El Món | ERC I L’AMIC MURPHY\nERC I L’AMIC MURPHY\n"Tres caps, dos barrets. Un intent de posar pau, i de nou divergències a cor obert"\nOi que la mítica llei de Murphy diu que si alguna cosa pot anar malament, anirà de mal borràs segur? Doncs això és el que està passant-li a ERC. Cert és també que hi ha una altra dita ben assenyada que diu que la sort la troba qui la busca, i Esquerra en els últims temps no ha treballat per buscar més sort que la de justificar la seva monòtona tria de pactes tripartits arreu. Així les coses, no ens ha d’estranyar res d’allò que els passa, com per exemple que fins i tot quan volen posar pau a casa no troben res més que guirigall.\nAhir el Molt Honorable president del Parlament, Ernest Benach, sortia per la ràdio i mirava d’interpretar el seu paper institucional i de conciliació. A preguntes de la periodista, Neus Bonet, va arribar a dir que Esquerra no està preparada per a unes primàries. Com la resta de partits, va venir a dir, però una miqueta menys i tot. Benach, en aquest sentit, mirava d’anar tirant aigua al vi de la reacció de Josep-Lluís Carod-Rovira, que fa uns dies va sortir rotundament a desmentir les informacions que apuntaven la seva possible retirada de la batalla gens soterrada que manté amb Joan Puigcercós per ser cap de cartell en les properes eleccions al Parlament. Benach volia sortir ahir en defensa d’una via d’acord que eviti més confrontació interna i pública a Esquerra, però el cas és que les bones intencions del president no van aconseguir res més que un desacord tripartit.\nPuigcercós, president, va sortir a la poca estona a dir que “les primàries reforcen la democràcia del partit”. I no gaires hores després, Joan Ridao, secretari general, desmentia el mateix president i apostava per la necessitat de trobar un aspirant que susciti un ampli consens. Tres caps, dos barrets. Un intent de posar pau, i de nou divergències a cor obert. És allò de Murphy que persegueix Esquerra i que explica que ara fins i tot n’hi hagi que prediguin més vehementment eleccions catalanes per a aquest mateix 2009.


Gastronòmic Fòrum Barcelona celebrarà a l'octubre una edició especial sobre l'alimentació sostenible La República\nGastronòmic Fòrum Barcelona celebrarà a l’octubre una edició especial sobre l’alimentació sostenible\nACN Barcelona.-L’edició del 2021 del Gastronòmic Fòrum Barcelona, que se celebrarà de 18 al 20 d’octubre a la Fira de Barcelona, farà una edició especial sobre l’alimentació sostenible. Els organitzadors […]\nACN Barcelona.-L’edició del 2021 del Gastronòmic Fòrum Barcelona, que se celebrarà de 18 al 20 d’octubre a la Fira de Barcelona, farà una edició especial sobre l’alimentació sostenible. Els organitzadors de la fira consideren que la sostenibilitat és “el gran repte a què s’enfronta el sector en el futur més immediat”. A més, durant aquest any Barcelona és la Capital Mundial per l’Alimentació Sostenible. El saló també ampliarà el format habitual amb expositors i visitants procedents de la fira Alimentaria, que finalment es va ajornar fins a l’abril de 2022. Amb tot, Gastronòmic Fòrum Barcelona preveu reunir un “ampli ventall” d’empreses del sector i oferir activitats i demostracions de grans xefs.\nFins al moment l’organització ha confirmat que hi serà Joan Roca, d’El Celler de Can Roca; Ángel León, d’A Ponent; i Norbert Niedekofler, xef fundador de la xarxa Cook the Muntain, que defensa el cicle natural i el sabor dels aliments silvestres. En aquesta edició també hi haurà un àmbit dedicat als còctels. A través de diversos premis i concursos Gastronòmic Fòrum Barcelona reconeixerà al millor cuiner de l’any amb el Premi Cuiner 2021; la trajectòria professional de xefs, enòlegs, responsables de sala, productors i divulgadors de la cuina catalana amb els Premis Josep Mercader; el millor cuiner de postres de restaurant amb el guardó ‘The Best Dessert’; el millor Panetone ARtesà d’Espanya, el Plat Favorit dels Catalans i la millor innovació en gastronomia en diverses categories amb els Premis InnoFòrum. L’organització està convençuda que l’edició del 2021 del Gastronòmic Fòrum Barcelona serà “el referent d’aquest any per a la indústria de l’alimentació i la gastronomia de país”. Al mateix temps, el saló pretén ser el “punt de trobada” on les empreses del sector busquin noves oportunitats i camins cap a la recuperació després d’estar “fortament colpejats” per la crisi derivada de la pandèmia. En paral·lel al Gastronòmic Fòrum Barcelona, la ciutat celebrarà la Setmana de l’Alimentació Sostenible, que oferirà activitats ciutadanes relacionades amb l’art, la cultura, la música i el debat. Una d’elles serà el Fòrum Global del Pacte de Política Alimentària Urbana de Milà, una trobada internacional amb el suport de l’Organització de les Nacions Unides per a l’Alimentació i l’Agricultura (FAO).


Banyoles, temporada de bany | Aleix Cabrera\n28 Agost 2011 · by Aleix Cabrera\t· in Viatges.\t·\nELS BANYISTES NO SEMPRE RECORREN A LA PLATJA. Hi ha qui opta per la piscina, els rius o els embassaments. Banyoles ofereix el magnífic estany, d’aigües encalmades a una temperatura agradable (els meus peus així ho certifiquen). La zona destinada a tal ús no és gaire gran, de manera que de seguida s’omple. Qui prefereixi gaudir de les vistes fora de l’aigua, pot optar per degustar els deliciosos embotits de la contrada a la terrassa de La Carpa.\nAixí, engoleixo un entrepà de bull blanc i pa de forn de llenya, mentre la conversa avança cap a la següent qüestió: el de Banyoles és un llac o un estany? Ningú no ho té clar i es pot dir que els diccionaris tampoc. Mentre que alguns consideren els dos termes com a sinònims d’una “acumulació d’aigua en la depressió d’un terreny”, l’Enciclopèdia Catalana els diferencia per la mida sense precisar més: l’estany és “d’extensió reduïda”, com el de Banyoles.\nAquí l’aigua adopta el color dels turons que l’envolten. Només les blanques casetes de la rivera i comptades embarcacions de rem trenquen tanta verdor. Una extravertida i jove venedora de cupons de l’ONCE, que sembla que dugui un bocí de l’estany a cada pupil·la, ens explica que hi ha una àrea amb fauna protegida una mica més enllà de l’església de Santa Maria de Porqueres –d’un romànic primerenc, molt auster, amb una única nau amb volta de canó, absis semicircular, tres absidioles i dues capelletes.\nCertament, si un ja coneix el nucli històric de Banyoles amb el monestir de Sant Esteve –el primer que els Benedictins van erigir a Catalunya– i uns carrerons que donen per més d’una història, val la pena recórrer la riba de l’estany. Per evitar l’excés de transeünts, val la pena escollir un dia que no caigui en festiu o vacances, i deixar-se perdre –només és un dir– per aquest paisatge frondós i canviant, amb àlbers, verns, salzes i freixes que caracteritzen el bosc de la ribera, als alzinars, pins i roures més mediterranis.\nEtiquetes: Banyoles, Estany de Banyoles, flora, natura, Pla de l'Estany, Porqueres\n← Maria de dia, Uana de nit (i III)\n10 drets universals, 10 contes →\n3 responses to “Banyoles, temporada de bany”\nEster 28 Agost 2011 a les 23:34 · · Respon →\nAiii, jo m’he banyat a un llac per primer cop fa pocs dies i no m’ha agradat gens ni mica. El terra és tou i l’aigua espessa fa intuir tot de “perills” inimaginables. No, no… Aigua clara, per mi! :-p\nEl DIEC (l’autoritat en la matèria) diu que estany és equivalent a poqueta aigua, mentre que llac equival a gran extensió…\nAleix 28 Agost 2011 a les 21:02 · · Respon →\nDoncs no. La foto la vaig fer sortint de Banyoles, crec que ja era Porqueres, un cop agafes un dels camins que s’endinsen pel bosc de ribera. ;)\nmeritxellh 28 Agost 2011 a les 20:32 · · Respon →\nLa primera imatge és des de la Caseta de Fusta oi? M’hi vaig banyar fa dues setmanes


