El Govern crearà una oficina virtual per facilitar el retorn dels joves que han emigrat per motius laborals - Racó Català\nEl Govern crearà una oficina virtual per facilitar el retorn dels joves que han emigrat per motius laborals\nLa directora general de Joventut presenta un recull de mesures que també inclou una xarxa d’intercanvi i de contacte entre professionals catalans i empreses\n25.07.2017 16.00 h\nLa directora general de Joventut, Marta Vilalta, conjuntament amb la directora general de Relacions Exteriors, Marina Falcó, i la Secretària General del Consell Interuniversitari de Catalunya, Mercè Jou, ha presentat aquest matí el recull de mesures que ha dissenyat el Govern de la Generalitat per promoure el retorn dels joves catalans que han emigrat de Catalunya per motius laborals. A la presentació també hi ha participat la responsable de programes internacionals del SOC, Esther Estany, i el representant de la Secretaria de Migracions i Ciutadania, Carles Macián.\nEntre les principals eines que el Govern posarà en marxa després de l’estiu per fomentar el retorn dels joves que ja han emigrat hi ha la creació de l’Oficina Virtual del Retorn, una eina per tal d’oferir assessorament, atenció personalitzada i orientació laboral als joves a l’exterior que ho desitgin. La nova oficina estarà allotjada al Portal MónCat, que és l’actual eina informativa de l’administració catalana de suport integral a la mobilitat. Així mateix, amb l’objectiu de millorar el coneixement d’aquest portal, es farà una campanya de difusió per donar a conèixer els seu serveis i reforçar-ne la interactivitat, sobretot dels recursos vinculats al retorn.\nUna altra mesura que s’implementarà és l’ampliació de la cartera de recursos dels joves inscrits al Registre de catalans a l’exterior, amb nous serveis, així com la creació i enviament de butlletins informatius específics a joves per tal de mantenir el contacte i el vincle o la realització d’enquestes específiques per detectar les necessitats del col·lectiu. Aquests serveis s’afegeixen als avantatges que el Govern va presentar el març passat vinculats també al Registre de Catalans residents a l’exterior, entre els quals hi ha la Targeta Sanitària Individual per les seves estades temporals a Catalunya, l’accés al Carnet Jove, a l’eBiblio Catalunya, estades específiques per a les colònies per a infants i joves de “L’estiu és teu!” i descomptes a la xarxa pública d’albergs, entre d’altres.\nEn l’àmbit laboral, les mesures del Govern passen per l’establiment d’un procés de mediació que casi l’oferta laboral d’empreses catalanes amb els professionals joves que són a l’exterior. A tal efecte, s’identificarà els perfils d’aquests professionals que vulguin retornar a Catalunya i es treballarà per visibilitzar-los de cara a les empreses catalanes, a través del nou portal Feina Activa. En la mateixa línia de facilitar els contactes entre joves i empreses catalanes es crearà una plataforma de suport al retorn vinculada a la xarxa social Linkedin per visibilitzar els perfils.\nAmb el mateix objectiu, el Govern farà una campanya de sensibilització entre els agents econòmics i socials per posar en valor les competències transversals que els joves han adquirit gràcies a la seva estada internacional. Així mateix, crearà un espai de treball conjunt amb aquests agents per tal de definir un model estàndard de reconeixement de competències adquirides. A més a més, facilitarà l’acreditació de competències lingüístiques i l’accés als sistemes oficials de certificació d’idiomes.\nTambé en el capítol d’instruments i incentius laborals, el Govern ha anunciat un pla d’aterratge a Catalunya vinculat a la Xarxa Emprèn dirigit a joves que actualment són a l’estranger i que vulguin posar en marxa projectes d’emprenedoria. A més a més, s’estudiarà l’obertura de línies de subvenció adreçades a persones residents a l’estranger per sufragar costos de desplaçament associats a les entrevistes de feina que facin a Catalunya, i unes altres línies de subvenció per a entitats que ofereixin programes de foment del retorn i de suport a la inserció laboral dels joves retornats.\nEn l’àmbit universitari i de recerca, les mesures presentades aquest matí passaran per la simplificació dels procediments administratius per fer els tràmits des de l’exterior; s’orientarà i acompanyarà els joves per facilitar l’homologació d’estudis; i es reforçarà el número de beques i ajuts dels programes postdoctorals de captació de talent.\nPel que fa a facilitar els tràmits en matèria d’habitatge dels joves emigrats, el Govern garantirà que les persones retornades puguin inscriure’s com a sol·licitants d’Habitatge de Protecció Oficial sense necessitat d’acreditar període mínim d’empadronament recent al municipi, permetrà que puguin inscriure’s a les Borses de lloguer social gestionades pels ens locals i es podran beneficiar d’una tasca d’acompanyament en aquest àmbit per part de tècnics especialitzats de les Oficines Joves.\nSegons ha indicat la directora general de Joventut, Marta Vilalta, “una de les màximes prioritats del Govern en matèria de joventut és que l’emigració sigui una opció que els joves puguin prendre de forma lliure i voluntària, i no de manera forçada com, ha passat en l’actualitat”. Per aquest motiu, ha afegit, el recull de mesures del Govern presentades aquest matí se centren en “millorar i intensificar els processos d’acompanyament dels joves abans, durant i després de la seva emigració, perquè està demostrat que mantenir el vincle és una forma directe de facilitar el retorn”.\nEs tracta de garantir “un bitllet d’anada i de tornada” i les mesures presentades són un bon recull per facilitar aquesta mobilitat de retorn i aconseguir que “Catalunya sigui un país per als joves”, ha afegit Vilalta.\nPer la seva banda, la directora general de Relacions Exteriors, Marina Falcó, ha remarcat el paper de vincle que poden fer les comunitats catalanes a l’exterior, així com les delegacions catalanes. I ha destacat que el registre de catalans a l’exterior és una de les eines que permet garantir serveis i drets i acompanyament als joves que estan fora de Catalunya. En aquest sentit, ha declarat que “hem de posar totes les eines per tal de posar en valor les competències que ha adquirit el talent català jove que hi ha arreu del món per ajudar-los a tornar i, així, contribuir a fer un país millor”.\nArrelament ocupacional com a treball paral·lel\nAmb l’objectiu de prevenir aquest fenomen, el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies centra bona part dels esforços a instruments d’arrelament ocupacional que previnguin de l’emigració no volguda. En aquest àmbit, s’ha destacat els programes ocupacionals dirigits a joves com principal eina per fer front a l’emigració no volguda. Entre els programes d’inserció laboral juvenil, destaquen els programes de Garantia Juvenil que ha beneficiat un total de 70.844, així com el programa Odisseu per potenciar l’arrelament al món local. També en l’àmbit laboral, el SOC ha prioritzat el col·lectiu jove en les polítiques d’ocupació de Catalunya, i pel que fa al món del coneixement, es seguiran impulsant les beques i ajuts dels programes predoctorals i postdoctorals finançats per la Generalitat.\nUn altre capítol de mesures s’enfocarà a millorar les garanties d’èxit durant el període de migració dels joves a l’exterior i a mantenir el vincle de l’Administració amb aquests joves, la qual cosa ha de contribuir a facilitar-ne el retorn voluntari. Amb aquest propòsit, es reforçaran els serveis de mobilitat internacional de les 39 Oficines Joves (entre les quals hi ha dues oficines especialitzades en l’àmbit del treball i en mobilitat internacional) i dels 296 Punts d’Informació Juvenil que hi ha a Catalunya, que faran un seguiment dels joves a l’exterior; es coordinarà la xarxa de professionals de joventut especialitzats en mobilitat internacional; s’incrementarà el nombre de beneficiaris dels programes que promouen experiències de mobilitat juvenil internacional amb trajectòries d’anada i de tornada, i es reforçarà el paper i la coordinació de les delegacions del Govern en matèria de suport i atenció als catalans emigrats, així com el de les comunitats catalanes a l’exterior, que fan una tasca d’acompanyament.\nHi ha uns 50.000 joves catalans a l’exterior\nDurant la roda de premsa també s’ha posat de manifest el treball previ a la presentació del recull de mesures per part d’un grup de treball Interdepartamental encarregat d’elaborar les propostes.\nEn l’àmbit de l’anàlisi, l’Observatori Català de la Joventut (OCJ) ha participat en el projecte “#eMOVIX. Emigració juvenil, nous moviments socials i xarxes digitals”, impulsat per un equip d’investigadors de la Universitat de Lleida. A partir d’aquest projecte, l’OJC va editar les publicacions “Marxar per tornar. L’adquisició de competències professionals en l’emigració internacional de les persones joves” i “L’emigrant 2.0. Emigració juvenil, nous moviments socials i xarxes digitals”, i va organitzar un Fòrum d’Estudis sobre la Joventut monogràfic sobre aquesta qüestió, que es va celebrar a Lleida el novembre passat amb la participació de múltiples experts i responsables de gestió.\nUna de les conclusions analítiques és la limitació important de les dades oficials sobre el fenomen, ja que aquestes es basen en les altes i baixes als padrons municipals i en les inscripcions al PERE i al CERA, però moltes persones que emigren no fan aquests tràmits (o triguen força temps a fer-los), un fet que és especialment freqüent en el cas dels joves que marxen a altres països de la UE.\nSegons el PERE (padró d’espanyols residents a l’exterior), actualment hi ha 48.611 joves catalans que resideixen a l’exterior. Això suposa un increment del 101,7% respecte l’any 2009 i equival a un 4,3% de la població juvenil catalana. Les destinacions principals són l'Amèrica del Sud (37,4%), seguida dels països de la UE (29,8%).\nEl 81% d’aquests joves que viuen a l’estranger són nascuts fora de Catalunya, és a dir, que són joves amb la nacionalitat espanyola adquirida.\nPel que fa a les dades evolutives del flux d’emigració de joves des de Catalunya, l’any 2015 van marxar de Catalunya a un altre país un total de 23.617 joves de 15 a 29 anys, segons l’IDESCAT. Això representa un 25,4% sobre el total de persones emigrades (92.994). D’aquests 23.617 joves que van marxar el 2015, un total de 3.904 tenien nacionalitat espanyola (16,5% del total), mentre que 19.713 tenien nacionalitat estrangera (83,5% restant). Per tant, en molts casos són joves que van venir per motius econòmics i han anat tornant als seus països d’origen (o han reemigrat). Pel que fa 3.904 als joves amb nacionalitat espanyola, és sis vegades superior a la registrada deu anys abans, el 2005. De totes maneres, són dades relativament baixes en comparació amb les xifres equivalents a d’altres països de l’entorn econòmic i social de Catalunya.\nLes estadístiques oficials no permeten aprofundir en la caracterització dels joves emigrats. No obstant això, diversos estudis no oficials apunten que un dels perfils d’emigració que darrerament ha guanyat més protagonisme correspon a joves majors de 25 anys i sense responsabilitats familiars, altament qualificats (amb titulacions universitàries i domini d’idiomes estrangers) i que han emigrat per culpa de la situació econòmica, per buscar millors oportunitats de carrera o per adquirir experiència laboral.\nEn aquest sentit, la directora general de Joventut, Marta Vilalta, ha indicat que l’emigració d’aquests joves suposa una pèrdua de talent per al país i que, per això, les mesures presentades van en la línia d’acompanyar les trajectòries de sortida amb trajectòries de tornada.\n19.07.2018 09.00 h\nAssegurança gratuïta d'assistència en viatges internacionals\n 1 Toggle Dropdown\n10.07.2018 10.00 h\nCamps de treball, lleure i solidaritat a l’estiu\n 2 Toggle Dropdown\n29.09.2017 13.00 h\nArriben els PartiCamps: 7 raons per formar-ne part\nfa 59 segons 41 respostes\nfa 4 minuts 64 respostes\nfa 28 segons 80 respostes\nfa 12 minuts 286 respostes\nfa 18 minuts 0 respostes\nfa 18 minuts 14 respostes\nfa 2 segons 105 respostes\nfa 26 minuts 6 respostes\nfa 28 minuts 44 respostes\nfa 41 minuts 256 respostes\n23.088 raconaires | 378 connectats (54 raconaires)


