquesta manera de fer barri.\nDos elements històrics són l’arribada de l’imatge del Sant Àngel Custodi i la Fira de la Magrana, què en recordeu?\nEl què se sap és que l’inici de la festa és quan arriba l’imatge de l’Àngel i llavors comença també la Fira de la Magrana. Primer va arribar l’Àngel i després es va fer una petita capella i finalment el temple. La magrana és una de les fruites de l’època, igual que les taronges. Ho fem tal i com es feia llavors, posant la fira al costat de la parròquia i després es beneeixen.\nUnes magranes que també són protagonistes en el cartell d’enguany. Com va anar la presentació?\nEstem molt contents perquè la presentació va anar molt bé. La Companyia va fer una petita demostració i l’autor, Marc Subirana, va fer una explicació molt detallada sobre com ha fet el cartell. Aquest mostra quatre magranes humanitzades. Una com un diable del correfoc, una tocant una guitarra i dues fent el tradicional Ball de Rams. És un cartell que està agradant molt.\nCom valores el bon estat de les entitats del barri? Enguany se celebra el 25è aniversari de La Companyia i el 60è de l’Esbart Ciutat Comtal.\nPodem estar molt contents perquè aquest any sumem noves entitats que participen a la Festa Major. L’organitzem amb associacions de diferents indrets del barri i per tant la celebrem en diferents carrers i diferents escenaris. Enguany som 33 associacions en l’organització i farem prop de 75 activitats al llarg dels nou dies de festa. En aquesta edició, l’Ateneu Independentista fa una programació més extensa i el Zumzeig també segueix creixent. A més, sumem l’espai de joves La Clau.\nQuines novetats destacaries?\nJa fa un parell d’anys que fem un mapping a la façana de l’Escola Miquel Bleach i el d’enguany serà especial pel 160è aniversari. També tindrem una actuació de circ just abans de l’estrena del mapa. El què ens fa molta il·lusió és l’acte de música a peu de carrer. És un petit format musical en el que volem que la gent gaudeixi de la música tot voltant pel carrer i enguany les tres actuacions les faran joves de fins a 18 anys.


Escola Valenciana estrena campanya del Voluntariat pel Valencià - À Punt\nEscola Valenciana estrena campanya del Voluntariat pel Valencià\nEn l'acte també han presentat el llibre '10 de dones' per a commemorar els 10 anys de parelles lingüístiques.\nIrene Rodrigo, presentadora d''Una habitació pròpia' i divulgadora literària, durant la presentació de la campanya\n18 d'octubre 2018 - 01:13\nEscola Valenciana ha presentat la nova campanya del Voluntariat pel Valencià amb l'objectiu d'augmentar el nombre de parlants en la nostra llengua. Es tracta d'un programa gratuït que posa en contacte persones valencianoparlants amb altres que volen aprendre l'idioma. La proposta consisteix a formar parelles lingüístiques que queden per a parlar valencià una hora a la setmana, durant un mínim de deu setmanes.\nEnguany la campanya porta com a lema "Els nostres carrers s'omplin de voluntariat" i posa el focus en la figura dels voluntaris i voluntàries d'aquest programa que està en marxa més d'una dècada. El coordinador d'Escola Valenciana, Vicent Font, ha assegurat que no cal tindre cap títol especial per a formar part del voluntariat. "Només es necessita la il·lusió per difondre la llengua", ha expressat.\nEn l'acte de presentació també s'ha donat a conéixer la imatge gràfica i diferents materials didàctics de suport al programa de voluntariat. A més, també s'ha presentat el llibre 10 de dones, una continuació del llibre 10 de 2, per commemorar els 10 anys de parelles lingüístiques que, en aquesta ocasió, compta amb la col·laboració de deu escriptores: Isabel-Clara Simó, Mariló Sanz, Gràcia Jiménez, Empar de Lanuza, Rosa Roig, Violeta Tena, Amàlia Roig, Lliris Picó, Carmen Agulló, Mercé Viana, amb pròleg de Carme Miquel.\nL'obra conté diferents microrelats d'autores que donen suport didàctic als voluntaris i aprenents que formen part del programa d'aprenentatge.