Gàtova va gaudir per primera vegada de Falles el passat cap de setmana - Noticias CAMP DE TURIA\nLa Diputació de València i el Gremi d’Artistes Fallers van plantar monuments en una trentena de municipis de la província que no tenen tradició fallera, el passat cap de setmana, amb motiu del 9 d’octubre. La iniciativa, en el marc de les ajudes que la Diputació concedeix a sectors tradicionals per a dinamitzar la seua activitat, pretén d’una banda contribuir a la reactivació dels tallers que han vist afectada la seua producció a causa de la pandèmia, i per una altra acostar la cultura i festa de les Falles a localitats valencianes que no coneixen el que és una plantà. Així, la localitat de la comarca del Camp de Túria de Gàtova, va gaudir per primera vegada el passat cap de setmana de Falles.\nLa major part d’estos monuments, d’artistes com Latorre i Sanz, Carlos Carsí o Miguel Banaclocha –en total, més d’una vintena de tallers- es van plantar durant la festivitat del 9 d’Octubre o els dies previs a la celebració del dia gran de la Comunitat. Algunes de les Falles, no obstant això, s’han plantat ja, cas de la de Teo Chichanova a Siete Aguas, i altres ho faran en les pròximes setmanes, depenent de les particularitats de cada monument i cada localització.


Cases, carrers, murs i portals de Santpedor | Terra, aigua i racons\nCases, carrers, murs i portals de Santpedor\n14 gener, 2022 12 Desembre, 2021 / Rasola\nSantpedor es tracta d’una vila reial fortificada, és ben visible el recinte, abans clos, per tant disposa de diferents antics i vent conservats, com cases, carrers, murs i portals.\nL’any 1927 el rei concedí la facultat d’engrandir les cases que estiguessin adossades al mur utilitzant el terreny de mur necessari.\nLa vila creixia i es feia necessària la construcció d’una nova muralla amb els seus portals i barreres.\nLes obres començaren el 1369\nEn una relació escrita de 1396 hi ha esment del “portal de Berga”, de “lo portal apellat de les Verjes”, el “portal de Vich”, “el portal den Niseta”, el “portal tancat i el “portal de Sant Francesc”.\nCal destacar dins del centre de santpedor, els carrers del Born, Santa Maria, dels Arcs, Sant Pere i la casa Missals.\nEs conserven tres portals de la tercera muralla construïda a Santpedor, datada al segle XIV,\ntot i que han patit modificacions produïdes pels habitatges de la part superior i per la seva adaptació al trànsit rodat.\nPortal de Sant Franccesc, anomenat de Sant Francesc perquè antigament portava a l’ermita homònima. Portal format per un arc de mig punt adovellat (tapat en la part superior pel balcó de l’habitatge), amb dues espitlleres estretes i allargades situades a banda i banda. El parament de la part baixa és fet de carreus majoritàriament rectangulars disposats en filades horitzontals, mentre que la part superior està arrebossada.\nPere Català i Roca – 1882 / Generalitat de Catalunya\nEl Portal de Berga, era un dels portals més importants de la vila, i per tant, era un dels més imponents. D’aquí sortia el camí ral de Berga i el Berguedà.\nA l’exterior està format per un gran arc de mig punt adovellat, amb dues espitlleres estretes i allargades situades a banda i banda. A l’interior és d’arc apuntat.\nPortal de les Verges, d’aquí sortia el camí que portava a l’església de Santa Úrsula i les onze mil verges, situada on actualment hi ha l’Escola Riu d’Or. Format per un arc de mig punt adovellat a l’exterior i un arc rebaixat a l’interior, amb dues espitlleres a banda i banda.\nEl parament de la part baixa és fet de blocs de pedra rectangulars disposats en filades horitzontals, mentre que sobre les dovelles aquest és petit e irregular, del segle XVIII. La part superior del portal està ocupada per un habitatge.\nLes cases, carrers, murs i portals de Santpedor és una obra del municipi de Santpedor (Bages) declarada bé cultural d’interès nacional.\nBorn, carrers, casa Missals, cases, dels Arcs, fortificada, Muralla, murs, portals, Sant Pere, Santa Maria, Santpedor\n← Villa Rosita de Sant Boi de Llobregat (Baix Llobregat)\nMasia de Mas Llobet de Sant Joan de Vilatorrada →


Una cordial amenaça (Sebastià Alzamora)\nUna cordial amenaça\nSembla que segons Cospedal ens hem de congratular de no haver sentit remor de sabres, tot i que els sabres estiguessin esmolats i enlaire\n3 min. Escriptor 08/01/2018 18:35\nCom a regal de Reis, i aprofitant la diada entranyable de la Pasqua Militar, la ministra de Defensa, María Dolores de Cospedal, va tenir el detall de fer-nos saber que “l’exèrcit estava preparat per actuar a Catalunya”. No en dubtàvem, tot i que s’agraeix la franquesa. Després la ministra va voler suavitzar les seves paraules aclarint que les forces armades espanyoles estan preparades “sempre” i que “estar preparat no vol dir actuar”, tot i que ja s’havia entès el missatge amb perfecta claredat. La veu de la ministra sonava estranyament contenta en fer aquestes afirmacions, com qui fa servir el to més cordial per enunciar l’amenaça més fosca.\nLa millor amiga de l’espia rus Cipollino també es va mostrar satisfeta en subratllar que, per part de l’estament militar, no hi havia hagut “cap comentari, cap sortida de to, cap actuació que es pogués malinterpretar” en relació a Catalunya, l’1-O i la proclamació de la República, i li va semblar que aquest fet era “digne d’elogi”. És a dir, ens hem de congratular de no haver sentit remor de sabres, tot i que els sabres estiguessin esmolats i enlaire. És un consol que ens ho digui, ministra.\nUn governant que celebra que l’exèrcit del seu país estigui a punt per intervenir en un conflicte que és de naturalesa estrictament política és un governant fracassat\nUn governant que celebra que l’exèrcit del seu país estigui a punt per intervenir en un conflicte que és de naturalesa estrictament política és un governant fracassat, si més no (una vegada més) en democràcia. De tota manera, la trista intervenció de Cospedal confirma que Marta Rovira no mentia quan afirmava que la República no va tenir recorregut perquè el Govern havia rebut amenaces d’una intervenció armada per part de l’estat espanyol, i que sí que mentien, en canvi, els que varen respondre a la dirigent republicana dient-li de tot per les seves declaracions. I lliga també, d’altra banda, amb el missatge igualment funest del rei Felip VI del 3 d’octubre passat, quan es va referir obertament a aquells que no havien de témer res de l’Estat sempre que respectessin la Constitució (tal com la interpreta l’actual govern d’Espanya): allò que sí que havien de témer, per contra, aquells que no fessin bondat era que tot un exèrcit “preparat” (com el mateix monarca) els caigués al damunt. Com a cap que és de les forces de terra, mar i aire, ja sabia per què deia el que deia.\nAmb tot, té raó Cospedal quan assenyala com a novetat que, en aquesta ocasió, no hem hagut d’escoltar cap general ni cap tinent coronel iracund amb la seva habitual retòrica de “ por España hasta la última gota de sangre”, etc. Els hem sentit proferir aquesta mena de coses grotesques per molt menys (per exemple, quan es debatia sobre l’Estatut), de manera que aquesta vegada algú, cal suposar que la mateixa ministra, ha fet la feina d’ordenar-los callar, ni que fos per no empitjorar encara més la imatge d’Espanya davant del món. Però al mateix temps que ha fet l’esforç de dissimular, el govern espanyol no es pot estar de recordar-nos que l’article de la Constitució que els venia de gust aplicar no era el 155, sinó el 8. Com a cordial avís per a navegants adreçat al proper govern de la Generalitat.