Sidonie: "No som els Beatles però ho intentem" | L'Independent de Gràcia\nSidonie: “No som els Beatles però ho intentem”\n19/08/2015 Notícia / Societat\nEntrevista a Marc Ros, cantant, que han actuat aquesta Festa Major a plaça Rovira.\nUs estreneu a Festa Major, almenys com a Sidonie…\nFa 20 anys vam tocar l’Àxel i jo al carrer Torrijos per Festa Major en un dels primers bolos de la nostra vida, quan estàvem molt peixos com a músics, i sens dubte hi havia molta més gent de la que acostumàvem a tenir.\nQuin concert fareu a Rovira?\nNo t’ho dirà cap músic però quan acabes la gira és quan millor toques. Tot va molt més rodat i el resultat és molt bonic. Tocarem el repertori del darrer any i mig. El cert és que ens fa molt il·lusió tocar a Gràcia després de tants anys.\nA més us precediran a l’escenari una banda molt ben recomanada, The Crab Apples. Sidonie caçatalents?\nEls vam conèixer una nit, al Vinilo, i recordo que les Laies (dues de les noies components de la banda) em van passar el disc per si algun dia se’ns acudia portar-los amb nosaltres. Són súper joves i tenen molt talent. Hem arribat a un punt de maduresa artística que ens permet fer aquestes coses.\nAquesta maduresa artística us consolida com a banda després de 15 anys de feina i èxit. Quins són els reptes als què us enfronteu ara?\nSempre ha estat el fet d’entendre’ns, ens estimulem com a persones i també hi ha talent, sort i molta tossuderia. Aquest és el secret per no quedar-te en el camí, com ha passat amb molts grups. Hem de mantenir aquest repte. I també m’encantaria obrir-nos al públic sud-americà, i que hi hagués més intercanvi musical; el món global no ho és tant.\nQuines inquietuds us mouen ara?\nAbans que músics som fans de la música, i de la millor música és clar, i ens posem aquesta pressió per arribar a ser com David Bowie o Bob Dylan, potser no ho aconsegueixo però ho he d’intentar cada dia. Als 17 anys volíem ser els Beatles i mantenim aquesta il·lusió.\nEls canvis en els darrers discos us han fet sumar nou públic?\nI també perdre’n… Amb l’anterior disc ja ens va passar, però som valents i ens seguim reinventant. No volem caure en aquesta pressió perquè si no creus en el que fas t’acabes traint.\nVerdi, Fraternitat i Travessia Sant Antoni, podi 2015 del concurs de carrers\nActes de la Diada de l’Esquerra Independentista


El poder de la garrofa - Bio Eco Actual\nHome Nutrició & Consells El poder de la garrofa\nEl poder de la garrofa\nSi tens un paladar dolç però vols endolcir els plats de manera intel·ligent, conscient i sense que us en doni cap addicció, evidentment, una de les teves aliades més preuades és la garrofa. Sí, la beina de l’arbre garrofer, també anomenat Ceratonia siliqua, lligat a la conca de la Mediterrània i sobretot a l’alimentació animal (rural i industrial).\nPertanyents a la família de les lleguminoses, aquestes beines de color marró fosc són torrades i convertides després en una “farina” lliure de gluten i apte per a celíacs, aconseguint també assemblar-se molt al cacau en pols que ja tots coneixem, o també en forma de xarop, similar a un caramel de xocolata, ideal per adornar algunes postres de fruites, alguna torrada o creps, a fer servir com un endolcidor 100% natural a la cuina.\nLa garrofa, igual que el cacau, és rica en triptòfan, un aminoàcid precursor de la serotonina, la nostra hormona del benestar i felicitat, d’allí que el seu consum ens proporcioni plaer i una sensació reconfortant tant en boca com a nivell emocional. No obstant això, a diferència del cacau, la garrofa té l’avantatge de no crear addicció ja que no conté teobromina (o altres substàncies estimulants) i és per això que es recomana tant a nens com a adults, a l’hora de buscar “desenganxar-se” de la necessitat de prendre la seva dosi-dependència de xocolata diària. No obstant això, les dues opcions són interessants i es poden alternar si la seva procedència és de qualitat i el seu consum, moderat.\nNutricionalment la garrofa és baixa en greix (menys d’un 2% davant el 23% del cacau), i rica en sucres naturals, el que la converteix en una excel·lent font energètica, per a dies d’alta intensitat, esportistes, nens i adolescents. També és bona font de proteïna vegetal i de la mateixa manera que el cacau, conté quantitats significatives de ferro, calci i magnesi, amb la gran i interessant diferència de no tenir oxalats, el que comporta a una millor absorció d’aquests minerals.\nUn altre avantatge que presenta aquesta beina és la seva riquesa en fibra, especialment de tipus soluble amb funció prebiòtica gràcies al seu contingut en pectina i lignina, el que beneficia la nostra microbiota intestinal, el batalló que resideix en el nostre segon cervell, a més de combatre el restrenyiment, regular el colesterol i desinflamar les mucoses digestives.\nUn altre aspecte a valorar és la seva aportació en tanins, uns compostos fenòlics d’alt poder antioxidant i antiinflamatori, a més de ser astringents, el que regula també els quadres de diarrea o gastroenteritis.\nEn ser un producte de proximitat, el consumir-la en substitució i de manera alterna al cacau, la converteix en un producte ecològicament més ètic ja que forma part de la nostra geografia. A més, en ser ja dolça de per si, redueix la necessitat d’usar i afegir més “sucres” sigui la que sigui la recepta triada. De fet es pot fer amb ella, múltiples delícies que podran satisfer a tots els de casa, com ara una crema d’avellanes amb garrofa, en substitució a la de cacau per exemple, o unes magdalenes de garrofa amb fruita fresca i natural, o simplement una tassa de llet vegetal amb garrofa, com si fos una xocolata calenta o freda, útil per remuntar els ànims i reparar el cansament després d’un dia intens.\nSempre hi ha ocasions per gaudir de la garrofa, sense culpa i amb molt plaer\nLlegir Bio Eco Actual Setembre 2018\nManuel Vallejo 07/11/2018 At 17:19\nMolt interessant el seu Article.\nPateixo temporalment colitis , i he llegit que la farina de garrofa . rina de garrofa es astringent, a més d´altres propietats beneficioses pel tracte digestiu\nVoldria poder comprar farina de garrofa a Barcelona ciutat ó L´Hospitalet. Quines botigues i marques em podria sug.gerir.??


Fer poble de ver\nEl passat 30 de setembre va tenir lloc un fet que va mobilitzar tots els veïns des Pil·larí i els va tenir amb l'ai al cor.\nA les quatre i mitja de l'horabaixa, va sortir de la seva casa un veí de 76 anys malalt d'Alzeimer que va començar a caminar i a caminar i es va perdre. En veure que no tornava a casa, els seus familiars més directes el començaren a cercar. A entrada de fosc, s'incorporaren a la recerca amics i veïns i s'avisà la Policia Local, que hi envià una patrulla. El cercaren intensament fins a les quatre de la matinadas per pedreres, camins, horts, síquies... fins i tot on via quan era jove. A les set del matí, els familiars, els veïns i els amics reprengueren els esforços per trobar-lo.\nJo, en representació de l'AV, vaig telefonar per demanar ajuda als responsables de l'Oficina de Districte corresponent a la zona Llevant de l'Ajuntament de Palma, els quals telefonaren tot d'una al Sr. José María Rodríguez, conseller d'Interior, i al Sr. Àlvaro Gijón, regidor de Seguretat Ciutadana. Aquests posaren a la nostra disposició cinc cotxes patrulla de la Policia Local de Palma, Protecció Civil amb voluntaris de Felanitx, Montuïri i Marratxí i la Guàrdia Civil, inclòs un helicòpter, que al final trobà l'amo en Biel Rebull sa i estalvi en una finca pròxima, tombat a l'herba (cosa que no permetia veure'l a més de 5 metres de distància i que ens impedí trobar-lo aquella mateixa nit).\nPer aquest motiu, li deman que a través del seu diari m'ofereixi la possibilitat de donar les gràcies de tot cor a totes les persones i institucions que feren possible aquest final feliç, i felicitar-los per la tasca grandíssima que realitzaren. Els don les gràcies a tots: voluntaris, agents de Policia i Guàrdia Civil, com també als seus comandaments responsables.\nVull també, com a president de l'AV des Pil·larí, destacar l'actuació de tots els veïns del meu poble, que no s'aturaren ni un moment en la recerca i feren que em sentís orgullós de representar-los. Això sí que és fer poble.\nPedro Andrés Medina Nicolau. (Rebuda per e-mail).


Quan tots hi guanyem · Tribuna.cat\nDimecres, 18 de gener del 2017 | 10:02\nI en tindrà cada cop més, donat l'especial retard en infraestructures que tenim, i que si es vol revertir en poc temps caldrà buscar solucions eficients en temps i diners.\nEls gestors d'infraestructures acostumen a veure la seguretat com a part del seu negoci, però també com a cost. I a l'hora, els cossos de bombers generalistes deslligats d'aquella infraestructura, ho veuen com un increment de la seva demanda sense gaire acompanyament efectiu, més enllà d'alguna visita esporàdica o la compra d'algun material simbòlic.\nPer això convé buscar les oportunitats de col·laboració de valor afegit entre bombers i el sector privat, en qualsevol d'aquestes grans infraestructures. És a dir, en cada túnel (de carretera o ferrocarril), en cada port o aeroport, en cada gran central energètica, en cada gran polígon industrial, o en cada gran planta química. Això requereix voluntat i flexibilitat per cadascuna de les dues parts.\nEn aquelles infraestructures que disposin de bombers d'empresa, aquests han de ser el punt de contacte entre l'empresa privada i els serveis públics d'emergències.\nPer fer possible aquests acords cal, per un costat que l'administració de bombers tingui prou lideratge intern com per impulsar els canvis necessaris dins d'una maquinària lenta i burocratitzada. Per un altre costat, per al gestor de la infraestructura, integrar més la seguretat li farà augmentar el prestigi ("marca") i pot reduir els costos derivats dels riscos.\nEl resultat pot ser el d'una xarxa de bombers més integrats en la societat, però sobretot, el d'una societat molt més segura i resilient (és a dir amb capacitat de reduir l'impacte del risc i afavorir-ne la recuperació).


La figura de Cebrià Baraut, més a prop\nUna mostra al vestíbul de l'edifici administratiu del Govern dona a conèixer la tasca documental del monjo benedictí en el centenari del seu naixement\n2 min. Andorra la Vella 04/12/2017 13:41\n651x366 Olga Gelabert i Susanna Vela consultant la documentació de Cebrià Baraut / M. T. (ANA) Olga Gelabert i Susanna Vela consultant la documentació de Cebrià Baraut / M. T. (ANA)\nEl vestíbul de l'edifici administratiu del Govern acull, fins al 8 de gener i dins del cicle 'Escenografies', una petita exposició per donar a conèixer al gran públic la figura i la tasca "prolífica" del monjo benedictí Cebrià Baraut (1917-2003). Coincidint amb el centenari del seu naixement, s'ha volgut homenatjar aquest historiador, arxiver i paleògraf, que va dedicar bona part de la seva vida a estudiar l'organització política andorrana de la baixa edat mitjana, i a transcriure documentació històrica tant d'Andorra com de l'Alt Urgell, recollida en diferents cartularis i diplomataris. La cap d'àrea d'Arxius, Susanna Vela, ha destacat que la tasca de Baraut va ser "altruista i generosa", amb l'objectiu que estudiosos i ciutadans poguessin conèixer les fonts primàries de la història d'Andorra, i per aquest motiu s'ha volgut donar a conèixer el seu treball.\nEl muntatge dona a conèixer la biografia del monjo, la seva aportació a la historiografia d'Andorra i permet consultar el volum 'Miscel·lània a Dom Cebrià Baraut i Obiols', editat pel Govern l'any 2001. Cal recordar també que l'any 2004 els ajuts de recerca, dotats per l’Arxiu Nacional des del 2000, es van passar a nomenar Ajuts d'investigació i recerca històrica Cebrià Baraut i Obiols.\nVela ha reconegut que després de la mort de Baraut, la seva tasca "no s'ha continuat al mateix nivell". El Govern va editar els dos primers cartularis i va continuar amb l'edició dels diplomataris, però manquen els del segle XVI i XX. La voluntat és que de cara l'any vinent es pugui trobar algun historiador preparat per a dur a terme aquesta tasca, però ja ha avançat que no és fàcil, perquè a mesura que han passat els anys cada cop hi ha més documentació i la selecció de material es fa més difícil, i per la dificultat que comporta interpretar la lletra dels documents del segle XVI.


