Deu anys, deu pilars | Directa\nDeu anys, deu pilars\nLes dones de Castellers de Sants eleven deu pilars per celebrar el desè aniversari des que fan castells íntegrament de dones\nLes borinotes coincideixen en el fet que el castell de dones és una activitat molt engrescadora, i que enforteix la unió entre les dones de la colla, ja que literalment, els ajuda a "fer pinya"\nVa iniciar-se com a anècdota, i ha esdevingut tradició. Per vigílies de l’aniversari –aquest any, 24è– dels Castellers de Sants, de Barcelona, es puja un castell exclusivament de dones. L’única regla: no repetir mai la tipologia del castell. Això sí, les borinotes (nom col·loquial amb que es coneix els i les membres d'aquesta colla) no revelen quin elevaran fins a l’últim moment. I aquest any han sorprès la resta de la colla amb deu pilars per representar les deu espelmes del desè aniversari del castell de dones.\n/ Mireia Chavarria\nUna plaça d’Osca plena de gom a gom va acollir dissabte les actuacions de Castellers de Sants, la Colla Jove de Castellers de Sitges i Castellers de Gavà. La il·lusió i l’alegria es podien palpar en l’ambient propi de qualsevol inici de temporada. Però també s’hi respirava aquella emoció característica dels dies que es preveuen històrics, i de la complicitat entre la col·lectivitat que ho faria possible.\nDesprés de les actuacions de les diverses colles, Sants demana silenci entre els somriures de sororitat de les castelleres. Només se sent la bonior de les borinotes tramant l’imminent pla d’acció. Esvalotades però organitzades, i amb riures entremaliats i espurnes als ulls, es comencen a agrupar en petites pinyes. I en un tres i no res, ja han elevat deu pilars, sis de quatre i quatre de tres, transformant els seus cossos en deu espelmes d’aniversari per al castell de dones de la colla.\nDes que les borinotes fan pinya soles\nAra fa deu anys que les dones de Castellers de Sants van elevar el seu primer castell, un 3 de 6. Va ser un fet anecdòtic i puntual: les borinotes es van posar d’acord per fer una sorpresa a la resta de la colla a les vigílies de l’aniversari. La rebuda va ser extraordinària, i des de llavors, s’ha complert cada any la tradició d’elevar un castell fet íntegrament per dones, des del darrer cordó de la pinya fins a l’enxaneta.\nEn aquell moment, la colla era molt més petita, i per tant, el nombre de dones era també més reduït. Tot i això, van voler carregar i descarregar el castell sense l’ajuda de cap home, i ho van aconseguir. "Era realment un repte per a nosaltres; tenint en compte que el fet casteller requereix força, altura...", relata Marta Xarles, que és a Borinots des de la seva fundació. Des d’aleshores, la presència de les dones a la colla –així com la mateixa colla– ha crescut significativament, fins al punt de poder fer una actuació com la de dissabte, que requeria el compromís d’unes 250 dones.\nSón moltes les borinotes que esperen amb candeletes el dia del castell de dones. Algunes formen part de la colla, d’altres només assisteixen esporàdicament als assajos del castell de dones, i n’hi ha que han deixat de participar a la colla per qüestió d’edat, però que es fiquen a la pinya, i d’altres que amb l’incentiu d’aquest castell s’han acabat incorporant a la colla. "Al principi, va ser una manera de fer participar les dones que no tocaven cuixa, és a dir, que no estaven a primera línia", explica Ariadna Vázquez, sots-cap de colla durant els últims quatre anys. "En el castell de dones, agafem rols i posicions que a la colla habitualment no podem fer", il·lustra Cristina Cedó. "És a dir, podem fer de primers vents, de primeres mans, de baixes...".\nI és que es tracta d’un espai en el qual les dones poden provar coses noves, i a la vegada, guanyar confiança i seguretat. "No som persones fortes per aixecar un castell, però sumant forces aconsegueixes fer una cosa que a primer cop d’ull sembla impossible", explica Xarles. El grup que organitza el castell de dones no té cap intenció d’adoptar cap estructura formal, i vol romandre en l’autogestió i l’horitzontalitat. "En ser un grup reduït, és més fàcil que tothom hi pugui dir la seva", afirma Xarles, "i potser gent que habitualment sol passar més desapercebuda en una colla tan gran, sigui perquè no porta camisa, o perquè duu menys anys a la colla, hi guanya protagonisme".\nLes borinotes coincideixen en el fet que el castell de dones és una activitat molt engrescadora, i que enforteix la unió entre les dones de la colla, ja que literalment, els ajuda a "fer pinya". Tanmateix, també reforça la cohesió de totes les persones integrants de Castellers de Sants. "És una mostra més de força de la colla. I també ens dona més visibilitat al barri. De fet, hi ha gent que s’ha quedat fins al final només per veure el castell de dones", afirma Xarles. Roger Estivill, membre de Castellers de Sants i cap de pinyes de la colla insisteix en què "estem súper orgullosos de tenir una colla on les dones, soles, puguin fer un castell d’aquestes característiques. Perquè estem parlant de castells que són realment difícils. Com a colla, això és un orgull".\nDeu anys, deu pilars Flattr donate!\nLa dona als castells: de planxar la camisa a portar-ne\nÉs impossible enlairar un castell sense la confluència de la força, l’equilibri, el valor i el seny, però també es fa difícil imaginar una colla castellera que no s’erigeixi al voltant


Venda\t238,000€ - Piso\nNALIB56 1 42.00 m2 0 Dormitori 0 Bathroom\nProducte Apialia: Fantàstic apartament moblat per entrar a viure perfectament. Està situada en una de millors zones de Barcelona, Gràcia. A l’5 minuts a peu té Passada de Gràcia, avinguda Diagonal, supermercats, farmàcies. El pis mesura 37,73 m2, l’accés a el pis és a través d’una escala fins a la 4a planta d’un edifici que no disposa d’ascensor. El programa funcional està compost per rebedor, cuina-menjador-sala, bany (lavabo, vàter i dutxa), safareig i dormitori. El pis té una alçada general de 270 cm. L’estructura d’aquest edifici està formada per murs de càrrega de massís. Els sostres són unidireccionals amb seccions corbes arrebossades entre bigues d’acer. Té teula inclinada amb cambra d’aire. El pis té sistema d’aire condicionat (aire fred i calent), sistema de calefacció de gas natural. Té una terrassa solar compartida amb els veïns. Al pis està instal·lada alarma de seguretat.\nCondició: Exterior. Dormitoris: Dobles: 2. Cuina: Americana. Balcons: 1.…\tMés detalls\nMasia en Anglès\nPRODUCTE APIALIA. Masia catalana del Segle XVII, totalment reformada,…\tMés detalls