2017-01-11 15:49:53SUBVENCIÓ DIPUTACIÓ DE TARRAGONALa Diputació de Tarragona (Cultura) ha concedit una subvenció a l'Ajuntament de Xerta, per import de 2.776,91 €, per a activitats culturals any 2016 (correbous). [+]\n2016-12-22 11:00:12SUBVENCIÓ DIPUTACIÓ DE TARRAGONADiputació de Tarragona (Cooperació al funcionament dels ens locals) ha concedit una subvenció a l'Ajuntament de Xerta, per import de 10.587,50 euros, dins del programa extraordinari de suport als centres de primer cicle d'educació infantil de titularitat municipal curs 2015-16. [+]\n2016-12-16 13:44:47SUBVENCIÓ DIPUTACIÓ DE TARRAGONALa Diputació de Tarragona (Cooperació al Funcionament dels Ens Locals), ha concedit una subvenció a l'Ajuntament de Xerta, per import de 5.577,25 €, per a interessos de préstecs. [+]\n2016-11-17 11:05:28SUBVENCIÓ DIPUTACIÓ DE TARRAGONADiputació de Tarragona (Medi Ambient) ha concedit una subvenció a l'Ajuntament de Xerta, per import de 644,17 euros, per actuacions destinades a la reducció i control d'animals (desratització i desinsectació). [+]\n2016-05-04 13:23:18SUBVENCIÓ DIPUTACIÓ DE TARRAGONADiputació de Tarragona ha concedit una subvenció a l'Ajuntament de Xerta per import de 76.037,26 € del Pla d'Acció Municipal, programa de despeses corrents (PAM), anualitat 2016. [+]\n2016-04-06 10:29:53SUBVENCIÓ DIPUTACIÓ DE TARRAGONADiputació de Tarragona (Medi Ambient) ha concedit una subvenció a l'Ajuntament de Xerta, per import de 7.101,85 euros, per la seguretat en piscines municipals l'any 2016 (contractació socorristes). [+]\n2016-01-04 13:24:02SUBVENCIÓ DIPUTACIÓ DE TARRAGONADiputació de Tarragona (Cultura) ha concedit una subvenció a l'Ajuntament de Xerta, per import de 5.194,59 euros, per a inversión en equipaments l'any 2016 (climatització Sala Polivalent). [+]\n2016-01-04 13:17:44SUBVENCIÓ DIPUTACIÓ DE TARRAGONADiputació de Tarragona (Cultura) ha concedit una subvenció a l'Ajuntament de Xerta, per import de 2.188,91 euros, per a la gestió i funcionament d'equipaments l'any 2016 (consum elèctric llar jubilats i casal de joves). [+]\n2016-12-15 14:39:59REVETLLA CAP D'ANY Gran revetlla de Cap d'any al Casal Municipal amb el grup TABU i en acabar disco fins la matinada. Les persones interessades en taula i cadira, tant si se sopa com si no, poden passar a apuntar-se per l'Ajuntament fins el dimecres dia 28. Preu adults 8 € Preu infantil fins 14 anys 1 € Inclou bossa cotilló [+]\n2016-11-03 16:03:00FESTES MAJORS SANT MARTÍ 2016 [+]\n2016-07-18 09:35:19FESTES D'ESTIU SANT JAUME 2016 [+]\n2016-03-31 13:08:52FIRA DEL CÍTRIC XERTA [+]


Les activitats que es porten a terme a l'Observatori poden tenir una durada entre 2-4h en funció del nivell, edat i si és de dia o de nit.\nEs combina amb un viatge per l'univers dins del planetari de 4,5m de diàmetre. En el mateix planetari es pot fer també l'observació del cel virtual.\nAquesta caminada es combina normalment amb el recorregut virtual per l'Univers. Consisteix en fer una caminada de 4km en el que sortirem des d'un Sol dibuixat de 1,20m i ens anirem trobant els diferents planetes a escala. Els planetes i la distància entre planetes estan a la mateixa escala. En anar fent les parades a cada planeta s'expliquen curiositats de cada planeta. Abans de sortir s'ensenya com s'agunten els planetes al voltant del Sol, com la força de la gravetat els fa girar i que a l'espai si que hi ha gravetat. (2h de durada).\nAmb el telescopi solar de dins la cúpula amb un filtre d'hidrogen es fa observació solar a la vegada que també es fa observació amb telescopi sense filtre, s'ensenya les mesures de protecció davant del sol. Després es fa un viatge virtual per l'Univers sortint des de la Terra i passant pels diferents planetes del Sistema Solar, se surt del Sistema Solar i s'acaba sortint de la galàxia. (2h de durada). És possible comprar unes ulleres amb filtre per fer l'observació de sol.\nEs fa una petita explicació inicial i després s'ensenya com trobar l'estel polar, es fa un recorregut per les diferents constel·lacions visibles i s'observa amb telescopi els objectes visibles la nit d'observacio, planetes, Lluna, nebuloses, cúmuls, etc. Durada (2-2,5h). Es pot combinar també l'activitat amb el planetari.\nActivitat de 2h que es pot portar a terme a l'escola. Es fa una part d'una hora fora del planetari amb introducció a l'astronomia, després ens introduim a dins del planetari per observar l'Univers.


NITS DE LLUNA PLENA: julio 2010\nLA FORÇA DELS ABSENTS\nTercera edició de " Nits de Lluna Plena ".\nEl programa d´avui relacionat amb la " Mort ", i per reflexionar sobre aquest tema comptem amb el primer convidat de la temporada . Ell ès Pere Agramunt, col·laborador habitual de aquesta casa.\n"El nostre amic ens diu que perdre un ser estimat es el dolor mes gran que ens pot passar, peró també en fa reflexionar que val la pena viure per poguè recorda".\nPublicado por Lluis González en 14:47\nHOMENATGE A MARTI POL I JUAN SALVAT PAPASEIT\nRendint el nostre senzill homenatze a la literatura.\nHo farem en tres blocs diferenciats. El primer dedicat a juan Salvat Papaseit; el segon a Miquel Marti Pol i un tercer sobre la relació entre el mar i la literatura.\nCom que la paraula i la música són els eixos centrals del programa, sense pretendre-ho previament, dos cantautors tant difrents entre si com Lluis Llach i Juan Manuel Serrat s´han convertit tambéen convidats d´honor del programa.\nI en els dos primers blocs hem de remarcar i agrair també la col·laboració de la gent del programa " En veu alta" que s´ha emès aqui a Punt 6 Radio a lo llarg de la temporada d´hiverm.\nPublicado por Lluis González en 14:44\nL’amor amb MAJUSCULES i per sempre és un anhel al que la gran majoria\ndels éssers humans aspiren però que pocs arriben a fruir. Molt sovint acaba\nsent un estat temporal i passatger. I vet aquí que quan una relació s’acaba,\nens queda una sensació de terrible buidor que no podem ni sabem dissimular.\nSentim que el cor s’ens trenca. En moments de lucidesa, som conscients que\nhem de tornar a començar però en el fons no volem fer-ho .....\nXAVI NOGUES LA VEU.\nLLUIS GONZALEZ CONTROL DE SO.\nPublicado por Lluis González en 14:27


Apartment Edificio Fayra Tenerife Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Apartment Edificio Fayra és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Tenerife. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Apartment Edificio Fayra asseguren una estada plaentera als seus clients. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de habitació familiar.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Apartment Edificio Fayra.\nDescompte a Apartment Edificio Fayra