Molla Toni | País Valencià, Segle XXI\n"Molla Toni" tag\n1 Desembre 2014 · 0 Comments · Redaccio\nToni Mollà Des de la brutal apagada de RTVV fa just un any –uns dels moments més emotius i taquicàrdics de la meua vida–, he tingut diverses ocasions d’enraonar sobre la grandesa i…\n13 Maig 2014 · 0 Comments · Redaccio\nToni Mollà Diumenge, 23 de març, a les 21 hores en punt, començava al Santiago Bernabéu un decisiu Reial Madrid-Barça. Durant el transcurs d’aquell partit de la màxima rivalitat, en una sala del…\n22 Abril 2014 · 0 Comments · Redaccio\nToni Mollà Fa unes setmanes Jordi Évole va sorprendre l’audiència de La Sexta amb un documental que presentava el cop d’Estat del 23-F com un simulacre que tenia l’objectiu de salvar la democràcia….\nToni Mollà Vaig ser mestre d’escola abans que se’n digués professors d’EGB i comencessin les reformes progressistes de l’ensenyament. El punter, el guix i alguna diapositiva van ser les úniques tecnologies en què…\n8 Setembre 2013 · 0 Comments · Redaccio\nToni Mollà L’opinió pública sol agitar-se amb debats interessats. Els mitjans de comunicació ajuden, amb freqüència, a establir l’agenda de prioritats. La campanya electoral, per exemple, ha enfosquit el tema estrella de les…


Vols llegir ?: d’octubre 2011\nFELICITATS PEL DIA DE LES BIBLIOTEQUES.\nMª Jesús, la bibliotecària de la biblioteca municipal ens ha enviat un cartell per felicitar el dia de les biblioteques. El cartell l'hem posat al suro de la biblioteca i a la taula de la sala de professors perquè tothom n'estiga assabentat. Mª Jesús ens convida a que aquest dia:\n-Commemora esta data amb nosaltres\n-Visita la Biblioteca\n-Presta un llibre\n-Recomana i parla sobre llibres\n-Que la teua conversa hui es centre en la lectura, llibres i biblioteques...\nUs pose algunes fotos de la biblioteca. La veritat és que tota la gent del poble pot estar ben orgullosa de la biblioteca que tenim per moltes raons:\n- pel lloc on es troba, a les antigues escoles que li dona un ambient antic amb aquells finestrals grans que deixen passar la llum i ens conviden a seure entre mig dels llibres.\n- pel fons que tenim, perquè disposem d'una bona quantitat de llibres.\n- pels recursos de que disposem a la biblioteca: mobiliari, terminals per accedir a internet i a més tot gairebé nou, RAÓ PER LA QUAL HO HEM DE CUIDAR TOT ENCARA MÉS PERQUÈ LA BIBLIOTECA ÉS DE TOTS, LA FEM ENTRE TOTS, I ENTRE TOTS HEM DE FER QUE SEMPRE ESTIGA EL MILLOR POSSIBLE.\n- per la bibliotecària, Mª Jesús. em fa gràcia recordar que ja era encarregada quan jo de menut anava a agafar llibres, així que d'experiència en té un grapat.\n- i de segur que cadascú pot encontrar moltes altres raons per creure que paga la pena freqüentar la nostra biblioteca, hem d'aprofitar aquest recurs que tenim tots a l'abast.\nTambé us recorde que en una entrada antiga del bloc vaig explicar com podeu cercar algun llibre en el fons de la biblioteca a través d'internet. Podeu llegir l'entrada ací.\nL'associació espanyola d'amics del llibre infantil i juvenil, des de l'any 97 fa uns cartells per celebrar aquest dia. Aquest dia ho ha fet en col·loboració amb el govern vasc, i l'ha il·lustrat Elena Odriozola ( il·ustradora que ens encanta, per cert) i Patxi Zubizarreta n'ha fet el pregó.\nSi voleu llegir el pregó cliqueu ací\nFELICITATS ESPECIALS PER A TOTS ELS BIBLIOTECARIS I BIBLIOTECÀRIES (també a la senyoreta Miss Laburnum, és clar...).\nLA BIBLIOTECÀRIA DE BASORA\nUs deixe ací la presentació que han fet al tercer cicle (la feina ha estat feta per Joan Bravo i Maria Chapí). Els ha quedat molt bé. Tot l'alumnat ha pogut conèixer la història de Alia Muhammad Bakerl. Serà per això que aquesta setmana la classe de Sisé A m'ha passat una llista amb molts vountaris i voluntàries per a la biblioteca? El que sí és cert, és que després de llegir una història com aquesta alguna cosa canvia en nosaltres.\nNo he posat tota la presentació per si algú no l'ha llegit tota o no la coneix ( si algun mestre/a creu que li pot servir li la puc enviar via correu elecrònic)\nTambé us deixa l'enllaç a la pàgina de l'editorial Juventut on podeu descobrir més coses del llibre. Cliqueu en la imatge.\nP.D. Després de fer el post me n'adone que no he dit res sobre l'autora del llibre! L'autora és JEANETTE WINTER, que ha escrit molts àlbums il·lustrats\nPublicado por Manuel en 18:29 4 comentaris:\nEtiquetas: la bibliotecaria de Basora


Negocis a Andhra Pradesh, Hyderabad, Índia\nCurs Online: Negocis a Andhra Pradesh\nContingut del curs online (assignatura): Negocis a Andhra Pradesh: centre industrial del sud de l'Índia\nIntroducció a l'Estat d'Andhra Pradesh.\nL'economia d'Andhra Pradesh: el centre industrial del sud de l'Índia.\nLa inversió estrangera directa (IED) a Andhra Pradesh: major destinació d'inversió a l'Índia.\nLes oportunitats de negocis a Andhra Pradesh: automòbil, agroalimentari, farmacèutic, biotecnologia, tecnologies de la informació (TI).\nFent negocis a Hyderabad.\nPort de Visakhapatna.\nCas d'Estudi: Bharat Biotech. Heritage Foods. Grup Sanghi. MahindraSatyam.\nExemple del curs / assignatura- El comerç exterior i els negocis a Andhra Pradesh Índia:\nMaterials d'estudi en Andhra Pradesh Índia Índia Inde Índia\nDescripció de l'assignatura - El comerç internacional i els negocis a Andhra Pradesh Índia.\nL'estat d'Andhra Pradesh està estratègicament localitzat en el subcontinent Indi. Té prop de 970 quilòmetres de costa.\nAndhra Pradesh és el concentrador industrial del sud de l'Índia. És el tercer estat del país amb una població de 76 milions de persones.\nLa capital és Haidarabad, una ciutat cosmopolita i oberta als negocis.\nAndhra Pradesh està classificada com l'estat amb major creixement econòmic, amb un creixement anual del 8,35%.\nUna de les característiques d'Andhra Pradesh és el seu elevat nombre de científics i tècnics.\nProp del 75% dels enginyers indis vénen dels quatre estats del Sud: Andhra Pradesh, Karnataka, Tàmil Nadu i Kerala.\nProp del 23% dels professionals del programari dels Estats Units vénen d'Andhra Pradesh.\nEl port de Visakhapatnam, és la porta d'entrada a la costa est de l'Índia. Desenvolupa un paper cabdal com a punt de distribució internacional per al sud, est, centre i nord de l'Índia. És un dels ports amb més trànsit internacional.\nA Andhra Pradesh estan també nombroses seus de grups industrials i d'empreses de tecnologies de la informació, així com d'empreses de serveis relacionades amb les tecnologies de la informació (TI). A més, posseeix una de les infraestructures digitals més desenvolupades del país.\nAndhra Pradesh és un dels majors estats productors de cereals, les fruites, les verdures, el cotó, blat de moro, lactis i els productes avícoles. És a més líder en diversos segments agroindustrials: sucre, oli comestibles, Mariscos, etc.\nAndhra Pradesh és la seva també de moltes indústries manufactureres i de serveis, com ara tecnologies de la informació, els medicaments i els productes Farmacèutics, agronegocis; minerals, enginyeria, tèxtil, Cuir, Joies i pedres precioses.\nEl govern d'andhra Pradesh aposta fortament pel desenvolupament de les tecnologies de la informació (TI), de fet les tecnologies de la informació és un dels més grans motors de l'economia d'estat. L'Estat ofereix grans avantatges.\nLa indústria de l'automoció té una forta presència a Andhra Pradesh, sent seu d'importants grups industrials d'automòbils així com de la indústria auxiliar (prop de cent empreses).\nAndhra Pradesh té una posició dominant al sector farmacèutic, Haidarabad produeix gairebé un terç dels medicaments produïts a l'Índia. També és ben conegut internacionalment per les seves habilitats en el procés de síntesi química i d'enginyeria.\nL'agricultura representa el 19% del PIB de l'estat, donant treball a prop del 65% de la població\nLa biotecnologia és un altre important sector de la indústria a Andhra Pradesh.\nLa indústria tèxtil i de cuir presenta importants oportunitats.\nAndhra Pradesh és el segon productor de seda i cotó en brut i el quart en la producció de llana i tèxtils de l'Índia.\nAndhra Pradesh representa el 23 per cent de les arribades de turistes nacionals a l'Índia.