Itinerari i guia d'Estats Units | Una parella per al camí\nEstats Units és un país enorme i divers. En termes de grandària barrejats amb varietat, cap altre país s'acosta. Des de les muntanyes i les estacions d'esquí fins a les platges tropicals i els deserts secs i calents, Amèrica és en molts sentits un microcosmos de la Terra mateixa. Pel que sembla, tot element de la natura està representat, incloent culturalment.\nUna olla de fosa des dels seus inicis, Amèrica s'ha beneficiat de segles d'acumulació dels renegats del món, aquells que busquen un nou començament i un nou començament, que van arribar amb les seves millors tradicions i receptes. Podeu veure-ho i degustar-ho tot des de les grans llums de la ciutat de Nova York fins a sentir-se a casa de les llacunes. Amèrica és un lloc on es pot experimentar.\nEls Estats Units són un país massiu, el tercer només a Rússia i Canadà en la massa terrestre total del món. Al llarg d'aquesta àmplia i diversa terra hi ha ciutats i fites que satisfan qualsevol viatger, independentment del seu interès.\nDe costa a costa, des de la bellesa fred de Maine fins al desèrtic desert del sud-oest, Amèrica ho té tot.\nnova York - Una de les ciutats més visitades del món cada any, Nova York és una meca de trobades culinàries, econòmiques, culturals i de la vida nocturna. Des de la frescor de la gespa de Greenwich Village fins a la presència massiva de Midtown, Nova York es troba al capdavant de la llista de cubs nord-americans de tots per una raó.\nMiami - De moltes maneres, Miami és Nova York del Sud. La porta d'entrada a Amèrica del Sud, Miami és calenta, sensual, sexy i salvatge. Si busqueu una festa i visqui-la com una celebritat, Miami és el lloc on anar.\nChicago - Arribareu a la pizza i us allotgeu pel bonic centre de la ciutat, la història i la cultura inigualable que ofereix Chicago. Un original de la indústria industrial nord-americana, Chicago és la gran ciutat solitària que tècnicament es troba al cor d'Amèrica i que sentirà la camarilla.\nDenver - La nova legislació sobre marihuana a un costat, Denver és absolutament bella i fantàstica. Un país de les meravelles de l'hivern on pots esquiar al matí i jugar al golf a la tarda, Denver és una ciutat plena de bons restaurants, restaurants de moda, cerveseria artesana i, si, males herbes legals. No oblideu la vostra càmera, però, ja que les vistes al voltant de Denver coincideixen amb qualsevol cosa que vegeu en qualsevol ciutat del món.\nSeattle - Potser cap ciutat és com Seattle, que es troba a la cantonada nord-oest del país, gairebé constantment copejada per núvols i pluja, però amb tota tranquil·litat genial que ningú li importa. Seattle és bonic, net i pensatiu. Una gran cervesa, alguns dels millors cuiners més famosos d'Amèrica i unes vistes absolutament impressionants us esperen.\nBoston - Els nord-americans podrien reclamar Boston com el Dublín de l'oest, cosa que merita la seva reputació de ser un consumidor dur de la capital irlandesa. Encara posseeix el màxim per càpita de descendents irlandesos als Estats Units, Boston es queda fortament relacionada amb la seva herència catòlica irlandesa, amb grans pubs irlandesos tradicionals (realitzats). dret) i molta fascinant història.\nSan Francisco - Una ciutat que realment marxa al ritme del seu tambor, San Francisco ha perfeccionat el terme fora de batuda. A banda de ser la ciutat més petita des que va ser el centre del moviment de contracultura de 1960, San Francisco ha seguit invertint i reinventant-se en les següents dècades a través de l'exploració culinària i un dels paisatges més convidats dels EUA\nNashville - The Music City és una de les ciutats amb més creixement i més visitats d'Amèrica. Mitjançant la re-gentrificació de parts del centre i de les comunitats veïnes, Nashville és ara una meca de música, menjar i excel·lent whisky. Vine amb gana i surt amb ressaca.\nAustin - Igual que Nashville, Austin es troba en una escena musical pròspera, gent fantàstica i bon menjar. Els habitants de Austin són càlids i acollidors, i us mostraran a tots els grans conjunts de barbacoes de la ciutat, tot incloent-hi cerveses artesanals. És un autèntic diversió ciutat - alegre, segur i fascinant.\nLes Vegas - Es diu Sense City per una raó. En cap lloc, a Vegas, pots guanyar-te una fortuna i perdre'l en el mateix dia, i molt menys, casar-te! Las Vegas és el seu propi animal, sent la capital d'apostes d'Amèrica que s'assenta com un oasi enmig del sud-oest. Les llums brillants, els sons, els espectacles i l'entreteniment - Vegas és una cosa que només pots fer una vegada, però tu tenir fer almenys una vegada.\nParc Nacional de Yellowstone - La casa de "Old Faithful", Yellowstone és una de les àrees naturals més prístines i la major atracció als Estats Units. El parc abasta una àrea de gairebé 3,500 quilòmetres quadrats, formada per llacs, canons, rius i serres.\nGran Canó - Vast, misteriós i bonic, el Gran Canó és un lloc de meravella absoluta que cal considerar creu.\nCascades del Niàgara - Descansant a la frontera amb els Estats Units i Canadà a l'estat de Nova York, Niagara és un lloc humil natural per prendre. Més de 3,100 tones d'aigua circulen pels penya-segats cada 2.\nEstàtua de la Llibertat - Lady Liberty saluda els visitants de l'est quan volen a Nova York, de la mateixa manera que van saludar els immigrants a l'illa Ellis fa més de 100 anys. Continua sent una icona americana.\nMuntanyes rocoses - Allunyant-se de Nou Mèxic fins al Canadà, els "Rockies" es troben entre algunes de les muntanyes més captivadores del món i són obligatoris per als amants de la natura, els esquiadors i els aficionats a la fotografia.\nWashington dc - Una pròpia càpsula del temps, DC és la capital del país i alberga no només l'edifici de la capital, sinó també la Casa Blanca, el Pentàgon i una gran quantitat de museus impressionants que cròniques de la història americana.\nPenínsula superior de Michigan - Michigan es troba dividida en dues zones: el continent al sud i la península superior, que se'ls va cedir en un acord al segle XNUM amb l'estat d'Ohio. El "UP", com es diu, és una ubicació senzilla per a la natura, cascades, animals de tot tipus i activitats a l'aire lliure com el caiac i el golf.\nPobles de l'oest vell de l'oest - La fascinant Gold Rush que va començar a mitjan segle XNUM va empènyer les poblacions a l'oest, obrint campaments miners que prometien futurs cosmopolites només per frenar. Al capdavall, al llarg de 19 anys més tard, hi ha nombroses "ciutats fantasmes" a tot el cor d'Amèrica i el Vell Oest, com ara Tombstone i Deadwood, que simplement s'han de veure.\nEls boscos de la secoya del nord de Califòrnia - Una impressionant vista de vistes, les Redwoods al nord de Califòrnia són una visita obligada per als amants de la natura. Molt particularment sorprenents són Muir Woods, el nom de l'explorador 19 del segle XIX, John Muir i el lloc del crescendo de la pel·lícula clàssica de James Stewart, Vertigen.\nLake Tahoe - A poca distància amb cotxe de Muir Woods, el llac Tahoe és una bella zona natural que tant el país de les meravelles de l'hivern com el parc d'estiu. Assegureu-vos de consultar la "casa de te", una petita ruïna estructural asseguda a la part de l'illa de Fannette al mig de la badia d'Emerald. Arribar a la casa del te presenta una escalada desafiant, però també amb vistes de grau 360.\nEls Estats Units són diferents a l'hora d'establir un itinerari d'altres països, principalment per la seva grandària. Si bé és impossible incloure algunes ciutats en un itinerari de ciutat múltiple a causa de la seva connexió amb altres ciutats geogràficament, hem inclòs el màxim possible.\nTenim algunes idees que figuren a continuació que són sensibles a la proximitat geogràfica i el que recomanem veure. Veureu cinc orientacions diferents, que arriben a cinc centres d'Estats Units primaris: Nova York, Atlanta, Miami, Denver i Los Angeles. Aquests itineraris estan estructurats amb l'objectiu d'estalviar diners viatjant a través de tren o cotxe versus la compra de vols addicionals.\nOpció 1: Itinerari Nord-est:\ndies 3: New York City\n5 dies, afegiu: Boston\n8 dies, afegiu: Estat actual Nova York (Adirondack Mountains / Niagara Falls)\n10 dies, afegiu: Filadèlfia\n12 dies, afegiu: Washington, DC\nMés informació: Si s'allotja dues setmanes o més, s'apropa a l'itinerari meridional, que es troba a continuació. Utilitzeu Raleigh, Carolina del Nord com a punt entre Washington, DC i Atlanta. Podeu reemplaçar Raleigh en l'itinerari següent ampliant el temps a la costa de Carolina a Charleston.\nOpció 2: Itinerari meridional\ndies 3: Atlanta\n5 dies, afegiu: Nashville\n8 dies, afegiu: Raleigh\n10 dies, afegiu: Charleston\n12 dies, afegiu: Savannah\nMés informació: Si s'allotja dues setmanes o més, s'apropa a l'itinerari de Florida, que es troba a continuació. Utilitza Jacksonville, Florida com un punt entre Savannah i Miami. Reemplaça l'itinerari de Jacksonville a Florida ampliant la vostra estada a Orlando / Tampa.\nOpció 3: itinerari de Florida\ndies 3: Miami\n5 dies, afegiu: Fort Lauderdale\n8 dies, afegiu: Orlando i Disney / Tampa\n10 dies, afegiu: Jacksonville\n12 dies, afegiu: Ciutat de Panamà / Panhandle\nOpció 4: Itinerari occidental\n3-4 dies: Los Angeles (consideri l'extensió a San Diego)\n6 dies, afegiu: San Francisco\n8 dies, afegiu: Lake Tahoe\n10 dies, afegiu: Portland\n12 - 14 dies, afegiu: Seattle\nMés informació: Si s'allotja dues setmanes o més, s'apropa a l'Itinerari Central, que es troba a continuació. Utilitza Jacksonville, Florida com un punt entre Savannah i Miami. Reemplaça l'itinerari de Jacksonville a Florida ampliant la vostra estada a Orlando / Tampa.\nOpció 5: Itinerari central\ndies 3: Denver (consideri l'extensió a Vail o Breckenridge)\n6 dies, afegiu: Dakota del Sud (Mount Rushmore i Deadwood)\n8 dies, afegiu: Parc Nacional de Yellowstone\n10 dies, afegiu: Salt Lake City\n14 dies, afegiu: Las Vegas i el Gran Canó\n17 dies, afegiu: Phoenix i San Diego\nIdioma: Anglès. A causa de l'aïllament geogràfic d'Amèrica d'Europa i Àsia, l'anglès es parla àmpliament amb un petit percentatge de la població que té habilitats bi-linguals. Els que parlen una segona llengua sovint ho fan perquè està en el seu patrimoni com a resident generacional dels EUA\nEn parts profundes de Texas i Florida, l'espanyol és àmpliament parlat (en canvi, dos dialectes diferents per separar-se del espanyol mexicà espanyol i sud-americà) i al nord-est hi ha esquerdes del francès i l'alemany.\nMoneda: El dòlar dels Estats Units (USD). El dòlar contra l'euro actualment és de 1 USD a 0.92 EUR.\nAdaptador de corrent: Als Estats Units d'Amèrica les preses de corrent són de tipus A i B. El voltatge estàndard és 120 V i la freqüència estàndard és 60 Hz.\nNúmero d'emergència: 911\nLlegiu més sobre els Estats Units\nBy Justin & Tracy | Setembre 23, 2019 | Desactiva en pastís de xocolata alemany\nGerman Chocolate Cake és un pastís de capes dolç, ric i deliciós que en realitat no és alemany. Té les seves arrels a mitjans del segle 19 a Amèrica, quan el forner Samuel German va desenvolupar una xocolata fosca que posteriorment va rebre el seu nom: la Sweet Chocolate de Baker's German. Les receptes del plat no van aparèixer fins a mitjan segle XIX, quan apareixia una "recepta del dia". Més...\nBy Justin & Tracy | Setembre 16, 2019 | Desactiva al cassó Esmorzar de camp\nQue creixia a Amèrica rural, l'esmorzar era sempre un gran problema. Va ser una ocasió en què les famílies es van reunir, van fer un menjar i van començar el dia. El que gairebé sempre era al centre d’aquests àpats eren una forma d’embotits i ous. Es tracta d’un embotit i quiche d’òvecs que és més o menys exactament igual a allò que tots dos havíem crescut ... Més...\nBy Justin & Tracy | Setembre 3, 2019 | Desactiva en els millors bars de San Francisco\nBy Justin & Tracy | Juliol 5, 2019 | Desactiva al pollastre Tetrazzini\nChicken Tetrazzini és un plat nord-americà, suposadament creat al Palace Hotel de San Francisco, on en aquella època era la protagonista de l'òpera italiana Luisa Tetrazzini. Va ser increïblement popular a mitjans del segle XNUM com un pla familiar abundant que es podia fer a casa. Tot i que no és complicat, implica molts ingredients, incloent-hi més d'una dotzena. Hi ha ... Més...


La Fira Mediterrània de Manresa, la segona fira amb més professionals estrangers a tot l’Estat espanyol — Català\nLa Fira Mediterrània de Manresa, la segona fira amb més professionals estrangers a tot l’Estat espanyol Atresora el 23,5% de la quota internacional https://firamediterrania.cat/ca/premsa/notes-de-premsa/la-fira-mediterrania-de-manresa-la-segona-fira-amb-mes-professionals-estrangers-a-tot-l2019estat-espanyol https://firamediterrania.cat/@@site-logo/firamediterrania_cat.jpg\nSegons un estudi que ha realitzat la Coordinadora de Fires d’Arts Escèniques de l’Estat espanyol (COFAE), la Fira Mediterrània de Manresa va ser la segona fira a l’Estat que va comptar amb més ens professionals estrangers acreditats l’any passat, amb una quota del 23’5% sobre el total. Només supera les xifres de Fira Mediterrània en la seva catorzena edició, FiraTàrrega amb el 53,8% de professionals estrangers en la seva 31a edició, el mercat més veterà en l’àmbit peninsular. La Fira Internacional de Teatre i Dansa d’Osca, a l’Aragó, és en la tercera posició del rànquing amb l’11,5% dels ens estrangers inscrits durant el 2011. L’estudi de COFAE recull les dades d’un total de 13 fires de tot l’Estat espanyol. Les dues fires amb participació de la Generalitat de Catalunya en els seus òrgans de gestió sumen el 77,30 % de la quota internacional del conjunt del mercat estatal.\nLa Fira Mediterrània ha augmentat significativament la seva aportació internacional en l’àmbit professional, que ha passat del 18% el 2009 al 23,5% el 2011. La Fira Mediterrània va rebre les inscripcions de 55 ens estrangers; FiraTàrrega va acollir 126 ens inscrits, i Osca 27 ens. Les dades d’aquest informe han estat exposades públicament en el marc de l’Assemblea General de la Coordinadora de Fires d’Arts Escèniques de l’Estat espanyol, celebrada recentment a la ciutat asturiana de Gijón dins de FETEN, Fira europea de teatre per a nenes i nens.