Electricitat - Eléctrica Nova Llevant - Manacor\nPosem a la seva disposició un servei personalitzat adaptat a la demanda del client, aportant la nostra garantia, així com assessorament en temes burocràtics entre organismes oficials i empreses subministradores, realitzant-li els tràmits necessaris en:\n- Nova instal·lació en habitatges, locals comercials, hostaleria, etc.\n- Xarxes de baixa tensió.\n- Modernització o rehabilitació d'habitatges i instal·lacions.\n- Il·luminació decorativa d'interiors i exteriors.\nOpció il·luminació LED: il·luminació d'habitatges i superfícies amb l'innovador sistema LED que proporciona una combinació de qualitat de llum amb eﬁciència energètica. Òptim rendiment de llarga durada i eﬁciència energètica, una inversió de futur.\nPer a major comoditat i per facilitar la lliure elecció i adaptabilitat del client, elaborem pressupostos personalitzats sense compromís.\nServei tècnic d'assistència 24 hores.\nNovaLlevant és compromís i responsabilitat. Tots els nostres treballs i materials compten amb la garantia de fàbrica i instal·lació. Totes les nostres instal·lacions, vénen acompanyades d'una garantia absoluta tant en recanvis com en mà d'obra, el nostre objectiu és que els nostres clients siguin qui ens recomana i per a nosaltres és un orgull que, a dia d'avui, això sigui així.\nOferim servei tècnic de les principals marques. Els tècnics de NovaLlevant, estan a la seva disposició per a qualsevol dubte, aclariment o reparació. Posem a la seva disposició el nostre equip de professionals experimentat en la instal·lació i reparació d'electricitat, climatització, lampisteria, domòtica i telecomunicacions.


Als ciutadans i ciutadanes (prou de repressió contra els treballadors per part de IC-EUA) - Indymedia Barcelona\nAls ciutadans i ciutadanes (prou de repressió contra els treballadors per part de IC-EUA)\nper CGT Parcs i Jardins\t 11 nov 2010\nEns dirigim a vostès, per informar i a l’hora denunciar la injusta sanció de seixanta dies de suspensió d'ocupació i sou al Carlos Bernal, secretari del Comitè d'Empresa de Parcs i Jardins.\nEls motius (o més aviat l’excusa) que va donar l’Empresa per aplicar aquesta sanció, van ser àmpliament rebatuts en un comunicat del Comitè d'Empresa de Parcs i Jardins. Escrit fet públic, el 21 de juliol del 2009 , amb el suport de les treballadors/es i que es va enviar a l’Alcalde, a la Presidenta i al Gerent de l´Institut i que darrera d´aquest full reproduïm.\nEs tracta doncs al nostre entendre, de lesionar una vegada més la llibertat sindical i reprimir el legítim dret de les treballadores a reclamar els nostres drets. Fet que aboca l’Institut Municipal de Parcs i Jardins a una estèril via morta.\nAtès que la reflexió i el sentit comú han de servir de guia per solucionar aquest tema i donat que el pròxim dia 15 de novembre es realitzarà el judici al Jutjat 25 de lo social, i que el temps se’ns tira a sobre; conscients que un acte repressiu contra un treballador no pot quedar impune; tot entenent que és aquest un acte de repressió no únicament a una persona, a un organisme o a un sindicat. Considerem que es tracta de la repressió a tota una plantilla, a través d`aquell que va ser escollit per representar-la.\nPer tot això exigim una ràpida solució, a l’hora que els informem de la ferma voluntat de mobilitzar-nos i de denunciar públicament, aquest acte de repressió sindical i de la hipocresia dels nostres representants polítics d´ ICV-EUA, en evidenciar les diferències entre el que diuen y el que fan.\nCONCENTRACIÓ DAVANT DEL JUTJAT DE LO SOCIAL 25 A LA RONDA DE SANT PERE, 52EL DILLUNS 15 DE NOVEMBRE A LES 10 HORES Contra la sanció imposada al secretari del Comitè d’Empresa de Parcs i Jardins i membre de la CGT\nRe: Als ciutadans i ciutadanes (prou de repressió contra els treballadors per part de IC-EUA)\nper pillats!\t 11 nov 2010\nCGT, que no es pot fer campanya fins aquesta nit!\nSe us veu més el llautó, companys...