L’OASE renova l’oferta formativa aquesta primavera — Ajuntament de Rubí\nSou a: Inici / Ajuntament / Sala de premsa / Notes de premsa / L’OASE renova l’oferta formativa aquesta primavera\nL’OASE renova l’oferta formativa aquesta primavera\nL’Oficina d’Atenció i Suport a les Entitats (OASE) proposa tractar el marc normatiu, les obligacions de les directives i la captació de socis a les sessions programades per aquest trimestre\nPublicat el: 27/04/2017\nLes sessions e celebren a l'Ateneu (Foto: Localpres)\nL’Oficina d’Atenció a les Entitats (OASE) ofereix tres noves sessions formatives encaminades a millorar el dia a dia de les associacions rubinenques. L’objectiu continua sent donar eines i recursos a les associacions de la ciutat per millorar la seva gestió, ampliar la base social i estar al dia de la normativa vigent. La legislació que afecta l’educació en el lleure on hi participen menors de 18 anys, les obligacions dels membres de les juntes directives i accions per captar nous socis són les qüestions que es tractaran durant la formació primaveral.\nFormació sobre el Decret 267/2016, de les activitats d’educació en el lleure en les quals participen menors de 18 anys\nLa primera formació girarà al voltant del Decret 267/2016 de la Generalitat, que va entrar en vigor el 1 de novembre de 2016 i que regula les activitats d’educació en el lleure en les que hi participen menors de 18 anys. Aquesta normativa regula les ràtios de professionals i/o voluntaris, les titulacions requerides, les condicions mínimes de les instal·lacions on es duen a terme les activitats, entre altres qüestions. Per aquest motiu, és interessant el seu coneixement per part de les associacions afectades, com poden ser les AMPA, els esplais i agrupaments escoltes i, de forma general, totes aquelles entitats que duguin a terme activitats d’educació en el lleure en la qual participen menors de 18 anys.\nAquesta formació es durà a terme el proper 10 de maig, de 18 h a 21 h. Les persones interessades a participar en aquesta formació ja poden fer efectiva la inscripció fins al 5 de maig (inclòs).\nQuines obligacions tenim com a membres de la junta directiva?\nLa formació està orientada a conèixer la normativa i exposar quines obligacions, ja siguin jurídiques, documentals i econòmiques tenen així com les tasques que s’han de fer des de les juntes directives. En aquest sentit, també es tractaran les responsabilitats que tenen els membres de la junta directiva.\nLa formació es durà a terme els dies 23 i 25 de maig, de 19 h a 21 h. Les inscripcions es poden fer efectives des del dia 8 al 20 de maig (ambdós inclosos).\nCom captar nous socis\nUn dels problemes amb què s’acostumen a trobar les entitats és com augmentar la base social. Una peça clau ja que aporten sentit missional, legitimitat, capacitat d’incidència, recursos econòmics, materials i humans, entre d’altres. En aquest apartat es plantejaran diversos temes. Per exemple com s’arriba als socis i quin missatge se’ls transmet, quina tipologia de socis es poden distingir i, en darrer terme, quines estratègies són efectives per fidelitzar-los.\nAquesta formació es realitzarà els dies 13 i 15 de juny, de 19 h a 21 h. El període d’inscripcions s’estendrà des del dia 29 de maig, fins el 9 de juny (ambdós inclosos).\nEn cas que s’exhaureixin les places d’una formació, s’atorgaran dues places preferents per a cada entitat.\nPer obtenir més informació, cal trucar al 93 588 74 73 o bé contactar a través del correu electrònic a l’adreça oase@ajrubi.cat.


Les 37 esmenes parcials que ha anunciat Ciutadans tant a la Llei d'Acompanyament com als mateixos Pressupostos de la Generalitat giren entorn dels polèmics impostos, l'àrea de sanitat, l'àmbit educatiu així com al sector econòmic i a la transparència.\nEncara que les primeres reunions del mateix president de la Generalitat, Ximo Puig, amb el coordinador autonòmic i síndic de la formació taronja, Ciutadans, Toni Cantó, semblaven venir de la mà de l'eliminació de la pujada d'impostos a les grans fortunes i multinacionals, proposta que a la sala conjunta de les Corts aprovaven i negociaven els mateixos partits del Botànic, PSPV, Compromís i Unides Podem, mentre Puig es reunia amb Cantó.\nNo obstant això, la pujada d'impostos a les grans fortunes i multinacionals era i és actualment la bandera del Botànic en aquests Pressupostos per a 2021, i proposta amb la qual el Cantó no congeniava i es referia com un "despropòsit" i "traïció" del mateix Puig, ara, el mateix Cantó reitera que "Cs continua treballant en les negociacions i barallarà fins al final per aconseguir uns pressupostos centrats i en els quals es concreten mesures per a millorar la sanitat, l'atenció als majors, i la situació econòmica de les famílies i els autònoms valencians".\n'La pujada d'impostos a les grans fortunes continua sent una línia roja per a Ciutadans'\nRespecte a la possible pujada d'impostos, el síndic de Cs ha recordat que "continua sent una línia vermella" i ha criticat el "canvi d'opinió del PSPV amb aquest tema". "Esperem que Puig explique per què els socialistes secunden ara per apujar impostos als valencians i qui dicta realment la política fiscal en el Botànic", ha conclòs.\n'Una ajuda de 120 euros per a adquirir material informàtic de teletreball o d'estudi'\nEn aquest sentit, el síndic de Cs ha anunciat que la formació plantejarà esmenes als comptes entorn de quatre eixos econòmic, sanitari, educatiu i de transparència. "En la Llei d'Acompanyament als Pressupostos, proposem baixar l'IRPF mig punt fins als trams de 50.000 euros", ha declarat, al mateix temps que ha proposat una ajuda de 120 euros "per a l'adquisició de material informàtic per a teletreballar o estudiar des de casa" i ampliar el límit d'edat per a accedir a ajudes en la compra d'habitatge fins als 45 anys.\n'En transparència demanem una auditoria externa de la Generalitat per a avançar en eficiència i retallar despesa supèrflua'\nQuant a Sanitat, la formació taronja proposa crear 2.000 places en residències de majors així com posar en marxa una xarxa d'auxiliars per a residències i atenció primària. En relació amb l'economia valenciana, Cantó opta per destinar 100 milions d'euros a rescatar els sectors més afectats, una partida de 80 milions per a un fons d'ajudes directes als sectors més afectats per la crisi del coronavirus com el turisme, l'hostaleria o l'oci, crear un "Bo Comerç" amb un pressupost de 10 milions i incrementar en altres 10 milions d'euros per al bo turístic. Si parlem de transparència, la formació taronja demana realitzar una auditoria externa de la Generalitat per a avançar en l'eficiència i retallar despesa supèrflua.\nRespecte a la Llei de Pressupostos, Cantó ha mostrat "satisfacció amb l'acolliment de les propostes de Cs, encara que encara no es pot cantar victòria" i ha assegurat que "hi ha un compromís per a crear dos mil places més en residències de majors". A més, el síndic ha anunciat que Cs presentarà una esmena per a posar en marxa un "bo descompte per a aprenentatge d'anglés", per valor d'entre un i tres milions d'euros, "que suposarà també un gran benefici per a les acadèmies d'idiomes".\n"No estem demanant res que no s'haja signat en els acords de reconstrucció l'agost passat, però, mentre en Ciutadans treballem per resoldre els problemes reals de tots els valencians, alguns en el Consell només pensen en la reconstrucció del propi tripartit", ha conclòs Cantó.