À Punt - La fruita seca i els cítrics impulsen enguany la transformació ecològica del camp valencià\nLa fruita seca i els cítrics impulsen enguany la transformació ecològica del camp valencià\nÚltimes notícies | 30/07/2020 11:55\nMapa de la producció ecològica per comarques\nEl camp valencià està trobant en la transformació ecològica un oasi en el desert que travessa des de fa anys. La conversió d’una superfície agrària a un cultiu respectuós creix a un ritme que duplica el de la resta d’Espanya, i enguany fins al mes de juny ja s’havien transformat més camps que en tot el 2019. La fruita seca, amb el 35,4%, i els cítrics, amb un 29,2%, impulsen enguany la transformació ecològica valenciana, segons les dades facilitades pel Comité d’Agricultura Ecològica de la Comunitat Valenciana (CAECV). També hi destaquen l’olivar, amb un 21,5% de tota la superfície transformada de cultiu ecològic, i el raïm de vinificació, amb un 13,6%.\nLa producció ecològica valenciana es destina cada vegada més al cultiu intern. El comité, de fet, explica que si fa tres anys el 85% de la producció es destinava a l’exportació, ara aquest percentatge ha baixat fins al 70%. I el mercat domèstic ja suposa el 30% del consum. Entre els canvis, el sector també detecta que aquesta activitat està tornant a fer productius camps que s’havien abandonat per falta de rendibilitat.\nEntre el gener i juny, un total de 144 llauradors es van incorporar al cultiu ecològic. Destaca la vitalitat que mostra el Baix Segura, amb 33 nous productors, la Plana d’Utiel-Requena, amb 21 altes; la Ribera Alta, amb 11; el Camp de Túria, amb 10, o la Plana Alta, amb quatre incorporacions. En mig any, es van transformar 15.810,07 hectàrees, que deixen la superfície ecològica valenciana en 149.384 hectàrees certificades, i es crearen 58 noves empreses al voltant d’aquesta activitat.\nLa superfície ecològica a la Comunitat Valenciana ja suposa el 18,2% del total cultivat. La Unió Europea s’ha marcat com a objectiu que al 2030, el 25% de totes les terres agrícoles es dediquen al cultiu respectuós amb el medi ambient. La vinya per a vi és el cultiu que més superfície té en conjunt, seguida de la fruita seca, l’olivar destinat a oli, els cereals i els cítrics. Per contra, el cultiu d’hortalisses a penes suma 900 hectàrees de cultiu ecològic.


Sol·licitud d'ocupació del domini públic municipal per a la realització d'activitats festives de caràcter popular i d'activitats culturals.\nSol·licitud d'ocupació temporal del domini públic municipal (vies públiques, espais enjardinats i terrenys d'ús públic) per a la realització d'activitats festives de caràcter popular, tals com a concerts, revetles, cavalcades, processons, cercaviles, desfilades, menjars populars, jocs infantils o altres activitats anàlogues que se celebren amb motiu de festivitats tradicionals de la ciutat de València i dels seus barris o pedanies, o d'altres dates o esdeveniments d'interès general, social o benèfic, independentment del caràcter civil o religiós dels mateixos.\nAixí mateix, seguiran aquest tràmit les sol·licituds d'ocupació temporal del domini públic municipal per a la realització d'activitats de caràcter cultural que no disposen de procediment catalogat (als efectes de presentació per Registre Electrònic, els procediments catalogats són els que apareixen en esta Seu electrònica de l'Ajuntament de València https://sede.valencia.es).\nPer tant, queden exclosos d'aquest tràmit, en disposar de procediment específic:\n-Rodatges audiovisuals i reportatges fotogràfics.\n-Circs i atraccions firals\n-Actuacions musicals i altres activitats artístiques de caràcter trimestral regulades en el Capítol V del Títol V de l'Ordenança reguladora de l'Ocupació del Domini Públic Municipal.\nActivitats festives: Entitats inscrites en el Registre Municipal d'Entitats Ciutadanes, associacions culturals i veïnals i altres entitats sense ànim de lucre.\nActivitats culturals: Persones jurídiques.\nTenir subscrita pòlissa d'assegurança de responsabilitat civil que cobrisca els danys que, amb motiu de la utilització del domini públic, es puguen produir en els béns o en les persones.\nDurant els dies que es reserven cada any en el Ban de l'Alcaldia per a la realització d'activitats falleres, no s'autoritzaran en el domini públic municipal activitats o instal·lacions, a excepció d'aquelles organitzades per les Comissions Falleres o la Junta Central Fallera dins dels actes inclosos en el programa oficial de festejos (la sol·licitud dels quals haurà d'efectuar-se al Servei de Cultura Festiva), així com les que pogueren estar organitzades, promogudes o participades per l'Ajuntament de València.\nS'emplenarà i signarà el formulari després de prémer el botó “Iniciar tràmit” i s'adjuntarà la documentació que s'indica. Vore el apartat “Impresos” d'aquesta mateixa pàgina.\nActivitats festives i culturals sense projecte tècnic d'activitat/instal·lacions:\nLa memòria haurà de contenir:\n-Dia o dies de celebració (per ordre cronològic si escau), amb horaris d'inici i fi de l'ocupació (inclosos muntatge i desmuntatge), així com emplaçament/s exacte/s a ocupar en cada data i descripció d'activitat/és a realitzar.\n-Nombre previst d'assistents a l'esdeveniment.\n-Indicació expressa de si es precisa el tancament total o parcial del tràfic, amb especificació, si escau, de les vies públiques que necessiten ser buidades de vehicles (precisant dates i horaris) i de les zones en les quals se sol·licita reserva d'estacionament o prohibició d'aparcar per motiu de l'esdeveniment.\n-Si escau, proposta de mesures de senyalització de l'esdeveniment.\n-Relació amb descripció de tots els elements i instal·lacions que es preveja utilitzar, tals com a jocs infantils o atraccions inflables, escenaris, carpes, graderies, decorats, grups electrògens, barres de menjar/begut o altres instal·lacions anàlogues. La documentació que procedisca sobre aquest tema, haurà d'aportar-se en l'apartat “documentació opcional”.\n- Quan entre les activitats sol·licitades es trobe la instal·lació de mercats ambulants, en general, de parades de venda, de caràcter no permanent, la memòria haurà de contindre, a més de l’anterior:\n- Nombre de parades que es col·locaran, característiques i dimensions, emplaçant-les en plànol acotat, i descripció del tipus de productes i mercaderies a la venda.\n- Si entre les activitats sol·licitades es troba la instal·lació de parades de venda d'aliments i begudes, haurà d'incloure's almenys:\n- Descripció del tipus d'activitat alimentària a desenvolupar, amb especificació de si es tracta de venda d'aliments envasats, venda sense manipulació, venda de masses fregides o venda amb elaboració i manipulació.\nPlànol fitat i a escala dels emplaçaments, amb delimitació dels espais a ocupar i indicació de si els mateixos estaran fitats. Es diferenciaran, si escau, els espais que es destinaran a cada tipus d'activitat, amb representació gràfica de les instal·lacions que ocuparan el domini públic i dels elements preexistents en el mateix (arbres, mobiliari urbà, fanals…).\nConclòs el muntatge i abans de l’inici de l’activitat, el sol·licitant haurà d’estar en possessió del corresponent certificat final de muntatge subscrit per tècnic competent, que haurà de presentar tan prompte com siga possible per a la seua aportació a l’expedient, i en el qual s’acreditarà que les instal·lacions s’ajusten al projecte presentat i posseïxen les mesures necessàries que garantisquen l’adequada solidesa, resistència, estabilitat, flexió i altres condicions tècniques constructives exigibles en el Codi Tècnic de l’Edificació.\nActivitats festives i culturals amb projecte tècnic d'activitat/instal·lacions:\nHaurà d'estar subscrit per tècnic competent aportar-se quan se sol·licite la instal·lació d'escenaris, carpes, graderies i instal·lacions anàlogues.\nS'ajustarà al contingut i condicions tècniques generals que fixa la Llei 14/2010 de 3 de desembre, de la Generalitat, d'Espectacles Públics, Activitats Recreatives i Establiments Públics i el Decret 143/2015, d'11 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament de desenvolupament d'aquesta Llei; així com a les exigències que establisca l'altra normativa vigent que resulte d'aplicació; havent d'arreplegar-se expressament l'aforament i les mesures previstes per al seu control durant el desenvolupament de l'esdeveniment, incloent Pla/Mesurades d'Emergències.\nAixí mateix, quan entre les activitats sol·licitades es trobe la instal·lació de mercats ambulants, en general, de parades de venda, de caràcter no permanent, el projecte d'activitat i instal·lacions haurà de contenir:\n- Nombre de parades a col·locar, característiques i dimensions dels mateixos, emplaçant-los en plànol fitat, i descripció del tipus de productes i mercaderies a la venda.\n- Si entre les activitats sol·licitades es troba la instal·lació de parades de venda d'aliments i begudes, el Projecte haurà d'incloure, a més, memòria descriptiva de l'activitat alimentària a desenvolupar, que continga almenys:\n- Descripció del tipus d'activitat alimentària, amb especificació de si es tracta de venda d'aliments envasats, venda sense manipulació, venda de masses fregides o venda amb elaboració i manipulació.\nDeclaració responsable instal·lacions provisionals autoritzades l'any anterior en el mateix emplaçament (imprés normalitzat per l'Ajuntament de València):\nSubstituirà al Projecte d'instal·lació en cas d'instal·lacions provisionals que requerisquen l'esmentat projecte i hagueren sigut autoritzades per l'Ajuntament l'any anterior en el mateix emplaçament. Haurà d'estar subscrita per l'organitzador de l'esdeveniment.\nPresentació de la sol·licitud a través de la Seu Electrònica de l'Ajuntament de València: Emplenar i signar el formulari de sol·licitud que apareix en punxar el botó “iniciar el tràmit” i adjuntar la documentació establida en l'apartat “Documentació a presentar”.\nSi es el cas, pagament de la taxa corresponent abans de retirar l'autorització.\nAnnex Declaració responsable instal·lacions provisionals autoritzades l'any anterior en el mateix emplaçament (imprés normalitzat per l'Ajuntament de València).\nLlei 14/2010 de 3 de desembre, de la Generalitat, d'Espectacles Públics, Activitats Recreatives i Establiments PúblicsLlei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, de la Conselleria de Territori i Habitatge, en matèria de prevenció i correcció de la contaminació acústica.