ARRIBATS A L’1-O DE 2017, JA SOM ALS DIES DESPRÉS…PERÒ, “AIXÍ NO, MAJESTAT “PERQUÈ “TIMEO DANAOS ET DONA FERENTES” (La traducció d’aquest verset de l’Eneida es troba cap al final de l’article) | Miquel Àngel Bosch Fridrin\nARRIBATS A L’1-O DE 2017, JA SOM ALS DIES DESPRÉS…PERÒ, “AIXÍ NO, MAJESTAT “PERQUÈ “TIMEO DANAOS ET DONA FERENTES” (La traducció d’aquest verset de l’Eneida es troba cap al final de l’article)\nPosted on 2 octubre, 2017 por administrador\nEL PRIMER DIA D’OCTUBRE DE 2017\nARRIBATS A L’1-O DE 2017, JA SOM ALS DIES DESPRÉS…PERÒ, “AIXÍ NO, MAJESTAT” PERQUÈ “TIMEO DANAOS ET DONA FERENTES”…\nNOTA: La traducció d’aquest verset de l’Eneida la trobareu en el decurs de l’article, així com també, al seu final, podeu clicar o prémer un visionat de recorregut històric, clar i potent, que correspon a una síntesi de «El trencaclosques català» amb una durada temporal de 8’…\nPENSAMENTS I SENTIMENTS SOBRE L’1-O\nL’esdeveniment de l’1-O de 2017 s’ha desbordat i guanya terreny la poderosa xarxa digital enfront dels dèbils filats analògics, en un món en què la celeritat del temps ofega fàcilment les fotografies groguenques dels àlbums de cartró per donar pas a totes les noves imatges reverberants de les pantalles dels mitjans de comunicació actuals.\nNo sóc capaç de predir el termini cap a una estabilitat pròspera i en pau per a tots nosaltres, així com quin rumb prendrà, de cara el futur, tot plegat. Més aviat intueixo que viurem durant prou de temps un aiguabarreig de situacions complicades, sentiments a flor de pell, problemàtiques complexes, contextos indefinits, posicions allunyades, circumstàncies heterogènies, actituds resistents i condicions consistents molt diverses. Personalment visc inquiet en un estat de shock amb sentiments ambivalents:\n(1) Molt trist degut a l’atac indiscriminat i fora de tota mida per part de la Guàrdia Civil i la Policia Nacional ordenat per l’Estat espanyol, així com també per la distorsió i manipulació d’abundants mitjans de comunicació espanyols sobre els fets que, lluny de ser objectius, falten a la veritat; així com també la ceguesa malestruga del Govern de l’Estat espanyol amb les seves visions voluntàriament desenfocades i els seus comentaris perversament tergiversats.\n(2) La satisfacció immensa d’haver pogut aguantar dampeus vàries hores per dipositar a l’urna el meu vot al Referèndum convocat, facilitant així la possibilitat de poder crear un Estat republicà per conviure en pau amb tothom, rescabalar la dignitat trepitjada i dissenyar un sistema econòmic suficient per a una socialització equilibrada i justa. De moment, el que sí observo és que s’ha produït una ferida insondable entre l’Estat espanyol i una molt considerable part del poble català que costarà molt de restablir.\n“ LA VERITAT US FARÀ LLIURES”, PERÒ MENTRESTANT…\nL’altre dia comentava una cita de Sant Pau –“la veritat us farà lliures”– per embolcallar-me en l’esperança que aquells universals estudiats a la filosofia aristotèlica, com en són “la veritat” (verum) i el “bé” (bonum), tard o d’hora, sempre triomfen. I escric això perquè, si hi ha una actitud que em produeix un rebuig absolut i un desassossec anguniós, és la falta d’ètica que observo en alguns mitjans de comunicació, sigui de forma intencionada o, fins i tot, degut a una falta de greu professionalitat en no focalitzar adientment els esdeveniments sense deformació i no procurar-se una informació veraç i objectiva de la realitat, tot manipulant i distorsionant els missatges en clara prevaricació contra la pròpia veritat amb una manca molt greu de deontologia professional.\nPorto aquí -en relació als esdeveniments del dia 1-Octubre de 2017- el recordatori, per a una consulta de la lectura pausada, d’unes planes del llibre “España invertebrada” on Ortega y Gasset relata la pèrdua de les colònies espanyoles arreu, a ultramar i a l’orient. Així com un minúscul text, extret d’una carta que el filòsof Miguel d’Unamuno escriu a l’escriptor literari Azorín (José Martínez Ruiz) a l’any 1907 i que li’n diu abruptament:\n«Merecemos perder Cataluña. Esa cochina prensa madrileña está haciendo la misma labor que con Cuba. No se entera. Es la bárbara mentalidad castellana, su cerebro cojonudo (tienen testículos en vez de sesos en la mollera)».\nTot i que personalment aquest llenguatge formal no és del meu estil, tanmateix el trobo prou escaient i ajustat en el seu contingut després de 110 anys d’interval temporal.\nLA METÀFORA LITERÀRIA DEL CAVALL DE TROIA\nFa uns dies vaig rebre una fotografia, de les moltes que n’he rebut aquests dies, en què el cavall de Troia, un regal explosiu dels Dànaos (diguem-ne, dels grecs de l’antiga Eneida) situat en una de les places de la nostra terra. Ràpidament vaig construir la metàfora evident. Al port de les aigües de Barcelona, ancorat el simpàtic ocellet Piolin, i a Tarragona altres vaixells, també i a les seves entranyes, hi havia el regal d’una màquina de guerra coercitiva. Només que nosaltres la sabíem, tot i que no ens la creiem, a diferència dels confiats troians qui, quan la llança («stetit illa tremens») va retrunyir endinsada en el ventre del cavall, aquests no van saber veure el perill que l’enginyer mitològic, Calcas n’era el seu nom, va dissenyar. De poc van servir les advertències de Laocoonte quan cridava («Equo ne credite, Teucri, quidquid id est, timeo danaos et dona ferentes») als troians que no es refiessin del cavall perquè, fos el que fos, calia témer als grecs encara que, aparentment, els fessin regals.\nBOIRA DENSA A L’HORA D’ALBIRAR EL FUTUR IMMEDIAT\nDes del que ha passat aquest 1-O del 2017, amb una votació d’autodeterminació gegantina per a alguns o de mobilització colossal per a uns altres, el que ha de venir s’amaga encara en la incertesa de ves a saber què o de possibles acords dialogats o pactes que avui resten a l’aire, emboirats i densos. Tanmateix, passi el que passi, tinc clar que “equo ne credite, Teucri, quidquid id est, timeo danaos et dona ferentes”. I qui ho pugui entendre, sortós en serà…!\nVeurem en els propers dies o mesos quin en serà el desenllaç de tot l’enrenou ordit en la seva totalitat. De ben segur que hi haurà declaracions des de les més altes instàncies estatals i autonòmiques, recompte de vots i llum verda per explicar les astúcies d’uns per poder votar contra les decisions d’altres per impedir-ho, manifestacions populars de tendència diversa, avaluació de la contesa i del suport o rebuig nacional o internacional. I en la confusió de tot el garbuix, crec que brollaran tres possibles actuacions:\nLa proclamació pel Parlament de Catalunya, en un temps més o menys dilatat, d’una DUI (Declaració Unilateral d’Independència).\nUn esforçat treball de mediació o arbitratge entre les parts (Govern estatal-Govern autonòmic) per arribar a un diàleg que porti a una solució creativa en què cap de les part en resulti perdedora\nL’aplicació de l’article 155 de la Constitució, per part de l’Estat español o d’alguna altra forma d’intervenció coercitiva de l’autonomia catalana, tant si hi ha una proclamació de la DUI com, per altra banda, per haver-se celebrat la votació d’un Referèndum considerat il·legal, suspès pel Tribunal Constitucional i per la paraula donada del President del Govern espanyol que no se celebraria.\nEn tot cas, salvant les moltes circumstàncies i decisions que no estan al meu abast, em faig unes preguntes que no sé quan de temps tardarem en veure contestades:\nEs pot declarar, fins al dia d’avui i en les actuals circumstàncies, una DUI que proclami la República catalana…?\nEs pot no declarar, fins al dia d’avui i en les actuals circumstàncies, una DUI que proclami la República catalana…?\nLES CORTS CATALANES DEL S.XIV AMB PERE III EL CEREMONIÓS I EL REGNAT DEL SEGLE XXI AMB EL REI BORBÓ, FELIP VI\nEn atenció a la esperada i posterior intervenció del Rei espanyol i la resposta que li’n dóna el President del govern català sobre l’assumpte que ens concerneix, porto aquí aquell “AIXÍ NO, MAJESTAT” adreçat a Felip VI i quina n’era la relació dels membres de les primeres Corts Catalanes amb el Rei Pere III El Cerimoniós (1359), -salvant l’interval del temps llunyà, les hodiernes intencions que desconec, així com també la pròpia càrrega estudiada del seu contingut-, en prestar-li jurament:\n“Nós, que valem tant com Vós, jurem davant de Vós, que no sóu millor que Nós, que junts valem més que Vós, i que us acceptem com a rei i sobirà sempre que respecteu nostres llibertats i lleis, però si no, no”.\nNo retruny en aquestes paraules aquell “AIXÍ, NO”, MAJESTAT…?\nFelip VI va fer el seu famós discurs del 3 d’octubre de 2017 al davant d’un retrat de Carles III pintat per Antonio Rafael Meng. Mai sabrem si expressament o no, però no es veia la figura sencera del rei -fill de Felip V i creador de la bandera espanyola actual-, sinó només la seva mà i el bastó que subjecta, un bastó que, ironies de la vida, té forma de porra. No podríem titllar a Carles III , “El subliminal”…? Segons es diu el ja conegut discurs de Felip VI el dia 3 d’octubre de 2017 va sorprendre, fins i tot, al mateix President del Govern espanyol –Mariano Rajoy– per la seva contundència i pel contingut tan retrògrad. L’acusació directa al sobiranisme català i als seus representant polítics de trencar la societat va donar, certament, cobertura a la justícia espanyola perquè vagi a totes. El famós “a por ellos” va ser el segell reial amb què va rubricar el seu discurs incitant a la repressió i persecussió sistemàtica vers el sobiranisme del procés independentista català.\nDe tota manera, també cal tenir molt present, la resposta catalana al discurs de Felip VI…\nDES DEL RETROVISOR A UNA MIRADA CAP ENDAVANT…\nHan passat nou mesos i les ferides encara no estan pas curades. I tardaran molt…! De fet, amb ocasió de la Inauguració dels XVIII Jocs Mediterranis de Tarragona, El President de la Generalitat de Catalunya, Quim Torra, escenifica una ruptura de relacions amb la Casa Reial tot recordant l’1-O de 2017. Malgrat els esforços de la Generalitat per dialogar, no hi ha manera possible de mantenir una reunió amb el Monarca…\nTot i que el President de la Generalitat va assistir a la Inauguració dels Jocs Mediterranis, ho va fer amb un discurs institucional previ en què inicià la inauguració d’una nova relació amb la Monarquia espanyola, representada per Felip VI, que de moment, és de “ruptura institucionaI”. I aquests en són els punts que deixa clarificats d’ara endavant fins que el Monarca rectifiqui i es disculpi del discurs del dia 3 d’Octubre de 2017:\nEl President serà a Tarragona perquè els Jocs es fan a Catalunya, que és casa nostra, i aquí, a Catalunya, “manen els catalans”.\nCap membre del Govern assistirà a cap acte organitzat per la Monarquia espanyola, així com tampoc no es convidarà al Rei a cap acte institucional que organitzi la Generalitat de Catalunya.\nLliurarà personalment el President de la Generalitat al Rei els informes del Síndic de Greuges sobre la violència de l’1-O i la persecució judicial posterior.\nRenuncia al càrrec de Vice-president d’Honor de la Fundació de Princesa de Girona.\nEn la trobada amb en el Monarca a Tarragona, a més a més, el President de la Generalitat li’n va lliurar en mà el llibre de Jordi Borràs i Abelló “Dies que duraran anys”.\nEl periodista Xavier Bosch escrivia a l’ARA el dia 22 de juny de 2018 un article d’opinió en què sota el títol “Tarragona l’esborrona” algunes consideracions sobre el Rei Felip VI que deixo aquí anotades:\n“…Si esperem un gest del rei, no el farà. Felip VI no tan sols no s’estova per una carta firmada per Mas, Torra i Puigdemont sinó que, quan no el veu ningú, en pot fer un avió de guerra de paper. Aquest rei -sorrut, poruc i poc empàtic- ni rewctifica ni rectificarà perquè està convençut del que va dir el 3 d’octubre. La seva cort l’ha aplaudit tant per l'”¡Apor ellos!” institucionalitzat que està convençut que amb el seu missatge en el prime time televisiu es va ficar el poble espanyol a la butxaca. Ell no creu que, amb el seu discurs, abdiqués de Catalunya, no abracés l’estratègia repressora, noi deixés fora la meitat dels catalans, ni li faltés cap paraula amable cap al ferits. De fet, va repartir caramels per a les forces de seguretat de l’Estat. ¿O no van ser la Policia Nacional i la guàrdia Civil les víctimes de l’1-O? …Aquest Felip VI ja va ser escridassat, a Barcelona, l’endemà dels atemptats de l’agost de 2017, quan manaven Rajoy i Puigdemont i encara no hi havia hagut referèndum, ni el seu maleït discurs…”\nI encara més: recentment ha aparegut un article d’opinió a l’ARA de Joan Baptista Culla, historiador i professor a la UAB -26.06.2018- sota el títol «Més cadet que rei» en què analitza alguns punt de la monarquia espanyola i, sobretot, les diferències entre Joan Carles I i Felip VI:\n“… El canvi de titularitat de la monarquia espanyola, el juny de 20104, confirmà la impossibilitat de trasplantar a les nostres latituds el model escocès (el Partit Nacionalista Escocès hagués volgut, en el cas que hagués guanyat la independència, a Elisabet II com a reina). En el seu discurs d’entronització, el nou rei Felit mostrà una cridanera insensibilitat envers el caràcter pluricultural i plurilingüe de l’Estat que passava a encapçalar. I el missatge del televisiu del 3 d’octubre de 2017 dinamità tots els ponts entre la corona i una part molt substancial de la societat catalana…\n…i és que, en les monarquies democràticament consolidades, la reina o el rei se situen de veres “au-dessus de la mêlée”, cosa que els permet de mantenir un paper simbòlicament arbitral i moderador més enllà dels governs, conjuntures o territoris. La monarquia espanyola, però, no forma part d’aquesta categoria; i això no és una judici de valor, sinó una constatació històrica…\n…A Europa, l’única restauració monàrquica esdevinguda des del 1945 és la que personifica Joan Carles de Borbó el 1975, i no precisament de resultes d’un clamor popular o d’un referèndum, sinó per designació d’un dictador sanguinari. Aquestes circumstàncies donaren lloc a una monarquia peculiar, molt militaritzada, hiperprotegida en el terreny mediàtic i políticament rígida, acomplexada…\n…I després hi ha el factor humà… Joan Carles de Borbó ha estat un supervivent polític: lliurat pel comte de Barcelona a Franco quan encara era un nen, envoltat de sinistres tutors i preceptors amb uniforme o sotana, migpartit després entre la lleialtat al seu pare i la necessitat d’agradar al Caudillo, ni tan sols l’anhelada designació del 1969 com a successor “a titulo de rey” l’alliberà de les intrigues i maniobres al voltant del seu futur, amenaçat per la camarilla d’El Pardo i per les ambicions del Duque de Cádiz i la nietíssima. Estan així les coses, l’aleshores príncep havia de mostrar-se astut i caut, amatent amb tothom, i dir a cada visitant de la Zarzuela allò que desitjava sentir, perquè… ves a saber de qui s’hauria de refiar. D’aquest dur aprenentatge, el 23-F en seria el màster, i la campechanía del personatge hi posà l’acabat….\n…La formació de Felip VI ha estat molt diferent. Tot i que desenvolupada en democràcia, el llegat del franquisme hi imposà un fort component militar, de manera que, provablement, la concepció d’Espanya de l’actual rei és molt més producte de les acadèmies de Saragossa, Marín i San Javier que no les classes de dret de la Universitat autònoma de Madrid. D’altra banda, sent el primer en la línia successòria al tron des de l’edat de 8 anys, no ha tingut necessitat de conrear ni la intel·ligència emocional ni l’empatia amb ningú per tal d’assegurar-se el futur; i tampoc no sembla posseir aquell punt de plebeisme que podia fer simpàtic el seu pare…\n…Enfront de la crisi catalana, el monarca no va saber emancipar-se de la duresa del govern Rajoy, ni ha volgut alimentar després les obertures gestuals del govern Sánchez. En resum: la manca de cintura política pròpia d’un alumne de les acadèmies militars -o d’un subscriptor de l’ABC-, però contraindicada en el cap d’un Estat complex del segle XXI.\nTambé el catedràtic de Dret Constitucional a la Universitat de Sevilla, Javier Pérez Royo, el proppassat 26 de juny de 2018, escriu a l’ARA un article de debat en què argumenta com “El discurs de Felip VI: l’error més greu de Rajoy”.\n… «Els actes del rei han de ser ratificats pel president del govern o per algun ministre (art. 56.3 i 64.1 de la Constitució espanyola), que es fan responsables d’aquests actes (art. 64.2. No tenen, en conseqüència, valides sense aquest referendament (art. 56.3), excepte en els supòsits que preveu l’article 65 de la Constitució (nomenament dels membres civils i militars de la seva Casa reial)… és obligació del president del govern, de l’anterior, del nou i del que vingui, impedir que el rei actuï fora del marc constitucional… El rei no té res a dir ni a fer. O, millor dit,, ha de fer i dir el que el president del govern decideixi… Això ha de quedar molt clar, perquè els ciutadans de Catalunya i les seves autoritats democràtiques sàpiguen que el president del govern és el seu únic interlocutor. en això no hi ha d’haver-hi la més mínima ambigüitat. Ja hi ha prou feina havent de corregir tot el que s’ha fet malament, per tots dos costats, perquè es mantingui la confusió sobre qui pot i qui no pot intervenir en les relacions entre Catalunya i l’Estat… Ja tenim prou problemes amb el Tribunal Suprem»\nAixí doncs, el trencaclosques català continua vigent i amb el pas del temps anirem copsant per on ens porten tots els esdeveniments…\nEL TRENCACLOSQUES CATALÀ EN 8′. Una síntesi històrica, didàctica, clara i potent. En polsar o clicar l’enunciat amb lletres maiúscules s’obrirà el visionat, així com també les fotos del començament d’aquest article on s’hi visiona contingut de l’1-O de 2017 i un trailer del mateix dia.