Del mar al cel: l'IBE seqüenciarà el genoma de dues espècies catalanes amenaçades - Home OLD - Institut de Biologia Evolutiva - CSIC UPF (UPF)\nDel mar al cel: l'IBE seqüenciarà el genoma de dues espècies catalanes amenaçades - Home OLD\nEs tracta de Cladocora caespitosa, l'únic corall formador d'esculls del Mediterrani, i de Iberolacerta aurelioi, una sargantana que només viu al Pirineu Central per sobre dels 2000 metres.\nEls projectes, liderats pels investigadors de l'Institut de Biologia Evolutiva (IBE) Javier del Campo i Salvador Carranza respectivament, es troben entre els 8 que han aconseguit finançament en la segona convocatòria del Projecte Biogenoma Català.\nEl 5 de novembre es va resoldre la segona convocatòria de finançament de projectes per a seqüenciar espècies eucariotes del territori del Projecte Biogenoma Català. La convocatòria financia un total de vuit projectes amb un pressupost màxim de 10.000 € cadascun, que es podran destinar a treball de camp, catalogació, seqüenciació genòmica, assemblatge i anotació.\nEntre en personal investigador que lidera els projectes finançats es troben el Javier del Campo, investigador de l'IBE que liderarà la seqüenciació de Cladocora caespitosa, l’únic corall formador d’esculls del Mediterrani, i Salvador Carranza, director de l'IBE, que liderarà la seqüenciació de la sargantana Iberolacerta aurelioi, un fràgil habitant del Pirineu Central actualment amenaçat.\nEl Projecte Biogenoma Català (CBP), Iniciativa Catalana per a l’Earth BioGenome Project, té com a objectiu construir un catàleg de la biodiversitat genòmica des territoris de parla catalana. Aquest catàleg permetrà administrar els recursos de manera més responsable, entendre i preveure les conseqüències del canvi climàtic, contribuir a la conservació de les espècies amenaçades i millorar l’agricultura, la medicina i les indústries basades en la vida.\nIberolacerta aurelioi: la sargantana amenaçada del Pirineu\nIberolacerta aurelioi, coneguda com a sargantana Pallaresa, és una sargantana molt especialitzada, adaptada a viure a cotes molt elevades, i amb poblacions fràgils, restringides i fragmentades al Pallars Sobirà, Andorra i Ariège (per sobre dels 2000 m).\nL'espècie es veu molt afectada pel desenvolupament humà de les zones alpines, i especialment per la construcció i ampliació d'estacions d'esquí. També és incert l'impacte que tindrà el canvi climàtic sobre aquesta espècie d'alta muntanya. Com a resultat de la seva vulnerabilitat, Iberolacerta aurelioi ha estat catalogada com a espècie en perill d'extinció (IUCN), i és de fet un dels rèptils més amenaçats de tot Catalunya.\n"Aquesta espècie es troba restringida a una àrea de només 40x20 km del Pirineu Central, entre els 2100 i 3000m d'alçada. La trobem entre els Massissos de Mont-Roig, la Pica d'Estats, Salòria i Coma Pedrosa", comenta Carranza, investigador principal al grup sistemàtica, biogeografia i evolució de rèptils i amfibis.\nAmb el suport del CBP, l'equip de recerca produirà un assemblatge de genoma d'alta qualitat de l'espècie. Tot i que l'equip seqüenciarà únicament el genoma complet de Iberolacerta aurelioi, la informació genètica que obtindran els servirà per a analitzar l'origen, la demografia, l'evolució i l'adaptació a gran altitud a nivell genòmic de les tres especies de sargantana del gènere Iberolacerta endèmiques del Pirineu.\n"Amb la seqüenciació d'aquest genoma clau a nivell evolutiu podem contribuir a la conservació de diverses poblacions de sargantanes del Pirineu que pateixen el risc de desaparèixer", conclou Carranza.\nCladocora caespitosa: un corall únic del Mediterrani\nCladocora caespitosa és l’únic corall formador d’esculls del Mediterrani, a l’estil dels que es formen al mar Carib o a la costa australiana. Es tracta d'una espècie de llarga vida amb una dinàmica lenta, que construeix el seu propi hàbitat al fons del mar.\nTot i que en el passat les poblacions de C. caespitosa eren abundants a la mediterrània catalana, valenciana i balear, ara escassegen les poblacions al mar Mediterrani. "Una de les majors amenaces per a aquesta espècie és l'augment d'esdeveniments climàtics extrems, com bé les onades de calor, que afecten de forma crítica aquesta espècie sèssil", comenta del Campo, investigador principal al grup d'Ecologia i Evolució dels Microbis.\nLa vulnerabilitat de l'espècie davant els canvis climàtics i la continua disminució de la població van provocar la seva inclusió a la Llista Vermella d'espècies en perill d'extinció de la Unió Internacional per a la Conservació de la Natura (IUCN).\nL'equip de recerca de l'IBE s'encarregarà de seqüenciar el genoma de Cladocora caespitosa amb el suport de l'ajuda del CBP. Participaran també a la recerca Diego K. Kersting i Cristina Linares, de l'IRBio-Universitat de Barcelona.\n"La seqüenciació del genoma de Cladocora caespitosa pot suposar un recurs crític per a desenvolupar estratègies de conservació i accions de gestió del Mediterrani en el futur proper", conclou del Campo.


L’ITS generarà llocs de feina per a persones en risc d’exclusió social en benefici dels espais litorals de rellevància ambiental – El Iris.cat – Digital d'informació i cultura\nL’ITS generarà llocs de feina per a persones en risc d’exclusió social en benefici dels espais litorals de rellevància ambiental El projecte inclou els espais naturals protegits i la Xarxa Natura 2000 i tindrà una durada de 22 mesos i mig\nPlaya de Formentor a Mallorca\nAquest divendres el Consell de Govern ha aprovat atorgar al conseller de Medi Ambient i Territori l’autorització prèvia per a la contractació del servei de millora de la qualitat als espais litorals de rellevància ambiental de les Illes Balears amb persones en risc d’exclusió social. El projecte, finançat amb fons de l’impost del turisme sostenible (ITS), es licitarà per una quantia màxima d’1.284.960,71 € (amb l’IVA inclòs) i tindrà una durada de 22 mesos i mig a partir de l’adjudicació.\nL’objectiu del projecte és intervenir en els espais litorals de rellevància ambiental i contribuir a la millora de la seva qualitat a través d’actuacions que vetlin per la seva neteja, conservació i manteniment.\nL’àmbit territorial de les actuacions seran les zones litorals situades dins els espais de rellevància ambiental de la comunitat, com ara els espais naturals protegits o la Xarxa Natura 2000. En concret, es preveuen les actuacions següents:\n— Recollida de residus a les cales, platges i zones d’influència o a altres àrees situades dins espais naturals de rellevància ambiental.\n— Separació i classificació dels residus recollits i transport als punts autoritzats per reciclar-los o tractar-los.\n— Altres tasques de conservació i manteniment (retirada d’espècies invasores, notificació d’incidències i vigilància ambiental).\n— Obtenció de dades, tramesa d’informació, processament i tractament dels resultats, elaboració d’informes.\n— Informació sobre la campanya als usuaris que es trobin durant les tasques de manteniment i neteja.\n— Col·laboració amb entitats públiques (ajuntaments, consells insulars) i privades (associacions, voluntariat, particulars) en feines de millora de la qualitat ambiental de les zones incloses en el projecte.\n— Difusió dels resultats obtinguts i visibilitat del projecte.\nEl Servei de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient i Territori serà l’encarregat de programar i coordinar les tasques que s’han d’executar.\nArticle anterior IGNOT\nSegüent article Microcançons d’alta volada