Miedo a los petardos | KUKURA VETERINARIS\nCom puc ajudar al meu company de quatre potes?\nLa por a sorolls forts provocats pels trons durant les tempestes o pels petards en festivitats com Sant Joan o celebracions esportives, és un problema comú entre els animals de companyia. Aquesta por es deu a l’alta sensibilitat que tenen els gossos pels sons, que perceben a una intensitat molt més alta que la nostra.\nLa sensació de por és d’utilitat en la naturalesa ja que permet detectar a l’animal allò que li pot suposar un perill i fugir. Aquesta por desencadena reaccions químiques en el cos com la pujada del cortisol fent que s’accelerin el ritme cardíac, el respiratori i l’estat d’alerta.\nEl conflicte apareix quan aquesta por es transforma en una fòbia, és a dir, una resposta de por molt intensa que fa que l’animal presenti símptomes com intranquil·litat excessiva, baveig, paràlisi o tremolors, obsessió per buscar amagatall, vocalitzacions o inclús incontinència o respostes agressives. Aquest estat provoca en l’animal una sensació de malestar molt important i és responsabilitat del propietari ajudar-lo a perdre o almenys minimitzar aquesta sensació.\nSi el vostre animal presenta algun d’aquests símptomes, us deixem uns petits consells que us poden ser de molta utilitat.\nCrear una ZONA de COMFORT. Molts animals tenen un racó o zona preferida de la llar, on descansen i es senten còmodes. En aquest espai ells es senten segurs, i podem acomodar-lo per a que sigui un bon refugi. L’ideal és crear un petit amagatall on es puguin sentir a cobert. Hi ha productes al mercat que són com petites tendes de campanya i es senten més resguardats, però sinó amb el seu jaç de sempre és suficient. De manera habitual (ja que les tempestes són imprevisibles), i sobretot uns dies abans d’esdeveniments com Sant Joan estimularem a l’animal de manera positiva en aquest racó: li donarem petits premis alimentaris, carícies, una joguina nova, per exemple i tot això afavorirà que ell es senti a gust i segur en aquell espai, i farà que davant d’una situació de por, pugui tenir un lloc on refugiar-se.\nGenerar un ambient relaxant a la llar. Sovint la sensació de por en les situacions successives s’inicia molt abans del propi soroll: és a dir, quan s’apropa mal temps o inclús amb la retransmissió d’un partit de futbol molts animals ho associen i ja comencen a mostrar els símptomes. Doncs bé, generar un ambient relaxat, amb aïllament del soroll de l’exterior baixant persianes, posant música relaxant o inclús essències naturals com espígol pot ser de molta ajuda. Hi ha productes específics en el mercat veterinari en forma d’ambientadors o esprais que alliberen feromones tranquil·litzadores i que poden ser d’ajuda tan en gossos com en gats.\nAugmentar l’exercici el mateix dia. L’exercici intens ajuda a l’animal a alliberar substàncies com dopamina que provoquen relaxació en l’organisme. Al final del dia estarà més cansat, i això farà que dormi amb més facilitat.\nSi la fòbia és molt intensa, recomanem administrar a l’animal compostos naturals per via oral (a base de valeriana, passiflora, etc) o inclús químics, sempre sota la supervisió d’un veterinari que ajuden a gestionar l’ansietat i a desbloquejar l’animal. En casos ja molt avançats el treball conjunt de veterinaris i etòlegs o educadors canins és l’única solució.\nTots aquests petits gestos poden ajudar molt al vostre animal, i us animem a que fer ús d’ells per a ajudar-los en el seu benestar.\nJasmina Batlle Vilanova Col·legiada Gi- 1034


L'IFISC (CSIC-UIB) assessora la Comissió Europea per fer front als reptes del desenvolupament urbà en el segle XXI - Hemeroteca - Actualitat - Universitat de les Illes Balears\nSeccions: L'IFISC (CSIC-UIB) assessora la Comissió Europea per fer front als reptes del desenvolupament urbà en el segle XXI\nL'IFISC (CSIC-UIB) assessora la Comissió Europea per fer front als reptes del desenvolupament urbà en el segle XXI\nEl Workshop on Urban Development and Global Systems Science, organitzat pel consorci EUNOIA, que coordina l’IFISC (CSIC-UIB), reunirà una selecció d’experts per proporcionar evidències científiques que serveixin per dissenyar el programa Horizon 2020\nDia: 13 i 14 de febrer de 2013\nLloc: seu de la Comissió Europea,\nAvinguda de Beaulieu, 25, Brussel·les, Bèlgica\nL’Institut de Física Interdisciplinària i Sistemes Complexos (IFISC, CSIC-UIB) organitza per encàrrec de la Direcció General de Xarxes de Comunicació, Contingut i Tecnologies (CONNECT) de la Comissió Europea el Workshop on Urban Development and Global Systems Science en el marc del projecte europeu EUNOIA sobre mobilitat urbana. El fòrum tindrà lloc a la seu de la Comissió Europea, a Brussel·les, els dies 13 i 14 de febrer.\nLa trobada reunirà experts científics de diverses disciplines d’arreu del món i representants de diverses direccions generals de la Comissió Europea, de l’OCDE i responsables polítics d’àmbit municipal amb els investigadors del projecte EUNOIA, que coordina l’IFISC (CSIC-UIB). L’objectiu és aportar evidències científiques que puguin contribuir al disseny del programa Horizon 2020 de la Comissió Europea en aspectes relacionats amb el desenvolupament urbà des de la perspectiva de la ciència dels sistemes globals (GSS). El programa Horizon 2020 és l’instrument financer de la Unió Europea per al foment de la recerca i la innovació que ha substituir pròximament el VII Programa Marc.\nLa ciència de sistemes globals és un camp de recerca emergent que es proposa abordar la naturalesa cada vegada més global i interconnectada dels desafiaments als quals ha de fer front la humanitat i l’omnipresència de les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC).\nConcretament, la trobada organitzada per l’IFISC (CSIC-UIB) se centrarà en l’anàlisi dels reptes científics associats al desenvolupament urbà des de la perspectiva de la ciència de sistemes globals i permetrà consolidar una comunitat de recerca interdisciplinària en la intersecció entre el planejament urbà, les noves tecnologies i la ciència dels sistemes complexos que sigui capaç de formular aproximacions innovadores als reptes del desenvolupament urbà al segle XXI.\nEl projecte europeu EUNOIA sobre mobilitat urbana el coordina l’Institut de Física Interdisciplinària i Sistemes Complexos (CSIC-UIB) i hi participen investigadors del Centre d’Anàlisi Espacial Avançat del University College de Londres, de l’ICEA-Saclay de París i de la Universitat Politècnica de Zuric. També hi participen l’Ajuntament de Barcelona i empreses de caràcter tecnològic i de R+D com Nommon (Madrid) i les seccions de R+D del BBVA i Telefònica.\nAquesta iniciativa té com a objectiu analitzar i modelitzar la mobilitat urbana des de la perspectiva dels sistemes complexos. És part de la iniciativa de la Comissió Europea sobre ciència de sistemes globals. El projecte permetrà avançar en el coneixement dels patrons de mobilitat en aspectes com la localització dels centres d’activitat en les ciutats, la caracterització de la naturalesa de l’activitat en aquests centres (sectors productius, oci, etc.), la seva evolució en el temps al llarg del dia, setmana o any, i la seva relació amb les xarxes de mobilitat.\nLes eines de software que és previst que es desenvolupin permetran simular l’evolució de la mobilitat i els efectes de possibles intervencions abans que s’arribin a implementar. Això inclou una avaluació dels costs i les conseqüències en la mobilitat dels canvis normatius o físics que afectin les xarxes de transport.\nEn el marc d’aquest projecte es duran a terme estudis prototipus aplicats a les ciutats de Barcelona, Zuric i Londres, les autoritats municipals de les quals hi participen directament o col·laboren amb EUNOIA.\nResum de premsa (425 KB)\nData de l'esdeveniment: 13/02/2013\nData de publicació: 11/02/2013


El president del Consell Superior d'Esports es reunirà dijous amb els representants de totes les seus de Tarragona 2017\nUna delegació tarragonina assistirà aquest dimecres a Itàlia a l’Assemblea del Comitè Internacional dels Jocs Mediterranis\nEl president del PP de Tarragona, diputat al Congrés i portaveu de la formació a l'Ajuntament de Tarragona, Alejandro Fernández, s'ha reunit aquest dimarts amb el president del Consell Superior d'Esports (CSD), Miguel Cardenal. Una trobada de la qual n'ha sortit una nova cita, per aquest mateix dijous dia 27 a dos quarts d’1 del migdia. És el dia en què Cardenal visitarà la ciutat per parlar amb representants de tots els Ajuntaments que seran seu dels Jocs Mediterranis del 2017, entre ells l’alcalde d’Altafulla, Fèlix Alonso.\nLa representació tarragonina està encapçalada pel Director General dels Jocs, Ramon Cuadrat, i pel tinent d’alcalde i Comissionat dels Jocs, Javier Villamayor, qui ha destacat als micròfons de Tarragona Ràdio la importància d’aquesta trobada, on hauran de presentar tota la documentació sobre les garanties de la inversió de l’Estat. També hauran d’explicar el calendari de construcció de les instal·lacions.


Montecillo Singladuras Albariño 0,75 L | Comprar a Grauonline.cat\nARA 9,06€ I.V.A inclòs\nINFORMACIÓ D'INTERÈS Montecillo Singladuras Albariño 2018\nColor: Groc palla amb reflexos llimona, brillant, transparent, net.\nAroma: Aromàtic, bona potència de via nasal. Amb caràcter i tipicitat de albariño, característic, cítrics fins i elegants, aranja, llima, suggerent aroma d'una fruita més dolça pera d'aigua sense arribar a notes tropicals molt subtils, marialluïsa.\nGust: Saborós, tradicional, alguna nota de les presents també en nas apareixen a la fase gustativa, préssec, pera, llima verda, herbàcies, flors blanques. És sec, lleugerament afruitat, fàcil de beure, saborós, bona persistència i final de boca polit, rodó, fàcil.\nAmb peix, marisc, cuina natural, fresca, vegetal. plats amb transformacions i coccions de lleugeres maceracions, salses suaus, un deliciós lluç de l'atlàntic amb cloïsses i gambes amb salsa verda, carpaccios de peix, de bacallà amb tomàquet natural, ratllat i oli d'olives negres.\nFundada el 1772, "Bodegas Osborne" és un referent en l'elaboració de vins espirituosos d'Espanya.\nEl negoci familiar s'inicia fa mes de dos segles amb l'anglès Thomas Osborne Mann, qui va embarcar des Devon impulsat per una creixent demanda en Londes per vins de Jerez. Juntament amb Sir James Duff, cònsol britànic a Cadiz, formaria una companyia per exportar vins a Anglaterra i altres països. Anys després, fundaria primers cellers que portarien el seu nom. Des de llavors "Bodegas Osborne" ha estat en mans familiars, amb les seves oficines en els mateixos edificis centenaris del Port de Santa Maria.\nRocío Osborne, sisena generació de la família, representa el negoci familiar a tot el món destacant la qualitat i valors de tots els vins de "Bodegas Osborne".\n4,99 € I.V.A inclós\nMoscato La Gioiosa Frizzante\n5,77 € I.V.A inclós\nMarrec Blanc 2019\n4,33 € I.V.A inclós\nMontecillo Singladuras Albariño, vi blanc D.O. Rías Baixas, és un dels més de 9000 productes que trobaràs a la nostra botiga online.