Va de teca: [#Restaurant] P de Pà Coffee Bakery i la seva fòrmula migdia\n[#Restaurant] P de Pà Coffee Bakery i la seva fòrmula migdia\nAl P de Pà Coffee Bakery de Girona feia temps que hi volia anar ja que trobo que fan moltes propostes interessants. A vegades a Radio Girona fm us n'he parlat, sobretot dels seus pacs dolços de croissant planxat i beguda o els seus originals gofres, que fan goig de veure.\nTenen locals a diferents llocs cèntrics de la ciutat i ara han obert a Vic també. Tenen una carta on ofereixen diferents fórmules segons el moment del dia amb ofertes molt interessants de preu i atractives. Sempre hi ha coses que criden l'atenció!\nNosaltres en aquest cas vam fer una de les seves fórmules migdia que ofereixen, que pots triar entre amanida, focaccia o pizza i com no ens vam quedar amb aquesta última opció. A més inclou la beguda i amb el cafè una mini pasta gratis. Vam optar per fer un take away i molt bé!\nDe les diferents pizzes que fan vam optar per la:\nPizza Firenze; amb mozzarella, formatge de cabra, cheddar, emmental, nous, tomàquet, orenga i pebre\nLa veritat és que ens va agradar molt, la massa era fina, bona i cruixent i la barreja de formatges molt encertada, amb el toc cruixent de les nous, que a més hi combinaven bé.\nLa vam acompanyar amb una coca-cola, que pizza i coca-cola sempre lliguen :)\nI com a postres un croissantet petit dels seus, concretament un amb banyes cobert de xocolata amb llet i un amb xocolata blanca.\nSón bonissims, amb les banyes cruixents i quan els mossegues trencar aquesta cobertura de xocolata és una delícia :)\nEls vam combinar amb un cafè amb llet, un cafè molt bo i aromàtic.\nSi t'ha agradat aquest post, em pots trobar i seguir-me a les xarxes socials Facebook, Twitter, Instagram\nPublicat per Lídia a 11:58:00\nTags: artesà, artesana, cheddar, croissant, cuina, emmental, fleca, formatge, gastronomia, gastronomy, Girona, mantega, menú, mozzarella, orenga, pebre, pizza, radio, tomàquet, xocolata\n[#Recepta] Quiche de formatge i gall d'indi\n[#Cava] @covides Cava Duc de Foix - Ice\n[#Producte] La meva coca de Sant Joan\n[#Radio] @gironafmcat Especial coques de Sant Joan\n[#Recepta] Risotto de tomàquet sec\n[#Restaurant] P de Pà Coffee Bakery i la seva fòrm...\n[#Producte] Pizzes Castell de Llers\n[#Radio] @gironafmcat On menjar una bona amanida\n[#Radio] @gironafmcat Les creps


Exemples d'objectius i objectius empresarials\nPrincipal » Guies » Exemples d'objectius i objectius empresarials\nLes empreses amb èxit es basen tant en objectius com en objectius, ja que clarifiquen el propòsit del negoci i ajuden a identificar les accions necessàries Els objectius són declaracions generals de l’assoliment desitjat, mentre que els objectius són els passos o accions específics que heu de dur a terme per assolir el vostre objectiu. Tant els objectius com els objectius han de ser específics i mesurables. Els objectius poden incloure àrees com la rendibilitat, el creixement i l’atenció al client, amb una sèrie d’objectius que es poden utilitzar per assolir aquests objectius.\nObjectius de rendibilitat empresarial\nUn objectiu comercial comú és realitzar una operació rendible, que normalment significa augmentar els ingressos i limitar les despeses. Per assolir aquest objectiu, els objectius podrien consistir en augmentar les vendes anuals un 10% o aterrar tres comptes nous cada mes. Els objectius de despesa podrien implicar trobar un nou centre d’explotació que disminueixi el lloguer en 200 dòlars al mes o reduir les factures mensuals d’un 15%.\nObjectius d’atenció al client\nEls objectius d’atenció al client poden incloure la reducció d’un 50% de les queixes durant un any o millorar els terminis de resolució de les reclamacions dels clients fins a un mínim d’un dia laborable. Per assolir els objectius d’atenció al client, els objectius poden incloure augmentar el personal d’atenció al client d’un a tres treballadors a finals d’any o implementar una política en què els clients rebin una trucada telefònica abans del final del dia hàbil.