Cicle de cinema: "L'Índia - Bangla Desh | Selecció de l'AFFBCN 2018"\nCultura > Cicle de cinema: "L'Índia - Bangla Desh | Selecció de l'AFFBCN 2018"\nAquesta selecció de pel·lícules de l'Índia i Bangladesh (2016-2018) explora la vida quotidiana d'éssers humans i ambients en els quals es desenvolupen vivències que es constitueixen com l'experiència del drama. Les imatges són particularment explícites d'allò que es narra i de la identitat cultural dels models als quals fan referència. Unir l'Índia i Bangla Desh en un mateix programa té l'avantatge de poder associar narratives que sense ser idèntiques, sí que són pròximes en molts aspectes culturalment.\nBangla Desh és un país que es crea el 1971, després de la dramàtica partició de l'Índia el 1947 amb el Pakistan al nord, a l'est i a l'oest, partit pel territori indi fins a la creació de l'estat i la nació. Amb un total de vuit pel·lícules projectades a l'Asian Film Festival Barcelona de 2018, aquesta programació planteja la possibilitat de recuperar per a tots els públics narratives que el cinema comercial no acostuma a oferir. Obres ja clàssiques com "Lipstick Under My Burkha" (Índia, 2016) o "No Bed Of Roses" (Bangla Desh, 2017) són el punt de partida, per després endinsar-se a explorar relats que el cinema sap comptar amb tota la intensitat que exigeixen les experiències dels seus protagonistes. La crueltat dels que tenen alguna mena de poder, la indefensió de les víctimes i la impossibilitat de respondre a situacions i circumstàncies humiliants i indignes de l'ésser humà fan que aquestes pel·lícules es converteixin en testimonis incomparables de la vida d'un grup o una comunitat. En la majoria dels casos, són les estructures socials les que consumeixen una subalternitat que no té dret a la parla. La lluita per la supervivència i la igualtat, l'empoderament de la dona, la crisi de parella, els prejudicis socials, la desesperació i la mort solen donar-se la mà en les múltiples situacions que s'escenifiquen a la pantalla apropant-nos a figures en les que finalment ens reconeixem.\nDissabte 20 d'abril de 2019, 20.00 h\nAmbientada als carrers concorreguts d'una petita ciutat de l'Índia, una noia universitària vestida amb burca lluita contra els problemes d'identitat cultural, aspirant a ser una cantant pop. Una jove esteticista tracta d'escapar de la claustrofòbia del seu petit poble. Una mestressa de casa oprimida i mare de tres fills viu la vida alternativa d'una venedora emprenedora. I una vídua de 55 anys redescobreix la seva sexualitat a través d'un romanç telefònic. Atrapades en els seus mons, totes elles reclamen els seus desitjos a través d'actes secrets de rebel·lió que es succeeixen en aquesta pel·lícula coral.\nDissabte 27 d'abril de 2019, 20.00 h\nEl cèlebre director de cinema Javed Hasan travessa la crisi de la mitjana edat qüestionant si el matrimoni i la seva carrera li han exigit massa. Una cita amb Nitu, una amiga de la infància de la seva filla, fa la resta. El protagonista es deixa seduir per aquesta i el que passa a continuació es converteix en un escàndol nacional. La família de Javed no pot evitar la desgràcia. Finalment ell es divorcia de la seva dona Maya i acaba separat de la seva filla Saberi i el seu fill Ahir. Javed i Nitu es casen, però la nova unió no és un llit de roses ja que han de enfrontar-se als prejudicis de la societat de Bangla Desh. Temps enrere Saberi i Nitu van ser íntimes amigues però, a causa de la humiliació pública, la seva relació es va debilitant. A més, Saberi s'adona que Nitu ha competit amb ella des de la seva infància. Ara, ha d'apropar-se a la seva mare i animar-la a descobrir allò positiu de la solteria. Enmig de la desesperació, es donen suport mútuament.\nDissabte 4 de maig de 2019, 20.00 h\nA la petita Mana la violen i la deixen tirada sobre d'un munt d'escombraries al seu barri. Els seus pares estan més preocupats per la seva supervivència que per la seva dignitat, prefereixen oblidar i seguir endavant. La policia se sent impotent ja que el violador és el fill d'un polític local. Però l'àvia de Mana, Ajji, es nega a acceptar aquesta injustícia. Pot una dona gran fràgil, artrítica i impotent bregar amb el llop dolent? ¿Queda alguna esperança de justícia en un món tan cruel? Com dissuadir un violador? "Ajji" és una paràbola dels nostres temps. No hi ha respostes fàcils.\nDissabte 11 de maig de 2019, 20.00 h\nCada nit a les 22h, Kolkata sintonitza la ràdio per escoltar 'Kuchh Bheege Alfaaz', una sèrie d'episodis d'històries d'amor no correspostes presentades per RJ Alfaaz que, tot i tenir molts seguidors, prefereix mantenir-se distant i anònim. Entre els seus molts fanàtics està Archana, una noia que treballa en una agència creativa dissenyant mems per marques. Ella és leucodèrmica però viu la vida al màxim. Es troben; o més aviat parlen, per primera vegada a través d'una trucada perduda, quan Archana accidentalment marca el nombre de Alfaaz mentre intenta contactar amb la seva última cita a cegues. Una amistat floreix entre els dos estranys que s'amaguen després de les seves pantalles i no triga a esclatar el volcà, coneixent el que realment són.\nDissabte 18 de maig de 2019, 20.00 h\nDeu aparents desconeguts arriben a una remota vila. En lloc de ser rebuts per l'amfitrió durant el dinar, el grup trobarà un estrany missatge en el qual se'ls acusa a tots i cadascun d'ells de ser uns assassins. Alguns dels convidats semblen reconèixer la premisa, ja que s'assembla a la trama d'una novel·la de misteri molt famosa. Creient que es tracta d'una elaborada broma, el grup decideix abandonar. Però, l'única via per sortir del complex ha estat destruïda. El pànic, la sospita i les acusacions s'apoderen d'ells. Indagar en el passat de cada convidat no ajuda. Tampoc la familiaritat amb la trama de la novel·la, ja que els esdeveniments reals no semblen seguir la seqüència de la ficció. Algú sobreviurà? o ¿aca-narà la mateixa manera que la narració original: sense que ningú sobrevisqui?\nDissabte 25 de maig de 2019, 20.00 h\nÉs hivern en un prestigiós internat per a joves, on els nens continuen practicant rituals i codis jeràrquics. Shay és atacat constantment. Shay i Pia, la impulsiva filla del nou Director de l'Escola Junior, són elegits com Bassanio i Portia en la producció del Dia del Fundador del Mercader de Venècia. Murali, el carismàtic professor de teatre, sense mala intenció, posa a Baadal com a suplent de Shay. Indignat, Baadal jura obtenir el paper de Shay a qualsevol preu i es dirigeix al seu amic Arjun a la recerca d'ajuda. Els esdeveniments donaran un gir sinistre.\nDissabte 8 de juny de 2019, 20.00 h\nUna comèdia sobre Caixmir? Segurament no. Bé, no del tot. L'última pel·lícula del director i co-escriptor Rahat Kazmi és un drama fascinant, captivador i commovedor sobre créixer en una zona de conflicte. Entre bombes i bales, un grup d'amics de la universitat estan tractant de treure el màxim profit a les seves vides però necessiten un respir ... com qualsevol persona en aquesta situació. Partint d'un grup intrèpid de quatre amics (seguint l'estil de Inbetweeners), als quals uneix l'amor pel cinema, compren pel·lícules de VHS Bollywood, però quan apareix la prohibició de la TV i d'algunes pel·lícules (com va passar el 1994) , els quatre amics no es donen per vençuts. El que passa llavors resulta divertit, totalment creïble i molt entretingut. Acaba, potser, en circumstàncies més tenses. Però, com va dir Kazmi en la presentació de Mantostaan al festival de l'any passat "és un lloc bonic amb gent intel·ligent, culta i educada. Mereixen el millor. I aquesta pel·lícula és una carta d'amor per a la gent de Caixmir".\nDissabte 15 de juny de 2019, 20.00 h\nKia és una nena autista de 15 anys que viu amb la seva mare Diya al sud de Calcuta, el seu pare va morir fa alguns anys a causa d'un infart. Un dia, Cosmos, un gat del veïnat, mor sobtadament, el que desperta en Kia la curiositat per descobrir la causa. Durant una investigació a casa, troba unes cartes del seu pare en què figura el seu nom escrit. Diya havia ocultat la veritat a la seva filla durant tots aquests anys i el seu pare és viu, pel que decideix començar a buscar-lo i resoldre el misteri de la seva desaparició. Per què les va deixar el seu pare? Ho trobareu?\nDel 20 d'abril al 15 de juny de 2019 a les 20.00 h\nCasa Àsia i Cinemes Girona\nbangla desh , índia , cinema , cicle


Entrevista a Televisió de Girona sobre el "Manual de Derecho del Trabajo, Seguridad Social y Migraciones Laborales" (Edita Thomson Reuters-Aranzadi),que ha estat realitzat per l'equip de professorat de l'àrea de Dret del Treball i Seguretat Social de la Universitat de Girona.\n@FerranCamasRoda cabeza de lista para el #Senado del PSC de comarques gironines. Coneixes a en Ferran Camas? Part 1.\n@FerranCamasRoda és el cap de llista pel #Senat del PSC de comarques gironines.\nConeixes a en Ferran Camas? Part 2.\nSegona part! En @FerranCamasRoda és el cap de llista pel #Senat del PSC de comarques Gironines.\nConeixes a en Ferran Camas? Part 3.\nTercera part! En Ferran Camas Roda és el cap de llista pel #Senat del PSC de comarques gironines\nConeixes a en Ferran Camas? Part 4.