Rock&Roll – Diego Armando Dj\nCursos acerca de: Rock&Roll\nEl millor grup de l’underground barceloní torna a la vida\nPer voluntat underground, per caos, per ceguesa de tots, per no haver editat mai res, pel que sigui mai es va fer justicia a aquesta banda amb membres encara actius en formacions com Doza , Le Petit Ramon i els nanus del Park o Narwhal entre d’altres.\nLa química del grup a mi em recorda la primera Velvet en versió caribenya en plena eclosió del post -punk!\nUna banda que en els seus mp3 gravats en directe han tornat a l’actualitat i segueixen frescos i perversos!\nLa imatge us durà a un món ple de fantasia sonora!\nEl seu nom LAS BURNING LADILLAS!\nRock Lobster sonarà a l’Upload aquest dissabte\nUn tema clàssic en les sessions de Rock & Roll de Diego Armando que repeteix a l‘Upload aquest dissabte 20 d’octubre amb els Indiespot dj’s , el bon amic Monday i la metralladora de hits dels Sanjays.\nRock & Roll a l’Upload\nMACHO , BLACK & ROLL en estat pur i el BANKROBBER GANG en la seva faceta més marrullera inauguren les Brave Bands de l’Upload….Guitarres i més guitarres!\nLa festa comença a les 23 i acaba a les 6 :30 , si encara no t’ha quedat clar, escolta el disc de MACHO i aquesta vella Sessió de Rock de Morsambxilófons!!!\nLa pirmera de les moltes nits de festa que ens esperen al local del Poble Espanyol.


Caravana d' artistes, una convocatòria social al camp de refugiats de Lagkadikia | TACCbcn\nCaravana d’ artistes, una convocatòria social al camp de refugiats de Lagkadikia\nTaller d’ Art, Cultura i Creació ha impulsat el projecte Caravana d’artistes. Es tracta d’ una iniciativa que pretén programar activitats escèniques i culturals durant el mes de juliol al camp de refugiats de Lagkadikia.\nDurant trenta dies solistes i companyies de diverses disciplines d’ arts escèniques i de l’ àmbit audiovisual se citaran a Grècia, on TACC garantirà l’ allotjament de tots els voluntaris i voluntàries que es vinculin a la caravana. Tallers de circ o expressió corporal, teatre social, o inclús píndoles audiovisuals poden ser bones eines per a treballar amb els menors, tot expressant els seus sentimients, canalitzant les seves emocions i visibilitzant la tasca que es desenvolupa al territori.\nA través d’una convocatòria els interessats en sumar-s’hi a la iniciativa podran fer arribar la seva proposta de taller o intervenció al territori. El funcionament és simple, només cal emplenar el model de fitxa adjunt, especificant la disponibilitat i preferència a l’ hora de viatjar, i enviar-ho abans del 22 de desembre a acciosocial@taccbcn.com.\nLa plataforma defensa l’ art com a eina d’ inclusió i transformació social, i segons la responsable de la línea d’ acció social de l’ entitat, Alba Fernández, “no podiem quedar-nos de braços creuats tenint un projecte artístic i un munt de companys de professió implicats en la causa i amb ganes de treballar in situ”.\nAquesta iniciativa es durà a terme gràcies a la col·laboració del col·lectiu Where is the life? que des de juny de 2016 ofereixen acompanyament i suport a menors i dones al camp. Ambues entitats, treballaran de manera conjunta en el procés de selecció, en tant que Where is the life? desenvolupa al llarg del curs la seva tasca al camp, i poden fer la tria en base a les necessitats especifiques que es requerixin en el moment concret. En aquest sentit la voluntària, Laia G. Vila, explica com es de cambiant la situació als camps de refugiats “la realitat de cada individu, i per tant, el dia a dia del grup és diferent. Cada setmana varia la necessitat que cobrim al terreny, motiu pel qual és indispensable estar atent a les persones, a l’ entorn i ser flexible a l’ hora d’ adaptar-se als canvis que es van produint“.\nLa Casa de la Vida ha estat l’ espai relacional que ha construit el col·lectiu amb el grup de menors no acompanyats del camp, a través de tallers ocupacionals. L’ art, la creativitat i l’ esport són eines que també treballen per tal de “reforçar la cohesió de grup i fomentar el treball comunitari”. No obstant, també faciliten eines per a la integració dels joves a la comunitat europea, a través de tallers d’ anglès i alemany.\nA l’ octubre, el primer contacte\nDel 7 al 10 d’octubre, bona part de l’ equip de TACC viatjarà a Lagkadikia amb l’ objectiu de conèixer de primera mà la situación en la que es troven els refugiats “veure les possibilitats del territori, tenir un primer contacte amb els voluntaris i tancar qüestions de planificació logística”, explica Fernández.\nModel de fitxa de la Caravana d’ artistes.\nConvocatoria abierta para dos residencias de investigación en Hangar\nAyudas para la movilidad en el ámbito de las artes escénicas, visuales, música, literatura y libro\nInscripcions obertes per participar a la fira TACCtil Esplugues de Llobregat


Sitgesinfoguia – L’ACA suspèn l’increment de la tarifa de l’aigua\nL’ACA suspèn l’increment de la tarifa de l’aigua\nL’Agència Catalana de l’Aigua (ACA) ha suspès cautelarment l’increment del preu de l’aigua per a 2018 després que el Tribunal Suprem ratifiqués l’anul·lació de l’adjudicació del contracte dels serveis d’abastament d’aigua en alta Ter-Llobregat a l’empresa Acciona. La mesura reforça la decisió de l’Ajuntament de Sitges de no modificar la tarifa, tal com va donar a conèixer la regidora de Serveis Urbans, Carme Almirall, en el ple de març passat.\nEl preu de l’aigua a Sitges no s’apujarà aquest any finalment, després que l’Agència Catalana de l’Aigua ha aprovat aquest dimarts suspendre de forma cautelar l’increment de la tarifa d’ATLL per a 2018.\nLa suspensió arriba després que el Tribunal Suprem ratifiqués l’anul·lació de l’adjudicació del contracte dels serveis d’abastament d’aigua en alta Ter-Llobregat a l’empresa Acciona. La decisió de l’ACA haurà de ser aprovada pel Consell de Ministres en aplicació de l’article 155.\nLa regidora de Serveis Urbans, Carme Almirall, va anunciar en el ple de març passat que l’Ajuntament no aplicaria l’increment “per a tranquil·litat de tots els ciutadans. Això és un preu taxat per l’Ajuntament i, per tant, Sorea no el pot apujar”, va indicar. En les darreres setmanes, la regidoria de Serveis Urbans treballava amb l’empresa que gestiona l’aigua a la vila, Sorea, per trobar solucions a l’increment de 250.000€ que estava previst dur a terme.\nEl preu de l’aigua a Sitges es manté congelat des de 2015, quan la tarifa es va incrementar degut a les inversions de millora del servei.


Joventut | Alzira Ràdio\nAlzira seguirà oferint cursos de formació per a jóvens\nAlzira renova la seua participació en el programa de col·laboració conjunta entre municipis Xarxa Jove. Es tracta d’un projecte que complix 5 anys i que pretén, crear sinergies entre els municipis en les campanyes dirigides als joves. Un dels projectes més destacats són les formacions de monitor d’oci i temps lliure o de manipulador d’aliments. … Read more\nCategories Informatius, Joventut Deixa un comentari\nEls alumnes que s’examinen enguany de la PAU són els més afectats a l’àmbit educatiu\n14 abril, 2020 14 abril, 2020 per Alzira Ràdio\nEls alumnes de segon de Batxillerat són els més afectats per l’absència de classes presencials. La proximitat a les proves PAU i les classes en línia no són una bona combinació, per a uns alumnes que van a jugar-se el seu futur. Els estudiants treballen des de casa per intentar assimilar conceptes nous sense l’ajuda … Read more\nCategories Ciutat, Educació, Joventut, Salut Deixa un comentari\n3 abril, 2020 3 abril, 2020 per Alzira Ràdio\nAlzira enviarà un informe de necessitats educatives a la Conselleria, després que la Generalitat anunciara la distribució de tauletes digitals tàctils i ordinadors per a instituts. Des de l’Ajuntament s’ha contactat amb tots els centres d’Alzira per a demanar que remeten abans del 7 d’abril les dades de cadascun. Concretament, se’ls ha demanat informació sobre … Read more\nCategories Ciutat, Educació, Infancia, Joventut, Salut Deixa un comentari\nTornen a Alzira les nits esportives amb l’Oci Alternatiu\nTornen les nits esportives per als joves d’Alzira. L’Oci Alternatiu, que es durà a terme l’últim dissabte de cada mes entre febrer i maig, pretén donar a la gent jove una alternativa saludable a l’oci habitual. Les nits esportives sempre han gaudit de molt bona acollida entre els joves alzirenys que des que s’iniciaren no … Read more\nCategories Ciutat, Esports, Joventut Deixa un comentari\nEl 14 de febrer se celebra el Dia Europeu de la Salut Sexual\n19 febrer, 2020 12 febrer, 2020 per Alzira Ràdio\nEl 14 de febrer no sols és un dia per als enamorats, sinó també el Dia Europeu de la Salut Sexual. Un dia per reivindicar la llibertat sexual de totes les persones i conscienciar la ciutadania de la importància de tindre uns hàbits sexuals saludables. La conscienciació és un tema del qual ja s’ocupa la … Read more\nCategories Joventut, Salut, Sanitat Deixa un comentari