\nSi heu experimentat un problema amb la rotació dels empleats, el vostre objectiu general podria ser millorar la retenció. Per concretar aquest objectiu, podeu mesurar la taxa de rotació actual, com ara un empleat de cinc baixes després de tres mesos, i decidir duplicar aquesta xifra a sis mesos. Els objectius per assolir aquest objectiu podrien incloure la implementació d’un programa de formació que detalli les activitats de nova contractació durant els primers 90 dies de feina. També podríeu implementar reunions bimensuals individuals amb els vostres empleats en un esforç per crear relacions i saber què els passa pel cap.\nUn altre objectiu podria ser ser més eficient en el funcionament del vostre negoci com a forma d’augmentar la productivitat. Per millorar l’eficiència, podeu establir l’objectiu d’augmentar els temps d’enviament de tres a dos dies. Els objectius per assolir aquest objectiu podrien incloure trobar un nou expedidor o millorar els temps de producció per tenir les unitats preparades per enviar abans de les 10 del matí de cada matí.\nPotser el vostre objectiu és fer créixer el vostre negoci. Si teniu una unitat de franquícia, per exemple, el vostre objectiu podria ser obrir tres unitats més en un període de cinc anys. Si fos així, els vostres objectius podrien incloure explorar una ciutat nova un cop cada trimestre o reduir les vostres tarifes de franquícia un 25% durant els propers sis mesos.


Les estafes urbanístiques sota judici | Valencia Extra\nLes sentències judicials o les multes no aconsegueixen detenir una pràctica que afavoreix a l’infractor i juga amb la seguretat de les víctimes\nLa història es va repetint des de fa més de dues dècades. Centenars de famílies estrangeres -en la seua majoria jubilats- arriben a Espanya amb la intenció de gaudir d’un retir en el Mediterrani, i adquireixen un xalet en alguna urbanització a cinc minuts de la platja. Més tard descobreixen que en el que realment han invertit és un habitatge il·legal, i comencen els problemes.\nA la comarca de València hi ha milers de segons habitatges que tenen el seu origen en una irregularitat urbanística, tantes que sembla que fos un costum de llavors. Els promotors alçaven xalets a tort i a dret mentre que els constructors i els amos confiaven que, tard o d’hora, l’administració pública de torn els donaria el vistiplau.\nLes conseqüències d’aquestes pràctiques són encara visibles en moltes d’aquestes urbanitzacions: alguns habitatges estan abandonats, unes altres s’han venut a preu de saldo a nous propietaris i hi ha una falta rellevant de dotacions bàsiques com el clavegueram, la pavimentació o el subministrament d’aigua i llum. És el cas del que ocorre en la localitat de Montroi, la recerca de la qual va ser la primera operació contra la corrupció urbanística que va desenvolupar la Guàrdia Civil i la Fiscalia a la província de València.\nEls fets es remunten a la construcció d’habitatges unifamiliars aïllats i en sòl no urbanitzable o rústic fa ja quinze anys en les partides de Las Palomas, Pla Galán, Los Corrales, L’Hospitalet i Les Valletes. Els habitatges estaven executats al marge dels procediments legalment establerts, ja que algunes d’elles es van edificar sobre vials o camins agrícoles i totes mancaven de permisos i llicències en una urbanització inexistent i freturosa de tota dotació o servei públic. Una xarxa corrupta en la qual van participar polítics, empresaris i notaris les van vendre utilitzant com a cimbell un llac o un camp de golf i, finalment, els més de 200 compradors víctimes de l’estafa es van trobar amb cases il·legals a les quals no arribaven l’aigua ni la llum.