El Pasdoble “Petrel” es convertirà en l’himne oficial de la ciutat a proposta de la Unió de Festejos i el consens de tots els partits – Ajuntament de Petrer\n> El Pasdoble “Petrel” es convertirà en l’himne oficial de la ciutat a proposta de la Unió de Festejos i el consens de tots els partits\nEl Pasdoble “Petrel” es convertirà en l’himne oficial de la ciutat a proposta de la Unió de Festejos i el consens de tots els partits\nPublicada per Comunicación Ayto. de Petrer el 30 octubre 2019\nEnguany s’ha complit el 50 aniversari des que es va interpretar per primera el pasdoble del mestre Miguel Villar a l’inici de les festes de Moros i Cristians.\nPetrer aprovarà en el ple d’aquest dijous que el pasdoble «Petrel», amb el qual s’inicien les festes de Moros i Cristians des de fa cinquanta anys, es convertisca en l’himne oficial de la ciutat. La iniciativa ha partit de la Unió de Festejos Sant Bonifaci Màrtir i ha comptat amb l’aprovació de la Comissió municipal de Cultura i el consens de tots els grups municipals els portaveus dels quals, al costat de l’alcaldessa Irene Navarro, el president de l’entitat festera, Enrique Rubio, i el ponent de la comissió de Música, José M.ª Bernabeu ho han donat a conéixer a l’opinió pública en la mateixa plaça on s’interpreta cada any.\nEl pasdoble es va compondre el 1969 i es va estrenar el dilluns 12 de maig d’aquell mateix any en finalitzar l’entrada saluda de bandes de les festes en honor a sant Bonifaci, i eo va dirigir el seu autor, el mestre Miguel Villar, des del balcó del castell d’ambaixades, segons ha descobert recentment l’estudiós local Manuel Villena.\nDes d’aleshores aquest acte, com ha recordat l’alcaldessa, s’ha convertit “en una explosió d’alegria al voltant d’un pasdoble que ens identifica i que s’ha convertit en patrimoni de tota la ciutat perquè ha sigut gràcies a tots al llarg d’aquests cinquanta anys que ha aconseguit un lloc preferent en el nostre cor”.\nFins a meitat dels anys 70 el pasdoble no va tindre lletra. Va ser el 1976, per encàrrec dels festers Pascual Navarro i Francisco Amat, quan el cronista oficial de la ciutat Hipólito Navarro va idear una lletra. Al text original se li van fer algunes modificacions, amb el beneplàcit i consentiment del seu autor, i és la lletra que des de llavors es canta tots els dijous a la plaça de Baix davant el castell d’ambaixades.\nEl president de la Unió de Festejos, Enrique Rubio, ha assenyalat que l’aprovació com a himne del pasdoble és “una cosa molt important” i ha expressat el seu agraïment a tots els grups municipals i membres del Consell municipal de Cultura que el van aprovar igualment per unanimitat.\nEl pasdoble «Petrel» no solament s’interpreta a l’inici de les festes. Amb el pas dels anys s’ha incorporat a altres actes no necessàriament de Moros i Cristians, com en les Festes Patronals o en la commemoració del 9 d’Octubre, dia de la Comunitat Valenciana.\nEl vicepresident i ponent de la Comissió de Música de la Unió de Festejos, José M.ª Berbabeu, ha explicat que la iniciativa va sorgir de la seua comissió i concretament d’un dels seus membres, Manuel Villena, que ha investigat i ha pogut documentar que el pasdoble es va estrenar en les festes de 1969 contràriament al que fins ara es pensava, que era amb posterioritat.\nL’edil de Cultura, Fernando Portillo, per la seua part ha assenyalat que amb posterioritat a l’aprovació com a himne, l’Ajuntament haurà de regular el seu ús, com a símbol que passarà a ser de Petrer, en el reglament d’honors i distincions del municipi.\nLa primera vegada que com a himne serà interpretat i cantat serà al final del concert de música festera que se celebrarà dissabte que ve, 2 de novembre, al Teatre Cervantes. En el transcurs de l’acte es retrà homenatge als autors de la música i lletra, i es reconeixerà també l’aportació de Pascual Navarro com a impulsor de la iniciativa de posar-li lletra i al músic petrerí Elías Bernabé García que ha fet un treball d’unir en una mateixa partitura, la lletra i la música, una cosa que faltava fins ara.\nEl congreso, que reunirá el próximo otoño a representantes de todas las oficinas de turismo, convertiría a los dos municipios en el foco de atención turística autonómica Los Ayuntamientos de Elda y Petrer han solicitado Llegir més…\nDeportes - Noticias - Portada\nPetrer inicia el procés de devolució de l’import de les activitats esportives no disfrutades durant la crisi sanitària a prop de 800 persones\nLes persones afectades tindran fins a final d’any per a sol·licitar les devolucions o compensacions A partir del pròxim divendres 10 de juliol, els prop de 800 usuaris de les diferents activitats i cursos i Llegir més…\nPetrer activa el Voluntariat Mediambiental Juvenil per a promoure un oci responsable i respectuós\nComplirà amb la normativa actual i s’ha adaptat el programa per a garantir la seguretat dels participants La regidoria d’Infància i Joventut, en col·laboració amb la regidoria de Medi Ambient, han organitzat una nova edició Llegir més…


Traducció de textos en la combinació català-sundanès: Barcelona | LinguaVox\nEsteu cercant una agència de traducció a Barcelona o una empresa de traducció que presti els seus serveis de traducció a Barcelona? Des que va iniciar la seva activitat l'any 2000, LinguaVox ha traduït milions de paraules en més de 1500 combinacions de llengües, com ara la de català-sundanès, per a clients particulars, pimes, institucions i grans empreses.\nNomés treballem amb els millors professionals. Tots els nostres traductors i intèrprets de català-sundanès són parlants nadius de/d' sundanès i experts en els seus camps d'especialitat. A més, comparteixen els nostres valors: fidelitzar els clients mitjançant la millora continua, la cerca de la perfecció i l'excel·lència.\nEl vostre projecte de traducció de textos en la combinació català-sundanès està en les millors mans\nEls nostres lingüistes tenen estudis universitaris superiors, normalment en traducció i interpretació; viuen o tenen contacte quotidià amb els seus països d'origen i les seves llengües maternes, i estan en disposició de traduir al/a l' sundanès el vostre projecte de traducció de textos.\nLa majoria dels nostres traductors de Barcelona i d'altres llocs són especialistes en traduccions tècniques, jurídiques, mèdiques o empresarials. El vostre projecte de traducció de textos en la combinació català-sundanès sonarà tan natural en sundanès que el lector no percebrà que la llengua de partida era el català.\nEn les combinacions d'«idiomes exòtics» o amb molt pocs traductors, és possible que la traducció hagi de passar per l'anglès. En aquest cas, n'informem primer el client. Per regla general, sempre que els documents originals també estiguin disponibles en anglès, és millor optar per una traducció en la combinació anglès-sundanès, ja que serà més econòmica i més ràpida.


La XXIV Exposició de Bolets Vila del Morell acull més de 2.500 persones\nEls visitants van poder gaudir d'una gran varietat micològica amb una mostra de més de 200 espècies\n23/10/2018 10:15 | Actualitzat a 23/10/2018 12:10\nXXIV edició de l'Exposició de Bolets Vila del Morell | Frederic Recasens\nEl passat cap de setmana del 20 i 21 d'octubre, el Morell va organitzar la XXIV Exposició de Bolets Vila del Morell, on més de 2.500 persones van poder gaudir d'aquesta trobada d'aprenentatge i degustació del món micològic. Una cita de morellenques i morellencs, però també de persones vingudes d'arreu de la comarca, que van fer que un any més la trobada fos un èxit total.\nOrganitzada per la veterana entitat local Tocats del Bolet i amb la col·laboració de l'Ajuntament del Morell, l'exposició de bolets comptava com cada any de dos espais principals; d'una banda, l'exposició de les rèpliques de bolets en el seu corresponent hàbitat i la informació pertinent, situada a la sala d'actes del consistori. I d'altra banda, a l'exterior es trobava la tradicional mostra de bolets trobats per la mateixa entitat Tocats del Bolet; que vinguts majoritàriament de la Conca i Terol, però també de Navarra i el Pirineu, van resultar en un total de 200 espècies classificades i més d'una vintena sense classificar.\nUna gran mostra boletaire doncs, el gran objectiu de la qual ha estat que la gent pogués ampliar el seu coneixement micològic, que els permetés reconèixer millor les varietats, comestibles i tòxiques.\n500 persones a la degustació\nMés enllà de la divulgació i l'aprenentatge, la trobada també va tindre lloc per als més llaminers, ja que com cada any, el diumenge al migdia es va celebrar la tradicional degustació de receptes elaborades amb els bolets com a ingredient principal. Tot un dinar que va comptar amb prop de 500 persones que van consumir fins a 170 kg de menjar.\nTot plegat, un cap de setmana cultural i gastronòmic consolidat i amb un gran èxit d'assistència, que es va completar amb parades de venda de productes relacionats amb la micologia.