Els sindicats proposen limitar el preu del lloguer a Andorra a 8 euros el metre quadrat i una pujada del 20% del sou mínim - La Valira\nEls sindicats proposen limitar el preu del lloguer a Andorra a 8 euros el metre quadrat i una pujada del 20% del sou mínim\nLa Unió de Sindicats han elaborat un decàleg de 8 propostes per augmentar el poder adquisitiu de la ciutadania i que volen elevar al Consell Econòmic i Social. De fet, aquest dijous tenen una reunió amb la Confederació Empresarial Andorrana (CEA) per poder-les debatre i arribar a acords.\nAdvoquen per un increment d’un 20% del salari mínim interprofessional o, en el cas que es rebutgi proposen establir la tretzena paga obligatòria, que supliria aquest increment. En aquest sentit, demanen que s’integri per llei l’increment dels salaris amb l’IPC per adequar-se a l’encariment del cost de la vida i evitar una bretxa entre salaris.\nUna altra mesura fa referència a la limitació a 8 euros el metre quadrats dels habitatges de les parròquies centrals d’obra nova i premiar aquells propietaris que els lloguin per un preu inferior a l’establert amb una bonificació via impositiva.\nEn el context dels habitatges de compra suggereixen que tota promoció privada que es presenti per a l’adquisició d’un habitatge, ha de ser l’Estat andorrà junt amb els Comuns, qui ha de promoure un 20% dels habitatges en règim d’habitatge protegit, entenent-se aquest, per persones del país a preus assequibles.\nAixí mateix, també demana que es creï un Registre de la Propietat públic i gratuït i la fixació d’un preu de referència de tots els habitatges destinats al lloguer on es tinguin en compte factors com la situació geogràfica i els serveis de l’immoble. El secretari general de la Unió Sindical d’Andorra (USdA), Gabriel Ubach, ha manifestat que aquesta regulació s’ha d’implementar en un termini entre tres i sis mesos pel gran impacte que té en la ciutadania i en la qualitat de vida.\nTambé apunten que cal revisar el percentatge de la recaptació impositiva i proposen establir un 20% en les rendes més elevades, així com un augment de prestacions pels autònoms amb 5 o menys treballadors a càrrec.\nEl decàleg conté una ajuda del 30% del preu de l’habitatge als estudiants que hagin de marxar d’Andorra a cursar estudis superiors, establint un llindar màxim de 700 euros en els lloguers. En aquest cas, s’aposta per ajudes al transport escolar.\nFinalment, volen la derogació del darrer decret de preus per accedir a les residències i eliminar la bretxa salarial entre homes i dones.\n1 comentari a “Els sindicats proposen limitar el preu del lloguer a Andorra a 8 euros el metre quadrat i una pujada del 20% del sou mínim”\n12 de maig de 2022 a les 7:12 am\nAixò sona demandes de sindicats europeus …


Comunicat conjunt davant les mesures cautelars del conveni col·lectiu català de gent gran - CCOO CAT\nCCOO » Notícies » Comunicat conjunt davant les mesures cautelars del conveni col·lectiu català de gent gran\nComunicat conjunt davant les mesures cautelars del conveni col·lectiu català de gent gran\nEl nostre respecte per la decisió presa per la Sala Social del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, una mesura cautelar i pendent, per tant, d’una sentència definitiva.\nEl Conveni GERCAT és fruit de l’acord entre les organitzacions empresarials ACRA, CAPSS i La Unió, i les organitzacions sindicals CCOO i UGT.\nEl Conveni GERCAT és plenament vigent a dia d’avui, però la seva aplicació efectiva no es produirà fins la seva publicació en el DOGC.\nLamentar la demanda interposada per una organització empresarial que està provocant que les persones treballadores del sector d’atenció a la gent gran no puguin gaudir de l’esperat increment de salaris, a falta del judici previst al setembre, i al dictamen de la corresponent sentència.\nLamentar també el posicionament públic contrari envers el Conveni GERCAT provinent d’altres organitzacions empresarials, el qual provoca un perjudici per a les persones treballadores i no contribueix a la millora del sector d’atenció a la gent gran amb dependència.\nReiterar el compromís de les entitats sotasignants, que tenen l’aval del 90 % del sector, envers l’àmbit d’atenció a la gent gran mitjançant un conveni GERCAT que preveu millores socials, entre les quals un escenari econòmic per al període 2021-2023 d’increments tarifaris que permetran actualitzar les condicions salarials del col·lectiu professional


La Generalitat veu “anòmala” la voracitat de Goiat i ja no descarta capturar-lo\nActualitzada 06/07/2018 a les 11:58\nEl departament de Territori va admetre ahir per primera vegada que el comportament de l’ós Goiat és “anòmal” per la intensitat dels atacs i la preferència pel bestiar equí, i ja ni tan sols descarta capturar-lo i traslladar-lo tal com exigeix de forma unànime el Conselh d’Aran. El seu futur podria decidir-se en una nova “cimera” aquest mateix mes.\nLa Generalitat va reconèixer ahir per primera vegada que l’ós Goiat té “un comportament depredador anòmal”, tant per la intensitat dels atacs a ramats com per una tendència a devorar bestiar equí fora del que és habitual, i ja ni tan sols descarta capturar-lo i traslladar-lo com reclama el Conselh Generau d’Aran. Així ho va afirmar el departament de Territori, que va corroborar una situació que denuncien des de fa temps ramaders de la Val i el Pallars Sobirà i que és motiu de tensions polítiques. Tanmateix, la conselleria confia a “modificar la conducta” d’aquest exemplar mitjançant un dispositiu que inclou una mesura inèdita: disparar-li amb bales de goma.\nIntents de 'corregir' la conducta de l'ós\nEuga morta a Rius. El Conselh va començar a aplicar les mesures de dissuasió que planteja el protocol arran de la mort d’una euga a Rius dimarts passat.\nPrimeres mesures. El primer pas va ser fer detonar coets de pirotècnia amb l’objectiu que l’ós relacioni el soroll amb atacar bestiar equí. Tot i així, l’endemà va devorar un poltre a la muntanya de Mont, en una jornada en què hi va haver tres atacs diferents d’óssos a Aran.\nEcologistes. L’entitat ecologista Ipcena va mostrar també la seua preocupació per l’increment dels atacs i va reclamar la creació d’un òrgan de participació social per millorar la col·laboració i intentar assolir un consens.\nSi bé Territori va admetre l’“intens comportament depredador” de Goiat, va puntualitzar que “no està habituat a la presència humana ni presenta conductes “clarament agressives”. Per reduir els atacs, espera dissuadir-lo d’atansar-se a ramats amb bales de goma, sorolls i llums. També planteja utilitzar repel·lents i electricitat en les preses que l’ós abandona, a fi de provocar-li “experiències aversives severes” si torna per alimentar-se’n.\nL’equip de seguiment es va declarar el juny passat “sorprès” pel comportament de Goiat\nEl Conselh va rebre aquest anunci amb escepticisme i va ratificar l’exigència de tornar a Eslovènia aquest ós, que la Generalitat va alliberar el 2016. El síndic d’Aran, Carlos Barrera, va revelar que ja han aplicat part de les mesures del protocol, amb l’ús de pirotècnia i un pastor elèctric sobre l’euga que va matar dimarts a Rius. “Encara no ha resultat res”, va concloure Barrera, que va destacar que utilitzar pilotes de goma pot ser arriscat, ja que tenen un abast inferior a 50 metres. “Qui s’hi atansarà tant?”, es va preguntar. Tanmateix, seguiran amb aquest protocol per presentar els resultats en una nova reunió aquest mes per decidir sobre aquest exemplar (vegeu el desglossament). “Una vegada esgotem el protocol, haurem de plantejar-nos què fer”, va dir Barrera, per al qual la resposta és “traslocar-lo”. “Goiat és inadaptat i posa en perill la ramaderia equina”, va argumentar. “No podem agrupar els cavalls per protegir-los com fem amb les ovelles”, va afegir.\nEl futur d’aquest ós s’haurà de decidir aquest mateix mes, en una nova reunió de l’equip de seguiment transfronterer de l’ós, que integra la Generalitat, el Conselh, el Govern d’Aragó i el ministeri d’Ecologia francès.\n“No es descarta cap opció, inclosa la de capturar-lo i extreure’l del medi”, va apuntar ahir Territori, si bé va afirmar que fer-ho “requerirà un sòlid posicionament tècnic i consens a escala regional, estatal i comunitària”. No en va, la Generalitat ha destinat a la reintroducció de Goiat bona part dels fons del programa Piroslife de la Unió Europea (vegeu les claus).\ndecidir aquest mateix mes, en una nova reunió de l’equip de seguiment transfronterer de l’ós, que integra la Generalitat, el Conselh, el Govern d’Aragó i el ministeri d’Ecologia francès. Tant la conselleria com l’administració aranesa van destacar que s’espera que hi participin representants de l’Estat. S’ha d’assenyalar que aquesta és l’administració competent a l’hora d’autoritzar el trasllat d’animals salvatges fora del territori espanyol. Aquesta trobada, de la qual encara no s’ha determinat la data, arriba després d’una primera reunió a Aran el passat dia 22 de juny. Cap dels participants va parlar aleshores sobre les conclusions a les quals havien arribat. Ahir, en canvi, Territori va revelar que l’equip s’havia mostrat “sorprès” per l’“intens comportament depredador d’aquest exemplar”. No obstant, evita els ramats que estan protegits per pastors i gossos.


L’associació que aglutina els venedors del Mercat Central de Sueca, més conegut com a La Plaça, ha organitzat per a hui divendres, 14 de setembre, a partir de les 19 hores, una nova edició de Tasta La Plaça, amb la col·laboració de les regidories de Comerç, Mercats i Turisme de l’Ajuntament de Sueca.\nEn aquesta degustació, els assistents podran delectar-se amb una variada selecció de productes elaborats artesanalment i plats típics valencians. També podran disfrutar d’una fondue de xocolate amb què banyar diferents peces de fruita. A més, els més menuts podran disfrutar de jocs infantils i, a les 19.30 hores, s’oferirà l’actuació d’Alain Billyork titulada “Homenatge als clàssics”, muntatge inclòs dins de la programació off de la Mostra de Mim.\nTotes aquelles persones que estiguen interessades a acudir, podran comprar els seus tiquets a partir de hui, a preus molt econòmics, en la Tourist Info en horari de matí i en les diferents parades del Mercat. El preu és de 2 euros per a tres degustacions.