Es lliuren els premis a la Innovació Tecnolò... - Govern.cat\nquery_builder 17 octubre 2003 19:59\nEs lliuren els premis a la Innovació Tecnològica Agrària 2003\nTractaments Juneda S.A (TRACJUSA) ha estat guardonada amb el Premi per la seva gestió en el tractament de purins\nLa tecnologia constitueix un component ineludible del creixement econòmic. El sector agrari, com a la resta de sectors productius, no és aliè a aquesta necessitat. La tecnologia proporciona els elements adients per incrementar la productivitat dels medis de producció (energia, fertilitzants, aigua, aliments del bestiar, material vegetal, maquinària, instal·lacions,…). La tecnologia ben aplicada permet afegir més valor a l’activitat agrària i, per tant, situar les rendes de l’agricultura al mateix nivell de les dels altres sectors de l’economia.\nPrecisament per promoure la recerca i innovació tecnològiques agroalimentàries, el DARP va instaurar l’any 2001 els Premis a la Innovació Tecnològica Agrària, que es convoquen anualment.\nEn aquesta tercera convocatòria han concorregut al Premi a la Innovació Tecnològica Agrària un total de vint-i-cinc candidatures d’empreses que representen diferents àmbits de la producció agrícola, ramadera, la indústria agrària, els inputs per la producció i la gestió i aprofitament de residus, ubicades a la major part de les comarques agràries de Catalunya. Aquestes han estat examinades per un Comitè d’Experts integrat per dos representants del món universitari, Antoni Michelena Bárcena, director de l’Escola Tècnica Superior d’Enginyeria Agrària (UdL) i Lluís F. Gosálvez Lara, director del departament de Producció Animal (UdL); dos representants de l’Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentaries, Joan Juli Sugrañes, director del Centre de Cabrils (IRTA) i Manuel Pérez Gámez, coordinador de Transferència Tecnològica (IRTA); dos representants del departament d’Agricultura, Ramaderia i Pesca, Juan José Segarra, subdirector general d’Innovació Rural i Santiago Planas, cap del Servei de Transferència Tecnològica i, el director general de Producció Agrària i Innovació Rural, Xavier Coll.\nEn aquest sentit, d’acord amb el Comitè d’Experts, s’ha atorgat el Premi a la Planta de tractaments de purins i cogeneració d’energia elèctrica de l’empresa Tractaments de Junesa, S.A-TRACJUSA de Juneda (Garrigues).\nLa planta de tractament de purins de TRACJUSA processa part dels residus gestionats dins el Pla de Gestió de Dejeccions Ramaderes promogut per un total de 157 explotacions de Juneda, Puiggròs, Arbeca i les Borges Blanques (Garrigues). La zona es caracteritza per l’elevada densitat de granges, fet que dificulta l’eliminació dels purins per l’única via de l’aplicació a les parcel·les de cultiu i, per tant, fa imprescindible la disposició d’alternatives que facin sostenible l’activitat ramadera. El projecte, en el qual ha intervingut la Universitat de Lleida, compta amb la participació d’una entitat financera i diverses empreses tecnològiques i del sector de l’energia.\nL’enginyeria del procés es caracteritza pels seus aspectes totalment innovadors en el tractament dels purins, alguns dels quals es troben patentats. La capacitat de processat de la planta és de 110.000 tones/any en un règim d’explotació superior a les 8.000 hores/any. Cal destacar que TRACJUSA és la primera unitat demostrativa del procés VALPUREN, sistema que ha estat possible gràcies a tres anys d’investigació promoguda per les empreses d’ingenieria SENER i SGT amb la col·laboració de l’Institut Català de la Energia i el departament d’Ingenieria Ambiental i Ciències del Sòl de la Universitat de Lleida. En concret, mitjançant la digestió anaeròbia es produeix biogàs, que serà reutilitzat en combinació amb gas natural per a produir l’energia elèctrica, part de la qual serà exportada a la xarxa d’alta tensió. La potència instal·lada és de 2.722 kW per a cadascun dels sis motors generadors existents. Com a resultat final del procés, també s’obté fertilitzant orgànic amb un 90% de matèria seca, presentat en forma de granulat o pelletitzat. En el seu conjunt, el procés també es distingeix per l’eficàcia dels seus cicles energètics i per les mesures adoptades per prevenir la contaminació de l’entorn.\nD’altra banda, també han estat nomenades quatre candidatures, en concret la producció industrial de micorritzes arbusculars de l’empresa SYTEN, Sustancias y Tecnologies Naturales (Tarragonès), la gestió integral de les dejeccions ramaderes en una explotació de vaquí de llet de la Societat Agrària de Transformació Sant Mer (Pla de l’Estany), la producció de plantes d’espècies hortícoles i ornamentals de l’empresa GUSI Planters, SL (Baix Llobregat) i el control del barrinador de l’arròs Chilo Suppressalis W. mitjançant feromones de l’Agrupació de Defensa Vegetal de l’arròs de l’Ebre (Baix Ebre).\nEl departament d’Agricultura, Ramaderia i Pesca, convoca aquest premi, dotat amb 6.000 euros, amb l’objectiu de distingir i guardonar les empreses agràries, les seves entitats associatives i les empreses tecnològiques que hagin introduït en el procés productiu elements tecnològics innovadors i que, com a conseqüència d’aquesta introducció, s’hagin obtingut resultats beneficiosos pel que fa a l’economia, l’ergonomia, la qualitat, la seguretat o la sostenibilitat de les produccions agràries.\nAixí mateix, amb el Premi es pretén aconseguir referents per al sector agrari pel que fa al procés d’innovació tecnològica i, alhora, incentivar aquestes actuacions entre les empreses del sector agrari de Catalunya.\nAmb aquesta distinció, des del DARP es vol contribuir al fet que el sector agrari pugui afrontar els reptes tecnològics presents i, en conseqüència, que Catalunya disposi d’un sector agroalimentari cada cop més enfortit, capaç de competir en els mercats i contribuïdor de la generació d’ocupació, benestar i equilibri del territori.


Comença l’adéu a les parades de bus de la plaça de les Oques de Reus | Tots21 | Notícies de Tarragona, Reus, Tarragonés i Baix Camp\nComença l’adéu a les parades de bus de la plaça de les Oques de Reus\nDibuix de com quedarà la nova zona\nReus Transport ha iniciat aquesta setmana els treballs d’arranjament de l’àrea de zona blava Riudoms, situada davant de la Biblioteca Xavier Amorós, per a la construcció de plataformes per a parades de transport públic interurbà. L’execució del projecte comportarà el trasllat de les parades dels autobusos interurbans de la plaça del Nen de les Oques a l’àrea de zona blava Riudoms, amb l’objectiu de descongestionar la plaça per oferir un millor servei als usuaris, i afavorir, alhora, la mobilitat del trànsit.\nAquesta setmana s’han iniciat treballs preliminars, i el gruix de l’actuació s’iniciarà la setmana que ve. El projecte d’arranjament de l’àrea de zona blava contempla les actuacions per a la construcció d’una plataforma al carrer de l’Escorxador i quatre més al carrer del Dr. Frias. L’obra obligarà a reduir la superfície de l’àrea d’aparcament, que passarà a tenir 100 places i dos més per a persones amb mobilitat reduïda. Ara té capacitat per a 108 places . Les 4 places per a autocaravanes es mantenen però es reubiquen.\nLa reubicació de les parades als carrers del Doctor Frías i de l’Escorxador, a tocar de l’actual zona d’estacionament de l’àrea Riudoms, farà més còmode el transport interurbà i permetrà la coincidència de diversos vehicles (fins a cinc de manera simultània) en un mateix espai. Igualment, el nou emplaçament manté l’accés ràpid al centre de la ciutat per als usuaris. Per fer més agradable l’espera, la nova parada disposarà de bancs i marquesines, i es manté tot l’arbrat existent.\nEl projecte l’encarrega i el gestiona Reus Transport, té un termini d’execució d’un mes i un pressupost de 40.000 euros.\n06/04/2021 Reus té a punt els actes per commemorar l’Any Bofarull 2021\n10/12/2020 La transformació del Mercat Central de Reus: 1,5 milions d’euros d’inversió en marxa i més de 15 llocs de treball creats\n03/03/2021 Reus trasllada les parades de busos interurbans de les Oques a la zona blava davant de la Biblioteca