\nA les víctimes se’ls va ocultar que les obres d’aquests habitatges estaven autoritzades. En primer lloc, se’ls venia la propietat exclusiva d’una parcel·la, perfectament identificada i aparentment independent i delimitada per quatre punts cardinals, la concreta ubicació dels quals es mostrava segons un plànol particular de la urbanització ja acabada i completament parcel·lada. Per a la construcció, s’exhibien uns models d’edificació estandarditzats i es presentaven les viles amb les dotacions i serveis públics essencials, valent-se a més de diversos reclams com la construcció d’un llac, un camp de golf, un centre comercial, una comissaria de policia i un hotel que ni tan sols constaven en el projecte inicial.\nEl que els va convéncer definitivament de la legalitat de la construcció va ser el “beneplàcit” del llavors alcalde, Francisco Javier Carrión (PP), que fins i tot va participar en la construcció realitzant les obres d’electrificació d’una urbanització.\nL’exalcalde va donar aparença de legalitat a les construccions i va promoure l’aprovació del Pla General d’Ordenació Urbana (PGOU) el juliol de 2007 que determinaria el caràcter autoritzable de les edificacions, aprovació que es va produir sobre la base d’un falsejament de la realitat existent al moment de la reclassificació.\nEn realitat, les finques rústiques mancaven de la preceptiva llicència de parcel·lació o de la declaració d’innecessarietat municipal. Com a conseqüència, ni tots els perjudicats van obtenir un habitatge, ni tots els que ho van fer van aconseguir que la mateixa es correspongués amb la qual apareixia documentada en el contracte privat.\nSense solucions ni rectificacions\nEn total, en la causa de la venda de xalets il·legals de Montroi figuraven 16 processats, entre els quals destacava l’exalcalde Carrión. El ministeri públic li considerava cooperador necessari d’un delicte continuat d’estafa i contra l’ordenació del territori, autor d’un delicte de suborn i d’un altre de falsedat. Demanaven 16 anys de presó per a ell.\nNo obstant això, la sentència de l’Audiència Provincial de València ho va condemnar finalment a un any i 10 mesos de presó i a indemnitzar als perjudicats per les irregularitats urbanístiques del municipi. Les condemnes dels altres implicats van arribar com a molt a dos anys i al pagament de multes. Cap d’ells anirà a presó després d’haver aconseguit un pacte amb la fiscalia.\nPerò aquesta falta de resposta no afecta solament a la Justícia, sinó també a l’actual administració del municipi. Quan es donaren compte de l’engany, molts dels afectats van abandonar els seus habitatges o les van posar en venda, però molts altres no van tenir una altra opció que quedar-se, com Luc Schroeders. Ell és el President de Associació de Veïns Canya La Murta que han format els afectats per aquesta estafa a la zona de Canya Murta i porta dotze anys vivint en una urbanització en la qual els problemes no paren de créixer.\nLa seua major preocupació ara mateix és l’electricitat. “Quan es va destapar el cas, l’acord amb Iberdrola es va anul·lar i ens quedem sense llum ni aigua a les nostres cases”, comenta. Aquests serveis bàsics els són proporcionats a través de generadors pagats pels mateixos veïns, que gestionen les quotes mensuals a través de l’associació. No obstant això, cada vegada és més urgent el canvi del cablejat o d’altres instal·lacions, que fa dotze anys que no s’actualitzen.\nLuc afirma que algunes famílies podrien estar fins i tot en perill a causa d’això. Ens parla d’un matrimoni alemany que té instal·lat un dels pals elèctrics al costat de la seua piscina, i la deterioració del qual “podria fer que caigués a qualsevol moment a l’aigua i ocasionar greus danys”. “La situació va a pitjor, i si no canvien les coses acabarem tenint accidents reals“, assegura, “i si passa això, qui prendrà la responsabilitat d’aquest problema?”. Han traslladat les seues queixes diverses vegades, però porten més de tres mesos sense resposta de l’Ajuntament.\nMichel gener 13, 23:49\nLuc gener 14, 19:24