La Nevera Solidària | Ateneu L'Harmonia | Gestió comunitària a Sant Andreu de Palomar\nEt sobra algun aliment o has cuinat de més? Porta’ls a la Nevera Solidària de l’Ateneu L’Harmonia!\nJa està en funcionament la primera Nevera Solidària de Catalunya a l’Ateneu L’Harmonia de Sant Andreu. La iniciativa, promoguda per diverses entitats de la ciutat, vol ser una eina més en la lluita contra el malbaratament alimentari i un exemple pràctic d’aprofitament i de solidaritat.\nLa Nevera Solidaria de L’Harmonia s’emmarca dins la xarxa de Neveres Solidàries que va començar a Galdakao (Biscaia) el 2015 i s’ha anat estenent per tota la península. Actualment funcionen satisfactòriament més de 10 neveres solidàries, seguint uns mateixos criteris de funcionament per dipositar i retirar els aliments.\nA Barcelona el projecte ha estat impulsat per la Fundació Rezero, la Fundació Banc de Recursos, Nutrició Sense Fronteres i compta amb el vist-i-plau de tècnics de l’Agència Catalana de Seguretat Alimentària i amb la implicació entusiasta de la Comissió de Responsabilitat Ambiental de L’Harmonia i el col·lectiu STAP Social, que acollirà i tindrà cura del manteniment de la nevera.\nConsulta les normes d’ús de la nevera.\nLa Nevera Solidària als mitjans!:\nBTV (nova notícia)\nNotícia anterior Estalvi d’aigua a L’Harmonia\nSegüent notícia Manifest en suport a les encausades i detingudes


Malalts de pedra\nEl Temps [Feature]\nRecuperació d’una paret al barranc de Biniaraix (Sóller). Toni Font\nLa feina desinteressada de molts particulars en l'àmbit de la cerca i la catalogació a tot el país ha propiciat la revaloració de les construccions de pedra seca, alhora que alguns ajuntaments s'afanyen a convertir aquests paisatges humanitzats en un recurs turístic.\nAugust Bernat era un de tants catalans que aprofitava els caps de setmana per a fugir de la vida urbana de Barcelona. L'esgambi el trobava a l'Alt Camp on, a més de tenir-hi casa, podia cultivar la seua afecció per l'excursionisme. Entre caminada i caminada acabà parant esment en unes construccions d'aspecte adust però ben robustes que, de tan senzilles, s'integraven en harmonia total amb la resta del paisatge. Hi havia barraques de planta gran, perxes, murs, algun pou... Fou així que aquest treballador del sector tèxtil començà a empaitar barraques, a dedicar cada dia festiu que tenia a cercar aquests exemplars d'arquitectura agrícola. A base de fotografiar, mesurar, catalogar... durant prop de quaranta anys, August ha anat confegint el seu particular –i inacabat– inventari de pedra seca. "Quan comences, ja no pots parar", afirma. "Al principi jo pensava que era l'únic sonat a qui atreia aquesta història –explica–, però amb el pas del temps em vaig adonar que no era pas sol."\nDe sonats o de malalts de pedra, com ells mateixos es defineixen, n'hi ha molts arreu del nostre país, com es va palesar a la 6a Trobada de Pedra en Sec als Països Catalans, que va tenir lloc fa pocs dies a Vilafranca (Ports). Com August, hi ha Toni Font, un consultor ambiental que coneix cada pam del barranc de Biniaraix (Sóller); o Xavier Folch i Josep F. Pitarch, que tenen catalogades les més de 1.400 barraques que hi ha al terme municipal de Tírig (Alt Maestrat); o Maria Carme Freixa, qui no s'està de reivindicar l'escampadissa de xicotetes barraques característiques de la Portella de Vallfogona (Ripollès).\nEn tots aquests municipis, però també en molts altres –des de la Vall de Gallinera fins a l'Alt Empordà–, l'element petri ha esculpit paisatges humanitzats que ens parlen, alhora, de la senzillesa i de la humilitat amb què, en el passat, els avis dels nostres avis van haver d'encarar la feixuga tasca de la supervivència. Perquè aquí, com en moltes grans àrees geològicament semblants de tota la Mediterrània, els homes van haver de lluitar per endreçar la terra, alliberar-la de pedres i convertir-la en camps de conreu. Sabent que era una batalla perduda, els treballadors de la terra optaren per aliar-se amb l'element mineral. El resultat foren construccions essencials, de pedra pura, sense afegitons de morter, posades l'una damunt l'altra, perfectament encaixades. Pedra a pedra. El resultat d'aquesta "arquitectura sense arquitectes", com l'anomena Arturo Zaragozà, membre de l'Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles i expert en pedra seca, és visible, amb tot de manifestacions diverses, arreu de la Mediterrània.\nA França, Creta, Itàlia, Israel, Marroc... se'n troben mostres. Algunes es remunten a l'inici de la nostra era (de fet, la primera cita literària que se'n troba és a la paràbola de la vinya de la Bíblia), algunes altres no arriben al segle de vida. Avui, les construccions de pedra seca són el testimoni d'un passat agrícola que no es repetirà. Potser per això, i per l'èxode rural intens que ha viscut el nostre país, per la falta de sensibilitat social i per l'aparició de noves tècniques constructives, l'arquitectura de pedra seca es va devaluar durant les dècades centrals del segle passat. El menysteniment envers aquesta tècnica mil·lenària no era més que un reflex d'una devaluació generalitzada de tot allò referit al món rural. Algunes parets es deixaren solsir; la vegetació cobrí pous i marges; però la majoria de barraques romangueren immutables. Ínterim, molts paredadors, margenadors i agricultors, dipositaris del saber fer característic d'aquesta arquitectura popular, van abandonar una comesa tan feixuga. Civeres, perpals i malls van restar confinats en un racó.\nUn ressorgiment mineral. No és fins a la dècada dels 80 que algunes persones –alguns "sonats", com diria August– comencen a cridar l'atenció sobre el valor d'aquestes manifestacions constructives però també etnològiques. De manera particular i amb molt d'esforç personal, uns pocs s'entestaren a inventariar barraques, cisternes, basses... Alguns, com el grup que encapçala Ramon Artigas, a Sitges, decidí de pintar un drac verd a les barraques que ja havien catalogat, per tal de deixar-hi constància. Uns altres es limitaren a treballar individualment, anotant en uns arxius rudimentaris les dimensions i la tipologia. I, a poc a poc, i esperonats pel referent internacional, uns i altres començaren a posar-se en contacte, a saber que no eren sols, a devorar la bibliografia que s'anava produint, a compartir l'afecció, a assumir que allò que feien tenia un sentit més rellevant que no es pensaven. Amb el corpus que s'anà generant, els estudiosos disposaren cada volta de més raons per a reclamar-ne a les autoritats la salvaguarda i la valoració.\nMancant com manca una figura de protecció superior, diversos ajuntaments optaren per declarar alguns elements Béns Locals d'Interès Cultural (BLIC). En la cursa per a distingir-se entre l'oferta turística, algunes institucions han acabat fent-ne bandera. És el cas de l'Ajuntament de Vilafranca (Ports), que l'any 2006 va obrir el primer museu de pedra seca del País Valencià. O el de la Fatarella, que, a instàncies de la fundació El Solà, impulsa des de fa un decenni una campanya de sensibilització per a xiquets, i més activitats de difusió, com ara la creació de tres itineraris. O el Consell de Mallorca, que des del 1988 ha donat valor als camins de pedra seca que solquen la serra de Tramuntana.\nTanmateix, no s'hauria arribat fins ací sense la insistència de visionaris com August i tota la seua colla. Com explica Juan B. Simó, historiador i expert en turisme, els qui vivien al costat de la pedra seca, com ha passat amb tants altres elements de valor etnològic, "estàvem acostumats a veure-ho des de xiquets", de manera que "ens semblaven elements corrents del paisatge". Ha calgut, doncs, sensibilitzar els nadius que "la pedra seca constitueix un dels fets arquitectònics més formidables que les persones han pogut dur a terme en la superfície de la terra"; ha calgut "constatar que forma part d'una autèntica cultura, de vegades esvaïda o menyspreada". Al cap i a la fi, com apunta August Bernat, "per a protegir alguna cosa, primer cal estimar-la i conèixer-la".\nWikipedra. De moment, mentre alguns ajuntaments s'afanyen a convertir la pedra seca en productes de consum turístic, els qui primer van reivindicar el valor d'aquestes xicotetes catedrals paganes van fent via, assistits per les noves tecnologies. La llapissera i el mapa, que fa un lustre eren ferramentes indispensables en el kit del bon catalogador, han deixat pas al GPS. Internet els permet l'accés al cadastre i a les ortofotos abans d'eixir de casa, i alhora verificar la correcció de les dades de posició en tornar del camp. La precisió que es pot assolir és màxima.\nInternet ha facilitat, a més, el fet de compartir els bancs de dades, i ha posat fi a la soledat que havia caracteritzat el treball d'aquests empaitadors de barraques. Per tal de canalitzar el treball dispers d'aquests afeccionats a la pedra, l'Observatori del Paisatge de Catalunya ha posat en funcionament des de l'abril la Wikipedra, una web que s'inspira en l'esperit col·laboratiu de la Wikipedia. L'objectiu, com en el cas de l'enciclopèdia interactiva fundada per Jimmy Wales, és que els usuaris vagen confegint un catàleg detallat de les barraques que hi ha disperses pel Principat. De moment, en la Wikipedra ja hi ha les 4.500 barraques, repartides en 16 comarques i 134 municipis, que el grup Drac Verd –que ha estat en la gènesi de la web– i alguns altres com el grup barracaire de Mont-roig del Camp, han catalogat aquesta darrera dècada. Gràcies a aquesta plataforma, qualsevol persona pot consultar les barraques o cabanes que hi ha a cada municipi, a través de mapes, fitxes, fotografies i croquis; i alhora introduir, prèvia validació, noves barraques. La Wikipedra només abasta Catalunya, si bé, com explica Ramon Artigas, que n'és l'alma mater, "gent de la Catalunya del Nord i de Castelló s'ha interessat per una possible ampliació".\nAugust Bernat i la seua colla també hi volen introduir les barraques que han inventariat durant tots aquests anys. "És un pas endavant molt important per a poder fer aquesta feina", diu el qui ara per ara exerceix de president de la Coordinadora d'Entitats per la Pedra Seca. Amb tot, amb millors o pitjors tecnologies, veu clar que el treball de camp, l'eixida a la muntanya, continua essent insubstituïble. És allí que es pot trobar una nova barraca –siga gran o xicoteta, s'haja ensorrat o continue erecta– per a incorporar-la al catàleg. Al cap i a la fi, tota pedra fa paret i tota barraca fa catàleg.


4 min. La Seu d'Urgell 06/06/2019 19:28\n651x366 El president de la Trobada Empresarial al Pirineu, Vicenç Voltes, durant el parlament de benvinguda. / M. P. (ANA) El president de la Trobada Empresarial al Pirineu, Vicenç Voltes, durant el parlament de benvinguda. / M. P. (ANA)\n651x366 L'exdirectora de Google Amèrica, Olga San Jacinto, durant la seva ponència. / M. P. (ANA) L'exdirectora de Google Amèrica, Olga San Jacinto, durant la seva ponència. / M. P. (ANA)\n651x366 L'alcalde en funcions de la Seu d'Urgell, Albert Batalla, durant el parlament en l'acte inaugural. / M. P. (ANA) L'alcalde en funcions de la Seu d'Urgell, Albert Batalla, durant el parlament en l'acte inaugural. / M. P. (ANA)\n651x366 El president de la Trobada Empresarial al Pirineu, Vicenç Voltes, conversa amb el ministre de Finances, Eric Jover. / M. P. (ANA) El president de la Trobada Empresarial al Pirineu, Vicenç Voltes, conversa amb el ministre de Finances, Eric Jover. / M. P. (ANA)\nAportar valor als empresaris, directius i també a la societat. Sota aquesta premissa s'ha inaugurat aquest dijous la 30a edició de la Trobada Empresarial al Pirineu, un esdeveniment que s'ha celebrat a la sala Sant Domènech de la capital alturgellenca i que ha aplegat una gran quantitat de personalitats del país veí, però també de dins de les fronteres andorranes. L'acte de rebuda, previst per a primera hora de la tarda, ha estat conduït pel president de la Trobada Empresarial al Pirineu, Vicenç Voltes, que ha definit els tres grans objectius que es marca l'esdeveniment: "Continuar sent capaços d'aportar valor", atreure a les noves generacions empresarials per tal d'arribar a ser l'aparador de la gran, mitjana i petita empresa, així com empreses de nova creació, i convertir cada edició "en una gran experiència". Per la seva banda, l'alcalde en funcions de la Seu d'Urgell, Albert Batalla, ha recordat que aquest és l'onzè any que la Seu acull aquest esdeveniment i ha reivindicat que aquest territori "és un bon lloc per fer la trobada però també per a fer empresa".