El dimarts 26 de març, sessió ordinària del Ple de l’Ajuntament de Badalona :: Notícies :: Ajuntament de Badalona\nEl dimarts 26 de març, sessió ordinària del Ple de l’Ajuntament de Badalona\nEl Ple de l’Ajuntament de Badalona celebrarà aquest pròxim dimarts 26 de març, a les 18 hores, una sessió ordinària amb el següent ordre del dia:\n1. Aprovar l’acta número 2 corresponent a la sessió ordinària de 26 de febrer de 2019.\n2. Aprovar la relació de llocs de treball del Patronat de la Música de Badalona.\n3. Aprovar l'adhesió al "Protocol General d'Adhesió a la Xarxa de Centres Municipals d'Educació Especial".\n4. Aprovar un reconeixement extrajudicial de crèdit d’exercicis tancats, la despesa i la factura relativa a la quota de l'any 2017 de la Federación Española de Municipios y Provincias.\n5. Aprovar un reconeixement extrajudicial de crèdit d’exercicis tancats, la despesa i les factures presentades per l'empresa Cos Serveis Informàtics, SL, en concepte del manteniment i reparació de microinformàtica i manteniment anual dels servidors.\n6. Aprovar un reconeixement extrajudicial de crèdit d’exercicis tancats i la factura per la prestació del servei esportiu de monitoratge a les instal·lacions esportives municipals durant el desembre de 2018.\n7. Aprovar diversos reconeixements extrajudicials de crèdit d’exercicis tancats per factures corresponents a l'exercici 2018.\n8. Aprovar un reconeixement extrajudicial de crèdit d’exercicis tancats pel manteniment de la semaforització de l'1 al 31 de desembre 2018.\n9. Aprovar un reconeixement extrajudicial de crèdit d’exercicis tancats a favor de ACSA Obras e Infraestucturas SA, pel servei de reparació i construcció de claveguerons de diverses factures.\n10. Aprovar un reconeixement extrajudicial de crèdit d’exercicis tancats, pel pagament de derrames extraordinàries 2018 i quotes comunitàries de la Comunitat de propietaris c/ Navas de Tolosa, 1.\n11. Aprovar la verificació del nou Text refós de la Modificació puntual del Pla general metropolità al carrer de Jaume Ribó, 35-39 (Giró).\n12. Resoldre l'al·legació presentada a l'expedient de suspensió de llicències per a les noves implantacions de l'ús col·lectiu privat destinades a clubs i/o associacions de fumadors en tot el terme municipal de Badalona.\n13. Aprovar inicialment la Modificació puntual del Pla general metropolità per a l'ampliació del Cementiri de Sant Pere -nous columbaris-.\n14. Resoldre les al·legacions i aprovar definitivament el conveni urbanístic entre l'Ajuntament, Incasòl i Fundació Badalona Capaç.\n15. Ratificar la documentació relativa a l' Inventari de béns Immobles 2019.\n16. Donar compte al Ple dels decrets i resolucions dictades per l'alcalde i els Tinents d'Alcaldia i trameses a la Secretaria General durant el mes febrer de 2019.\n17. Aprovar l'acord de Mesa General de Negociació conjunta en matèries comunes de 1/2/2019 pel que es va acordar la modificació de la documentació a aportar per part dels empleats/des sol.licitants de l'ajut social per fills amb alta capacitat intel·lectual.\n18. Aprovar diversos reconeixements extrajudicials de crèdit d'exercicis tancats corresponents a Excelencia y Garantía para la Salud en el Trabajo SLU CIF B6473452-8.\n19. Aprovar la creació d’una Comissió Informativa Especial per a la recerca d’arxius d’Històries Clíniques dels centres sanitaris/clíniques ja extingits Sant Cosme i Sant Damià, i el Carme de Badalona, en relació amb els casos de sostracció o desaparició de nounats.\n20. Aprovar la modificació del pressupost de l'Ajuntament 2019 i del seu annex d'inversions.\n1. Moció que presenta el Grup Municipal d'ICV-EUiA per la regularització urbanística del carrer Tànger i l'establiment de mesures urgents de seguretat per evitar accidents en aquest carrer.\n2. Moció que presenta el Grup Municipal de Ciutadans-Ciudadanos (Cs) per instar a l'ajuntament de Badalona a sol·licitar la subvenció per l'adquisisció d'habitatges oferta per la Diputació de Barcelona.\n3. Moció que presenten els grups municipals del Partit Popular i Socialista per a l'aprovació de l'ordenança reguladora dels encants municipals i millora de les seves condicions.\n4. Moció que presenta el Grup Municipal del Partit Popular per a la regularització urbanística del carrer de Tànger i l'establiment de mesures de seguretat per evitar accidents en aquest carrer\n5. Moció que presenten els gups municipals de Guanyem Badalona en Comú i ICV-EUiA en defensa del model pedagògic integral de l'EASD Pau Gargallo.\n6. Moció que presenta el Grup Municipal de Guanyem Badalona en Comú per la prohibició de l'ús de globus com a material de propaganda electoral.\n7. Moció que presenten els grups municipals de Guanyem Badalona en Comú i ICV-EUiA per l'educació pública i de qualitat.\n8. Moció que presenta el Grup Municipal d'ERC-Avancem-MES de suport al Casal de Can Mercader i a la convivència entre veïns i veïnes.


La Fundació per a la Protecció Social de l’OMC informa els delegats col·legials sobre les noves prestacions implementades en una trobada presencial - Col·legi Oficial de Metges de Lleida\nLa Fundació per a la Protecció Social de l’OMC informa els delegats col·legials sobre les noves prestacions implementades en una trobada presencial\nEls delegats col·legials de la Fundació per a la Protecció Social de l’Organització Mèdica Col·legial (OMC) es van reunir la setmana passada en el IX Jornada Presencial, que va passar balanç de les actuacions del 2018 i va presentar els canvis i les noves prestacions implementades per al 2019. Juanjo Ibarz, el delegat del Col·legi de Metges de Lleida, va assistir a la trobada.\nLa Fundació va concedir l’any passat 2.646 prestacions, de les quals un total de 856 eren noves altes. D’aquestes, 83 van ser assistencials, 908 educacionals, 38 de conciliació laboral i familiar i 27 de salut.\nEntre les noves prestacions, destaquen les ajudes per als fills i les filles dels socis protectors que, amb un grau d’invalidesa reconegut, necessiten tractaments per potenciar la capacitat de desenvolupament i millorar els benestar físic i intel·lectual. Les franges d’edat que es poden acollir a aquestes prestacions són de 0 a 6 anys per a tractaments preventius o assistencials i de 6 a 21 anys per als tractaments específics i per a la recuperació funcional i psicològica.\nA més, una nova prestació concedeix ajudes per costejar estades en els centres de dia dels metges, els seus pares, les seves parelles i els fills dependents de 6 a 65 anys. A la vegada, les ajudes als serveis d’atenció domiciliària i de respir han inclòs els pares dels socis.


Colòmbia: Amb la infància desplaçada i refugiada per culpa del conflicte armat. | Payasos sin Fronteras\nColòmbia: Amb la infància desplaçada i refugiada per culpa del conflicte armat.\nDm, 11/06/2012 - 12:03\nColòmbia: Villavicencio i Araúca\nL'acció està dirigida a oferir suport emocional als nens i nenes, i a les famílies de desplaçats pel conflicte obert que pateix Colòmbia.\nUn equip de 3 artistes voluntaris argentins arribarà fins la zona d'Arauca i Villavicencia per oferir una gira d'espectacles al llarg d'una vintena de dies.\nLa República de Colòmbia està situada a l'extrem Nord-Occidental d'Amèrica del Sud, sobre la línia equatorial. Limita al Nord-Oest amb Panamà, al Sud amb Equador i Perú, al Sud-Oest amb Brasil i a l'Est amb Veneçuela. Té una extensió terrestre de 1.141.748 km2, de forma que ocupa el quart lloc en quant en extensió, entre els països de Sudamèrica. Conta amb 2.900 km. de costes, dels quals 1.600 són riberes del Mar Càrib i els 1.300 restants del Oceà Pacífic.\nEls raigs del sol cauen sempre amb la mateixa verticalitat, de forma que no hi ha estacions, i les diferencies climàtiques existents generen excel·lents condicions per la producció de moltes varietats agrícoles i animals. Els recursos naturals inclouen també una gran riquesa del subsòl, on es realitzen explotacions mineres, pretoleres, carboníferes, etc.\nLa població és de 45 milions d'habitants, el 80% dels quals viuen en les ciutats, el 20% en zones rurals. Les minoríes ètniques existents són 90 grups indígenes diferents i 3 grups afrocolombians.\nEl conflicte armat Colombià\nEl conflicte social i armat dels últims cinquanta anys a Colòmbia ha modelat la fisonomia de les relacions polítiques i de la situació de l'economia interna, produïnt forts restriccions a la participació democràtica, l'efectivitat dels drets humans i la qualitat de vida de la població a més a més de crear les condicions per la imposició de polítiques de defensa i de seguretat nacional.\nDurant la última dècada, els governs d'Àlvaro Uribe Vélez i ara el de Juan Manuel Santos, han actuat sota la suposició d'acabar amb el conflicte a través de l'opció militarista, sense intervenir en les raons que l'han originat i ni a les conseqüències econòmiques, socials, i psicològiques que s'han produït a la població colombiana.\nLa política de Seguretat Democràtica, mitjançant la qual s'ha teoritzat i incentivat que la població civil s'involucri amb la guerra, s'ha concretat en una estratègia militar denominada "Pla Colòmbia", executada de forma conjunta amb els Estats Units d'Amèrica, i que ha convertit Colòmbia en una peça clau en les dinàmiques geoestratègiques dels EUA pel creixement dels seus mercats.\nLa política de Seguretat Democràtica, iniciada el 2002 ha aconseguit la recuperació dels grans centres de producció i el control de les vies de comunicació: gràcies a aquests resultats i a la propaganda mediàtica, la percepció de seguretat en els centres urbans ha crescut considerablement. Però el conflicte no ha desaparegut: ha sigut desplaçat a les zones rurals del país, facilitant així, la seva invisibilització i aïllant els habitants de la meitat del territori colombià.\nLes expectatives generades amb les promeses d'acabar rapidament amb la guerra, han produït una forta pressió en la opinió pública que demana resultats concrets, fins el punt de que algunes estructures militars han donat suport a grups armats il·legals per combàtre la insurgència, generant un empitjorament notable del conflicte, i situacions com les dels "falsos positius": civils innocents morts a mans dels militars i disfressats de guerrillers, per ser presentats davant les autoritats com insurgents morts en combat i cobrar una recompensa.\nAquesta pràctica és un crim contra la humanitat, donat el seu caràcter sistemàtic: les execucions extrajudicials que que van sortir a la llum a l'any 2008 es van cometre en el 90% del territori colombià i van involucrar a més de 30 unitats de les forces militars colombianes. Els casos documentats fins ara superen els 2.000, però les organitzacions de víctimes denuncien uns 5.000. Els casos de desaparició forçada identificats pel Alt Comissionat de l'ONU superen els 10.000 i cada dia apareixen noves fosses comunes al llarg del país.\nPer una altra part, els grups insurgents cometen violacions al Dret Internacional Humanitari de forma continuada, i és molt preocupant la col·locació de mines antipersona, que provoca nombroses víctimes i l'aïllament de moltes comunitats rurals.\nColòmbia conta amb més de 3 milions de desplaçats i refugiats interns a causa del conflicte armat que pateix. És la segona població de desplaçats més gran del món després de Sudan.\nPallassos Sense Fronteres treballa per potenciar la interacció positiva amb la infància que viu en context de crisis humanitària i social greu, per augmentar la capacitat de resiliència, i fer un acompanyament en processos de dol o tristesa, que permeti als nens millorar la positivitat i l'estat d'ànim davant les seves vivències.\nEstudis de psicologis (ex. Bàrbara L. Fredrickson) demostren que el riure genera satisfacció i benestar, elimina l'angoixa, la tensió i l'ansietat, augmenta l'autoestima, alleuja l'esperit, estimula la imaginació, aclara la percepció i disminueix les preocupacions i les pors. Per tant: facilita el procés de recuperació emocional i físic, millora les defenses i predisposa a la persona a la positivitat cap el que la rodeja.\nEl sentit del humor i el riure, faciliten la relaxació muscular, l'alliberació de endorfines i un sentiment de serenitat i tolerància de l'entorn i del altre. Riures d'un mateix o riure junts, ens apropa al "altre", minimitza els pensaments negatius i per tant canvia la percepció dels conflictes viscuts. El riure funciona com un gran desbloquejador d'hostilitats i prejudicis, i per tant funciona com un cohesionant social, generant complicitat i actituts positivies en un grup, i a les famílies mateixes que veuen riure a altres nens.\nEls artistes expedicionaris de PSF treballen al llarg del projecte per oferir als nens i famílies de desplaçats de Colòmbia un espai d'expressió individual i col·lectiva, on poder retrobar-se, i on poder renovar els ànims i l'energia positiva per facilitar la recuperació anímica en el context de tensió i tristesa en el que viuen immersos.\nPallassos Sense Fronteres treballa en Colòmbia en col·laboració directa amb ACNUR, la Agència de l'ONU pels refugiats, que treballen des dels inicis del conflicte amb l'atenció directa a la població colombiana.\nACNUR apropa els artistes voluntaris a les famílies i nens de les zones més afectades pel conflicte, oferint el seu coneixement del terreny, i garantitzant l'adequació de les activitats de la gira.\nEls beneficiaris d'aquest projecte són els nens i les nenes colombianes que es troben en camps de refugiats que es troben en camps de refugiats i en barriades de les ciutats amb major índex de famílies desplaçades pel conflicte armat colombià. Sobretot a la zona fronterera d'Araúca i a la ciutat de Villavicencia, on la situació de crisis humnaitària és molt greu.\nAquest projecte a més a més fa un èmfasi especial en activitats de sensibilització per evitar la violència masclista contra les dones i les nenes. Ja que en contextes de viòlencia armada, les agressions sexuals i físiques contra les dones augmenten de forma alarmant.\nLes activitats d'aquest projecte consisteixen en una gira de Pallassos Sense Fronteres d'uns 20 dies de duració aproximadament, i que es desenvolupi en dues etapes:\nLa primera a la regió d'Araúca, frontera amb Veneçuela, que conta amb una de les xifres més altes d'enfrontament armats, violacions dels drets humans i desplaçaments forçats.\nI la segona a la ciutat de Villavicencia, que fa més de 10 anys que acull els desplaçats interns del conflicte, i que actualment s'acosten a la xifra de 70.000 persones, només en aquesta ciutat. A Villavicencio es col·labora directament amb la "Xarxa de Dones desplaçades", i és per això que els artistes posen un èmfasi especial en els espectacles sensibilitzadors per evitar la viòlencia contra les dones i les nenes.


viatjar França - Viatjar.CAT\nPost tagged with ‘viatjar França’\nConeix la targeta “Toulouse en llibertad”\nBy Xavi Villalvilla, on 13 de setembre de 2008\nFoto: styeb a Flickr\nNo hi ha dubte que la llibertat serà la teva màxima principal durant tot el temps que duri la teva estada a Toulouse. Qui no pot sentir-se lliure admirant la increïble bellesa de l’anomenada Ciutat Rosa des d’algun dels seus racons màgics? Pot ser que et soni el tòpic però encara no hem trobat a ningú que hagi tornat d’aquesta ciutat francesa sense confessar-se enamorat d’ella.\nToulouse té molt a mostrar-te: places, fonts, esglésies, exposicions, jardins, zoos, aquaris, monuments, restaurants… De dia o de nit trobaràs centenars d’opcions a realitzar. Per a que només hagis de preocupar-te de gaudir i no de com ompliràs la teva butxaca a la tornada, a Viatjar.cat hem pensat en proposar-te una eina que t’encantarà: la tarjeta Toulouse en llibertat. Segueix llegint per a descobrir tot el que pot fer per tu. Sigues el visitant amb més descomptes de la ciuta!


El bloc d'en Manel | Els albergs de Mallorca són segurs\nEls albergs de Mallorca són segurs\nManel | 09 Febrer, 2005 10:09\nDesprés de la intoxicació per gas en l'alberg de La Todolella a Castelló molts mallorquins ens hem preguntat sobre la seguretat dels nostres albergs. Difícilment es podria donar el cas a la nostra illa, tal com recull el Diario de Mallorca.\nDes de Gesa diuen “s'entén que cal extremar les mesures de seguretat amb certs utensilis. Els nostres clients són conscients d'això i no hem rebut cap cridada d'alarma”.\nEl Consell de Mallorca gestiona dos albergs: Tossals Verds, a Escorca, i Sa Muleta, al Port de Sóller. Estan dotats de calefacció centralitzada amb gas propà i segueixen les normes establertes per Indústria: els tancs de gas fora del refugi i a la distància de seguretat corresponent, així com revisió periòdica de les calderes. A més segueixen un sistema de prevenció regulat per un reglament del Consell sobre l'ús d'albergs, i els guàrdies del refugi vetllen pel compliment de les normes: prohibició de fumar a l’interior, la manipulació de cuines i cremadors,...\nEn els albergs de Gorg Blau, Cúber i el de Son Moragues, gestionats per la conselleria de Medi ambient, una brigada de Ibanat proporciona fusta al refugi. La xemeneia té un doble sistema de seguretat i les finestres no es poden tancar del tot per a evitar intoxicacions.\nAmb precaució...seguim gaudint dels albergs! Però on estigui un bon sac de dormir a l'aire lliure...\nja pot ser...!\npotti | 09/02/2005, 11:44\nJo fa poc vaig estar dormint a un alberg a Euskal Herria i la veritat és que estava prou bé! De totes maneres, amb el fred que fotia no m'inmagino dormint amb un sac de dormir al carrer devall de qualque arbre! :) Això si, soliem dormir amb la finestra oberta de la calor que feia allà dintre! la veritat és que era una micona exagerada la temperatura que hi mantenien.


Restauren l'emblemàtic mural de l'Esperanto del carrer Petit de Sarrià - Diari de Girona\nRestauren l'emblemàtic mural de l'Esperanto del carrer Petit de Sarrià\nS'havia posat sobre la taula l'opció de traslladar-lo, però per votació popular s'ha mantingut la seva ubicació\nddg 22.08.2020 | 23:31\nAspecte actual del mural, situat al carrer Petit de Sarrià. aniol resclosa\nAspecte actual del mural, situat al carrer Petit de Sarrià.\nSarrià de Ter ha començat els treballs de rehabilitació del mural de l'Esperanto, situat al carrer Petit. Segons informa Ràdio Sarrià, aquesta era una de les opcions del procés particiatiu del projecte artístic impulsat per la Sala Dolors Xabé amb motiu del Dia Internacional de l'Art.\nLa sala d'exposicions de Sarrià de Ter va presentar ja fa unes setmanes un projecte artístic que consistia a fer un mural pintat per l'artista sarrianenca Clàudia Pérez sobre una paret d'algun carrer del municipi.\nDues opcions a votació\nEn aquell moment, es va posar a votació popular dues opcions: la primera consistia a pintar el nou mural de Pérez a la paret de l'emissora municipal del carrer Petit, on des de fa anys hi ha el mural de l'Esperanto, i aquest traslladar-lo a una altra ubicació. Segons aquesta proposta, en el nou espai s'hi instal·laria també un plafó informatiu que expliqués i documentés aquesta llengua i la història dels que reivindiquen la seva implementació.\nPel que fa a la segona proposta, consistia a deixar el mural intacte de l'Esperanto allà on és actualment i buscar un lloc alternatiu de Sarrià de Baix pel mural de Clàudia Pérez.\nA finals del mes de juliol, i atenent als resultats de la votació, es va donar llum verda a la proposta número 2, que consistia a pintar el mural de l'artista Clàudia Pérez a la façana del carrer Josep Pallach, a Sarrià de Baix, i restaurar el mural dedicat a l'Esperanto del carrer Petit, preservant així l'obra i la memòria històrica d'aquell grup d'activistes esperantistes sarrianencs que el varen impulsar fa més de trenta anys.\nPer aquest motiu, durant aquesta setmana ja ha començat la restauració del mural de l'Esperanto del carrer Petit, impulsat per Eduard Coll i restaurat per Aleix Martin.


Pablo Artal. OPTOINNOVA\nPablo Artal és catedratico d'Òptica de la Universitat de Múrcia, Espanya. Ha realitzat vaias estades de recerca en laboratoris d'Europa, Austràlia i EUA És membre "fellow" de la Societat Americana d'Òptica (ÓSSA) , ARVO i EOS. Va rebre la prestigiosa medalla Edwin H Land en 2013 i va aconseguir l'exclusiva "ERC Advanced Grant" en 2013. Va rebre el premi "Rei Jaime I" en recerca aplicada l'any 2015.\nHa publicat més de 180 articles que han rebut mes 7.500 cites (h-index: 44), ha presentat més de 150 conferències convidades en reunions internacionals i és també co-inventor de 20 patents internacionals. Ha sigut pioner en diversos avanços molt innovadors per a l'estudi de l'òptica de l'ull i ha contribuït en gran mesura a la millor comprensió dels factors que limiten la resolució visual humà. Dr. Artal és el fundador de Voptica SL una empresa spin-off per a desenvolupar els simuladors visuals d'òptica adaptativa. Ha sigut mentor de molts estudiants graduats i post-doctorals. El seu blog personal la ciència és seguit pels lectors, estudiants en la seua majoria graduats i col·legues investigadors, de tot el món. Ha sigut editor de la revistes JOSAA i JOV.\nResum de ponència: L'ús de l'Òptica adaptativa en visió.\nL'ull humà és un sistema òptic senzill però ben adaptat als requeriments del sistema visual.\nEl seu coneixement permet desenvolupar noves solucions tecnològiques que milloren la visió de moltes persones.\nEn aquesta presentació, revisés les principals propietats òptiques de l'ull i diverses tecnologies basades en l'òptica adaptativa i la manipulació de fronts de llum que hem utilitzat en el nostre laboratori en les ultimes dècades per al seu estudi. Des del desenvolupament de noves lents intraoculares fins a sistemes electro-òptics per a corregir les cataractes.


Joan Mercader pacta amb JuntsxCat i recuperarà l'alcaldia de Malgrat\nInicioMalgrat de MarJoan Mercader pacta amb JuntsxCat i recuperarà l’alcaldia de Malgrat\n11 juny, 2019 Josep Lluís Vidal Malgrat de Mar, Municipals 2019, Portada 0\nSignatura pacte govern PSC - JuntsxCat. Foto: Ona Malgrat\nPSC i Junts per Catalunya – Malgrat ens mou han anunciat aquest dilluns en roda de premsa un pacte de govern que permetrà al candidat socialista Joan Mercader recuperar l’alcaldia de Malgrat de Mar.\nEl PSC va ser la força més votada en les eleccions municipals del passat 26 de maig i va obtenir 8 regidors, a 1 de la majoria absoluta del plenari malgratenc. Aquests resultats van escurçar el marge de l’oposició per reeditar el govern a quatre. Tot i que els números sortien i es van produir dues trobades entre els quatre grups, no hi va haver acord.\nJoan Mercader ha explicat a maresme360 com s’ha gestat el pacte amb Junts per Catalunya – Malgrat ens mou.\n“Ens vam reunir amb Junts per Catalunya – Malgrat ens mou i vam veure que teníem un projecte de poble de futur, en el que coincidien molts projectes i idees del programa i, a més a més, feia que amb els 8 regidors del PSC i els 2 de Junts per Catalunya – Malgrat ens mou conformàvem una majoria estable de 10 regidors dels 17 que hi ha a l’Ajuntament de Malgrat. A més a més era un reflexe d’un govern plural a nivell programàtic i ideològic, que és el reflexe de la societat malgratenca”.\nMercader ha dit que el PSC tenia molt clar que volia pactar amb el partit de Jofre Serret.\n“Teníem molt clar que volíem el pacte amb Junts per Catalunya – Malgrat ens mou perquè la resta de partits ja va manifestar abans de les eleccions que no volien pactar amb el PSC simplement per temes supramunicipals. No hem tingut l’oportunitat de parlar de projectes de poble ni de dialogar. Pel que fa a Junts x Malgrat no tenim la confiança amb la senyora Ponsa després que féssim un govern ara fa quatre anys i al cap d’un any i mig trenqués un pacte per fer una moció de censura i ella estar a l’alcaldia”.\nPer la seva banda el cap de llista de Junts per Catalunya – Malgrat ens mou, Jofre Serret, ha explicat els eixos principals del pacte.\n“Aquest pacte es centra en el benestar social, la promoció econòmica del municipi i l’àmbit esportiu. Per altra banda cada grup municipal es mantindrà fidel a la seva ideologia i, encara que governem junts, serà un govern plural, transversal, amb diferents sensibilitats i que per tant ens respectarem mútuament a l’hora de prendre decisions de caire supramunicipal, de caire independentista i del procés. Tenim visions diferents però no han de perjudicar la feina conjunta ni el principal objectiu per al qual ens presentem, que és administrar un Ajuntament”.\nSerret també ha explicat perquè no ha estat possible el pacte amb JuntsxMalgrat i la reedició del govern a quatre.\n“La desconfiança en Carme Ponsa ha anat en augment. Ja no era massa bona a l’inici de la moció de censura. Durant aquests dos anys ens han confirmat que no podíem confiar en aquest grup i entenem que en la política la confiança és un element bàsic i indispensable. Un govern en el que no hi ha confiança està sentenciat a mort des del minut zero i nosaltres no podíem governar amb una persona en la que no confiem com és Carme Ponsa”.\nSerret ha aclarit que el seu partit no votarà a favor de la investidura de Joan Mercader. Per altra banda, cap dels dos grups ha volgut aclarir si el PSC governarà en solitari amb el suport puntual de Junts per Catalunya – Malgrat ens mou o bé aquests entraran en el govern. En aquest sentit, Joan Mercader ha dit que després de la investidura continuaran les converses per definir el cartipàs municipal.\nJoan Mercader va ser objecte d’una moció de censura l’any 2017 que el va apartar del govern un any i mig després d’accedir-hi en substitució de la històrica Conxita Campoy. En aquell moment, la moció de censura va ser impulsada per quatre partits de l’oposició, entre ells el PDeCAT, i també els seus exsocis de govern, Junts x Malgrat.\nPacte PSC - JuntsxCat Malgrat