II BaTOCona, Festes de Maig de Badalona - Diables de Les Corts\nLes Festes de Maig de Badalona son tota una bona cita per un bon diablillu! Cultura popular a dojo ben regat amb unes cerveses gràcies a la II BaTOCona, la tabalada organitzada pels nostres amics de Bufons del Toc de Badalona, el passat dissabte 9 de maig.\nLa nit prèvia, també vam poder gaudir dels seu ritme i alegria -conjuntament amb la Banda Patilla- a la Nit del Mono, on uns quants de la colla vam anar a viure i ballar el cercatasques d’aquesta ciutat. Però retornem al “bolo” oficial, la BaTOCona d’enguany!\nAmb un sol de justícia, per torrar-nos prou bé volta i volta, vam iniciar la tabalada a la Plaça Pompeu Fabra a les sis de la tarda, amb un tema conjunt de totes les colles participants, l’inefable “Matador”. Tot just desprès, quan a plaça hi va acudir moltíssima gent a veure l’inici de l’acte, vam marxar en cercavila pels carrers de Badalona: un lluïment a la Plaça de l’Ajuntament, i especialment un ritme infernal amb molt públic pel Carrer del Mar i rodalies.\nLa quantitat de gent que va venir a vibrar amb la BaTOCona ens va donar molta força fins a arribar a la Rambla, on es va realitzar el lluïment final, amb una gran animació per part de Bufons del Toc i una conjunta de totes les colles com a cloenda -amb un “Matador” de nou-. Molt de ritme, companyonia, energia i públic va deixar a la BaTOCona en un gran lloc. Moltes felicitats als amics de Bufons per un èxit rotund de la tabalada de Badalona!!!! I que en siguin moltes més!\nAnteriorPrevious post:RETOCA’Mmmm! Trobada de Percussió de Les Corts’15SegüentNext post:Mostra d’Entitats de Les Corts’15


15 maig 16\nUna de les experiències imprescindibles a pocs minuts de Barcelona és la possibilitat de descobrir vi i tradició a l'Alt Penedès, una de les zones vinícoles on s'elaboren vins i caves de fama internacional. El trajecte fins a la regió, a uns 50 quilòmetres del centre de Barcelona, ens ofereix molt més que les típiques cates que acompanyen un ampli recorregut per la gastronomia que s'estén des de la costa fins al Prelitoral català: castellers, edificis medievals, modernisme i un enorme patrimoni històric-artístic davant el qual sorprendre'ns.\nViatgem entre vinyes per l'Alt Penedès\nPer tot això, comencem la nostra ruta a Vilafranca del Penedès. De capital a capital, en la de l'Alt Penedès trobarem alguns dels edificis de major importància històrica de la regió: la Basílica de Santa Maria (segle XIII), el Palau Reial, d'un gòtic primerenc que, avui dia, recull el Museu de les Cultures del Vi de Catalunya, i els palaus Baltà i Macià, dos exponents de cases nobles que es remunten als segles XIV i XV. En aquests últims, encara es poden veure escuts d'armes a les façanes i resseguir al llarg de les seves estructures les diferents remodelacions que s'han anat realitzant posteriorment. Lluny d'acabar amb els atractius turístics, els castellers de Vilafranca són una de les cares més reconegudes d'aquesta activitat tradicional de la cultura catalana que han arribat a actuar fins i tot a Xangai (Xina). A la capital de l'Alt Penedès, solen fer-ho entre una i dues vegades al mes, movent-se per altres municipis de la comunitat autònoma.\nNo obstant això, més enllà del VINSEUM al Palau Reial, els visitants també poden visitar els cellers d'alguns dels vins més prestigiosos que aquí s'ofereixen, com les Bodegues Miguel Torres o les Bodegues Pinord, totes dues amb denominació d'origen. O millor encara, reservar els dies propers a la Ruta del Xató, al novembre, la Fira del Gall, al desembre, o la Festa Major de Vilafranca (30 d'agost), amb castellers i tasts de vi i cava. En sortir de la capital, ens esperen algunes sorpreses més. La primera la trobarem a les Caves Codorníu, que poden presumir de comptar amb uns cellers subterranis dissenyats per Puig i Cadafalch d'estil modernista; també les de Freixenet destaquen per l'estil noucentista en menor mesura, però els veritables amants del cava, s'escaparan fins a Sant Sadurní, un municipi que s'articula a través de la seva base romànica que es va expandir a mitjan segle XVI recollint estils gòtics i noucentistes al pas del temps.\nA Sant Sadurní, podem tenir la sort de topar-nos amb la Setmana del Cava, una de les celebracions més famoses de la regió abans de les Festes del Pilar del 12 d'octubre. No obstant això, qualsevol època és bona per descobrir una de les localitats amb més tradició de Catalunya, on tampoc hauríem de deixar passar l'oportunitat de perdre'ns entre vinyes que colonitzen el paisatge o encaminar-nos cap a altres punts d'interès, com Sant Sebastià dels Gorgs o la gran calçotada de Santa Fe del Penedès.\nDescobreix la gastronomia i la tradició de l'Alt Penedès. Allotja't a l'Alberg Pere Tarrés i descobreix el millor alberg de Barcelona. T'esperem!


d'especial. Home, si, tenim en compte el motiu del cessament, doncs si, el tema es digne de conversa. Ara ho entendreu: Res va importar, la facilitat de comunicació, res va importar si la feina era ben feta o no. Res va importar si jo era un bon comercial o no. L'Únic problema, era la meva ideologia. A la meva empresa, no li agradava - i no li agrada però ara jo allà ja no hi pinto res- que jo sigui catalanista i de la Joventut Nacionalista de Catalunya i Convergència Democràtica de\nCatalunya. I ja el crit al cel i la carta sobre la taula, els varen posar en el moment que es van assabentar de que jo formava part de la candidatura de Convergència i Unió per a les Municipals'07 a Terrassa.\nAra voldria -amb el vostre permís- i deixant de banda -o no- la política que tant m'apassiona, publicar aquella carta de renuncia que no va caldre fer servir. Som-hi doncs:\nA la atenció dels senyors (......) i (......)\nPer un treballador, d'aquells que encara creuen en l'esforç constant com a eina per l'Èxit, un dels dies mes feliços de la seva vida, es aquell en que arribes de nou a treballar a una empresa. Mes encara si aquella empresa, omple les teves expectatives, de moment dient-te tot allò que vols sentir. Arribes de nou, i sens dins teu tot de sensacions, que van des de il·lusió, fins a una certa por, passant òbviament per l'optimisme i les ganes de treballar. Arribes amb 20 anys i\net vols menjar el mon. Ets capaç de tot. Et creus capaç de tot i et mors de ganes de demostrar-ho. Un es marca uns objectius propis, amb un al·licient molt clar: Ser el millor a la seva feina. Si, jo sempre he cregut, que un a la seva feina ha de ser el millor. Perquè si no, quin sentit te? Si hi ha algú millor, que la faci. No?\nPeró es clar, a la feina, com a tot arreu, sempre hi ha algú que fent gala d'aquesta capacitat nata que tenim els humans per errar a cada pas, decideix emprendre un altre camí. El camí del "tot s'hi val". El camí del "surt si no vols que et trepitgi" . El camí del "Jo, i només jo.\nReitero que si, que s'ha de ser el millor, però no a qualsevol preu. Es per això, que degut a una qüestió ètica i moral, he decidit baixar d'aquest tren. Perquè si be, estem d'acord en que el fi de trajecte de tot comercial es la venta i per tant la comisio, hi ha estacions per les que jo, no estic disposat a passar.\nNo vull, en un futur, tenir a la meva consciencia l'haver pressionat algú per que compri un pis, amb una quota mensual que no podrà pagar mai, i que el farà patir tota la seva vida.\nAixí com tampoc, em vull convertir en una especie de voltor, que sobrevola el barri, esperant a que un pobre avi mori, per veure si així puc agafar el pis, i vendre'l.\nHo deia abans, soc comercial. Ho soc i ho vull ser. Peró tot, absolutament to en aquesta vida te uns límits, i jo els meus els tinc molt clars. Tant clars, com que no me'ls vull saltar. Soc comercial, no me'n cansaré de dir-ho, però tornant a allò del tren, aquesta no es la meva via, i per tant jo, baixo en aquesta estació.\n-President Executiu Local JNC-Terrassa\n-Membre del Comité Executiu Local de CdC


La Plataforma Prou prepara accions per acabar amb les pudors i els sorolls de la fàbrica Hinojosa\nAquest dimarts els veïns s'han reunit convocats per la Plataforma Prou i davant la seva impotència han decidit que es concentraran davant de la fàbrica el proper 24 d'agost. Els veïns també han acordat a títol individual trucar als Mossos d'Esquadra en el moment que hi hagi molt soroll i/o pudor informant de la situació i presentar una denúncia. Els veïns afectats volen que se solucionin tots aquests problemes o que es tanqui la fàbrica fins que no ho solucionin.\nEls Mossos han rebut aquest dimecres una allau de trucades de veïns de Sarrià de Ter denunciant els sorolls i les males olors i aquests han obert una incidència que es farà arribar a l'Ajuntament de Sarrià de Ter segons els Mossos.\nLa Generalitat que és qui va concedir la llicència provisional a l'empresa per continuar amb l'activitat de l'antiga Torraspapel.\nPel que fa a l'Ajuntament de Sarrià de Ter té previst aprovar el proper dimarts en el ple municipal una nova ordenança que regularà les olors i que està orientada amb un sistema europeu de medició que permetrà graduar i mesurar les pudors i poder sancionar a Hinojosa.\nL'Ajuntament de Sarrià de Ter de moment ja ha posat dues multes per haver superat el nombre de decibels permès, però només per sorolls per això vol aprovar una ordenança que reguli el tema de les males olors i poder multar a l'empresa si no s'ajusta a la normativa.