El fet que el nou govern de la ciutat, amb la incorporació dels quatre regidors del Grup Municipal d'Esquerra Republicana de Catalunya (ERC), en el termini tan curt d'un mes hagi estat capaç d'adequar els tipus impositius de l'Impost sobre els Béns Immobles (IBI) per evitar pujades dels rebuts, capaç de millorar les condicions per als ajuts al pagament d'impostos a les classes més desafavorides i àgil per signar un conveni amb l'entitat Can Pistraus que permeti garantir l'organització en els pròxims quatre anys del Tingladu -un dels principals festivals musicals gratuïts del país- diu molt de la capacitat de treball d'aquests regidors. Incorporar-se a un govern amb una inèrcia d'anys i introduir-hi la seva empremta de caire social, integrador i associatiu no és una tasca fàcil.\nLa petjada dels representants d'ERC prové de la seva proposta de fer una ciutat digna, solidària, culta i lliure tal com es plantejava en el seu programa electoral de les darreres eleccions municipals l'any 2015, i és fruit de l'intens treball des de l'oposició, de conèixer la institució i de l'esforç diari durant els darrers anys en col·laboració amb la resta de grups de l'oposició i amb l'anterior equip de govern amb l'únic i exclusiu objectiu de millorar la ciutat i les condicions de vida dels nostres conciutadans, sense posar per davant partidismes. Des de l'oposició hem estat capaços de col·laborar amb projectes plantejats des de diversos grups, d'aportar la nostra visió de ciutat i de país, i ara, des del govern seguim treballant amb el mateix objectiu: construir una ciutat i un país més justos i més solidaris, uns impostos racionals amb ajuts per a les classes més desafavorides, i atendre i donar suport a les iniciatives de les entitats culturals, esportives i d'oci tan característiques de la nostra vila.\nLa incorporació d'ERC al govern de la ciutat ha estat una mostra del seu compromís amb Vilanova i la Geltrú i amb el país. Hem complert l'encàrrec de la nostra assemblea i hem sortit de la zona de confort que representa per alguns l'oposició. Hem apostat per la nova política, en contraposició als regidors i les regidores que han fet de la política el seu modus vivendi durant més de vint anys. Entenem que els regidors i regidores de govern han de dedicar el màxim d'hores a la ciutat perquè és el seu compromís i el seu deure i no entenem que alguns ara ens critiquin per voler fer-ho. Des del nostre punt de vista, no concebem que alguns hagin dut regidories amb pes important sense tenir dedicació a l'Ajuntament. En aquest cas, valorem que prevalien més els interessos personals i els sous que es percebien en altres institucions públiques que no pas la voluntat de dedicar-se a la ciutat. Vilanova i la Geltrú es mereix i necessita tenir representants que es dediquin a la ciutat amb transparència i no relats farcits de confusió i de populismes absurds i barats.\nVilanova i la Geltrú, 10 de juliol de 2018.


Home » Líders del pensament\n10.03.2021 Category: Líders del pensament\nL’escrutini regulador s’ha transformat en una realitat permanent a l’espai criptogràfic. Això s’havia posat de manifest a principis del 2018. Els reguladors de tots els racons del món busquen integrar el fenomen criptogràfic en algunes regles o marc regulador. La principal pregunta, però, és discernir què són els actius criptogràfics? I si els actius criptogràfics són valors? Si ho són, s’ha d’aplicar la llei corresponent.\nAls Estats Units, Securities and Exchange Commission (SEC) havia anunciat que tots els actius criptogràfics són contractes d’inversió o valors. Posteriorment, es va corregir que tots, excepte Bitcoin i Ethereum (en la seva etapa actual), es consideraran valors. [nfm]https://coincenter.org/ ﬁ les / 2019-03 / clayton-token-response.pdf[/ mfn]\nLa realitat és que el sistema jurídic nord-americà encara es basa en gran mesura en la Securities Act de 86 anys, amb excepcions disponibles amb la promulgació de la JOBS Act el 2012. I dins d’aquesta modificació, també hi ha un lloc per emetre fitxes de seguretat. Es poden efectuar petites emissions de fins a 1 milió de dòlars americans com a projectes de finançament col·lectiu. Les ofertes més grans es poden fer com a ubicacions privades o ofertes públiques limitades a inversors acreditats (professionals o amb un patrimoni net alt). Sigui com sigui, el registre de la seguretat emissora és obligatori. És probable que la Llei de valors pugui veure una renovació important per excloure la majoria de criptomonedes de l’àmbit de la llei federal de valors. Mentrestant, la discussió més recent identifica pautes sobre com avaluar si l’actiu digital ofert o venut públicament és un contracte d’inversió i, per tant, una seguretat. [nfm]https://www.sec.gov/ ﬁ les / dlt-framework.pdf[/ mfn]\nD’altra banda, a Europa, l’Autoritat Europea de Valors i Mercats (ESMA) ha demanat ampliar la Directiva europea de mercats en instruments financers (MIFID II) per incloure productes de criptomoneda, com ara ofertes inicials de monedes amb funcions de valors entre valors transferibles o altres instruments financers. [nfm]https://www.esma.europa.eu/press-news/esma-news/crypto-assets-need-common-eu-wide-approach-ensure-investor-protection[/ mfn] El Reglament del fulletó europeu s’aplicarà íntegrament a partir del 21 de juliol de 2019 i substituirà l’actual directiva. Segons el Reglament, cada estat membre de la UE podrà establir el seu propi límit entre 1 i 8 milions d’euros quan s’apliqui el requisit obligatori del fulletó..\nA l’abast del Brexit, l’autoritat de conducta financera (FCA) del Regne Unit va publicar un extens document de consulta sobre la classificació i regulació dels actius criptogràfics. [nfm]https://www.fca.org.uk/publication/consultation/cp19-03.pdf[/ mfn] L’objectiu del document és proporcionar una claredat reguladora a les empreses i als consumidors, quan determinades activitats al voltant dels “actius criptoactius” o de les mateixes fitxes entren dins del perímetre regulador de la FCA. La FCA recorda que l’incompliment del règim d’autorització és un delicte penal i comporta una pena màxima de 2 anys de presó o una multa il·limitada, o tots dos. Després del període de consultes, FCA té la intenció de publicar la Declaració de política final en relació amb els actius cripto a l’estiu de 2019.\nAltres jurisdiccions pioneres, com Suïssa, Malta, Estònia, Lituània, Liechtenstein, han revisat els tipus d’actius criptogràfics i han proposat classificar-los..\nTotes les jurisdiccions esmentades ofereixen una classificació més o menys similar de fitxes. Arbre que separa en gran mesura o quatre tipus. Es tracta d’un futur no tan llunyà, quan tots els organismes reguladors nacionals es veuran obligats a donar la seva opinió o directrius sobre el tema..\nTokenització – digital i immutable prova de propietat\nL’augment i la caiguda de l’exuberància ICO ha donat lloc a establir un ferm precedent en la demanda de tokenització. També ha donat un exemple de com serà el futur dels títols. Sempre hi haurà una llei que regula l’emissió de valors. Però també hi haurà una reflexió descentralitzada dels valors emesos a la cadena de blocs. Amb una implementació de protocols transparent, tothom hauria de poder accedir a les especificacions de contractes intel·ligents i avaluar l’interès general del mercat.\nL’OEO o l’oferta inicial d’intercanvi semblava remeiar alguns dels aspectes més deficients d’un ICO típic, com ara la fiabilitat, la custòdia, la revisió, la velocitat de les transaccions, el cost i els canals de venda. Però encara s’ha de veure, si resulta que és el mètode d’emissió de fitxes d’utilitat més adequat. Al cap i a la fi, la tokenització s’afegeix a una sana competència entre els emissors i les plataformes d’emissió.\nNo es pot aplicar una cotització d’intercanvi heretat als valors tokenitzats. Els intercanvis heretats no comprenen la tecnologia subjacent i l’autorització reguladora. És per això que hi ha moltes noves iniciatives tecnològicament avançades, que volen establir un espai regulat per al llistat de fitxes de seguretat i el mercat secundari.\nPer a una empresa de capital petit, es pot considerar una campanya STO compatible amb KYC / AML com una forma alternativa d’accedir al finançament. Tokenitzar empreses oferint fitxes de renda variable, repartiment d’ingressos o augmentant capital amb fitxes de deute pot convertir-se en una part inevitable del cicle de vida d’una empresa que finança. Una oferta de testimoni de seguretat pot ser igual a una oferta de deute o deute inicial o posterior en forma de testimoni digital.\nQuan els actius es converteixen en una prova digital i immutable de propietat d’una comunitat global, és quan hem creat un accés democràtic perquè tothom pugui participar en el creixement de l’economia global. Avui en dia, no tots els països han harmonitzat les lleis sobre valors. Però estem en bon camí per reduir les barreres d’entrada tant per als inversors com per als emissors.\nLiza Aizupiete, la directora general de Fintelum, que dóna servei a la indústria criptogràfica mitjançant la realització d’un procés de venda de tokens tècnicament sòlid i compatible amb KYC / AML, co-custòdia de fons criptogràfics, agència de transferència, taulell OTC de token secundari i accions corporatives.\nAnteriorment, Liza va ser fundadora i directora general d’un intercanvi de criptomonedes Globitex, així com director general de la institució lituana de diners electrònics NexPay UAB. Nativa letona, Liza es va graduar a la Universitat de Ginebra, Suïssa, especialitzant-se en filosofia. Liza té experiència en la indústria financera, inclosa la negociació, la gestió de fons i la cartera. Des del 2012, s’ha apassionat per la indústria criptogràfica de Bitcoin i posteriorment en general, com a defensora d’un sistema monetari descentralitzat i sòlid..\nFintelum és una plataforma completa de llançament de tokens ICO / STO per a empreses que volen simbolitzar els seus actius en forma d’utilitats, recursos propis, deutes i altres fitxers de repartiment d’actius o ingressos. El conjunt de serveis de Fintelum inclou una incorporació regulada a inversors de KYC i un compliment continu de les lleis de LMA de la UE. El procés de venda de fitxes es pot seguir mitjançant un tauler de control a mida. El sistema de backofice permet l’accés i la gestió de dades, així com informes a la carta. A més, per ajudar a mitigar els riscos del procés de venda de fitxes, Fintelum actua com a custodi de criptomoneda. El sistema incorpora una cartera multi-signatura freda / calenta integrada. Per servir la indústria de les fitxes de seguretat, Fintelum actua com a agent de transferència, garantint la propietat de fitxes de seguretat entre els inversors de la llista blanca. Fintelum també és capaç de proporcionar funcions de taulell d’intercanvi OTC de token secundari, amb serveis d’acció corporativa en curs, com ara vots, dividends i anuncis..\nMés informació a https: // www. ﬁ ntelum.com\nAquesta és la part 5 d’una sèrie de cinc parts.\nFeu clic aquí per obtenir la primera part\nFeu clic aquí per obtenir la part 2\nFeu clic aquí per veure la part 3\nFeu clic aquí per obtenir la part 4