Arxius del tatuatge de peixos koi - Tatuatges d'idees artístiques\nEtiqueta: tatuatge de peixos de koi\nTatuatge de peix Koi per a dona\nKoi és una paraula japonesa pels dissenys de tatuatges de carpa i Koi, els peixos es consideren un símbol cultural per superar l'adversitat. Els peixos Koi són capaços d'adaptar-se a diferents climes i condicions de l'aigua i poden simbolitzar la força. Els tatuatges de peix Koi són preferits pels dos homes ...\nDissenys de tatuatge de peixos Koi\n1. El tatuatge de peixos de Koi per a dones amb una flor els fa semblar atractives Les dones de pell blanca portaran el tatuatge de Koi Fish al braç; aquest disseny del tatuatge fa que es vegin encantadents i bonics 2. Tatuatge de peix Koi per a dona amb disseny de tinta groga ...\nMillor idea de disseny de tatuatges de peixos de Koi de 24 per a homes i dones\nQuan vulgueu aconseguir un tatuatge bell i cultural, podeu fer servir un tatuatge de peix koi. Fa molt de temps, aquest peix koi va ser reconegut pels nadius americans. Avui en dia, la gent acudeix a aquests peixos durant un festival especial de pesca.\nTatuatges amorosostatuatges per a homestatuatges àguilatatuatge de fletxaTatuatge de plomestatuatges de la coronatatuatge de flors de lotustatuatge escorpítatuatges de papallonatatuatges bonicstatuatge de peixos de koidisseny mehnditatuatge d'aquarel·laTatuatges de turmelltatuatge infinittatuatges de lleótatuatges de collTatuatges geomètricstatuatges de tornadatatuatge d'ullsraspa els tatuatgestatuatges dels signes del zodíactatuatge en flor de cirerertatuatges de parellatatuatges rosatatuatges de pittatuatges a peutatuatges soltatuatges tribalstatuatges floralstatuatges de màtatuatge d'elefantsidees del tatuatgebrúixola tatuatgetatuatges d'àngeltatuatge de hennatatuatges creuatstatuatges de mànigatatuatges d'ocellstatuatges de millor amictatuatges musicalstatuatges del braçtatuatges germanstatuatges d'ancoratgetatuatge de diamantstatuatges de llunatatuatge de popTatuatges cardíacstatuatges per a nenestatuatges de gat


Cacera del Tresor adreçada al cicle superior de Primària, ESO i diversitat. Una proposta d'activitats interdisciplinars, on es treballen diferents intel·ligències. Creada per Núria Alart. 2011. De 10 a 16 anys\nEls compositors del Barroc\nCacera del tresor de l'àrea de música i adreçada a l'alumnat de 6é de Primària. Serà un viatge en el temps pel món de la música! Creada per Ana Pitarch.\nCacera del Tresor de música per a l'ESO\nEls instruments barrocs\nUna Cacera del Tresor de l'àrea de Música i adreçada a l'alumnat de 6é de Primària.\nVorem quins instruments es tocaven abans i com es feia la música d'ahir i d'ara. De 10-12 anys\nFormes musicals barroques\nUna Cacera del Tresor de l'àrea de Música i adreçada a l'alumnat de 6é de Primària. Serà un viatge en el temps pel món de la música!\nImpressionisme 2 Monet\nCacera del Tresor adreçada al cicle superior de Primària i ESO. Expressem l'impressionisme és una proposta d'activitats interdisciplinars, on es treballen diferents intel·ligències. De 10 a 16 anys\nCacera del Tresor adreçada al cicle superior de Primària i ESO. Diversitat. Expressem l'impressionisme és una proposta d'activitats interdisciplinars, on es treballen diferents intel·ligències.\nMúsica i societat barroques\nCacera del tresor de l'àrea de música i adreçada a l'alumnat de 6é de Primària. Creada per Ana Pitarch\nDe 11-12 anys\nMúsica i art barrocs\nCacera del tresor de l'àrea de Música i adreçada a l'alumnat de 6é de Primària. De 10-12 anys\nUna Cacera del Tresor de l'àrea de llengües i adreçada a l'alumnat de 3r d'ESO\nPintem la música de Chopin\nCacera del tresor adreçada al cicle superior de Primària, ESO i diversitat. És una proposta d'activitats interdisciplinars, on es treballen diferents intel·ligències. De 10 a 16 anys\nPintem la música de Mozart\nCacera del tresor adreçada al cicle superior de Primària, ESO i Diversitat Pintem la música de Mozart és una proposta d'activitats interdisciplinars, on es treballen diferents intel·ligències. Podeu fer les activitats per parelles. De 10-16 anys\nPintem la música de Mozart 2\nCacera del Tresor adreçada al cicle superior de Primària i ESO. Pintem la música de Mozart és una proposta d'activitats interdisciplinars, on es treballen diferents intel·ligències. Creada per Núria Alart. 2010. De 10-16 anys\nPintem la música de Mozart 3\nCacera del Tresor adreçada al cicle superior de Primària i ESO diversitat.\nAquesta proposta d’activitat planteja una manera de treball especial amb el dibuix, el color i la integració de la música, en aquest cas de W.A Mozart. De 10-16 anys\nPintem la música de Mozart 'Petita Serenata Nocturna'\nCacera del tresor adreçada al cicle superior de Primària, ESO i diversitat. Podreu dibuixar i pintar paisatges, objectes, persones, formes concretes, combinacions lliures i/o geomètriques que ens ajudaran a augmentar la creativitat. De 10-16 anys\nPintem la música schubert\nCacera del Tresor adreçada al cicle superior de Primària, ESO i diversitat\nUna cacera adreçada a l'alumnat de 1r i 2n de l'ESO\nLa rumba de l'implicat\nCacera del tresor de l'àrea de música adreçada a l'alumnat de primària i secundària. Creada per Maria del Mar Lluelles Perera


Pot un jubilat cobrar dos pensions si ha cotitzat com a autònom i assalariat? |\nAvui en dia hi ha més de 123.000 autònoms en pluriactivitat, és a dir, que cotitzen pel Règim General de la Seguretat Social i, a la vegada, pel Règim Especial de Treballadors Autònoms (RETA). De la mateixa manera, hi ha molts cotitzants que han compaginat els dos règims i que van posar en marxa un negoci després d’haver estat contractats, o viceversa. Per aquesta raó, en aquest post volem respondre a la pregunta que es fan tots ells de si al cotitzar per compte aliena i per compte pròpia, tindran dret a dues pensions en el moment de la jubilació.\nDe manera general, la resposta és que arribat el moment de la jubilació, la prestació a la que puguin accedir totes aquestes persones dependerà del “període cotitzat computable” o, dit d’una altra manera, els anys que s’han cotitzat sumant l’activitat per compte pròpia i el treball com a assalariats. Depenent d’aquest període, i de si es compleixen algunes condicions, la seva pensió serà major o menor, i inclús podrien arribar a percebre no una, si no dues pensions a la vegada.\nCondicions per a cobrar dues pensions de jubilació\nTot i que no és el més habitual, és possible que un mateix contribuent tingui dret a dues pensions. Tot dependerà, però, de com hagin estat els últims 15 anys cotitzats i si ha cotitzat en pluriactivitat, compaginant a la vegada treball autònom i assalariat. Dit això, és imprescindible:\nTenir 64 anys si tenen 37 anys i 3 mesos o més cotitzats o, en el cas contrari, tenir 66 anys.\nÉs necessari haver cotitzat un mínim de 15 anys en pluriactivitat, és a dir, en el Règim General i en el RETA a la vegada per haver compaginat un treball assalariat i un altre com a autònom. I que, almenys, dos d’aquests anys hagin estat durant dos dels 15 anys previs a la sol·licitud de la jubilació.\nIgualment, l’autònom ha de complir, com a mínim, un d’aquests dos requisits:\n- El treballador haurà d’estat donat d’alta en els dos règims -a la vegada- en el moment en què s’accedeixi a la jubilació.\n- En el cas de no estar donat d’alta dels dos règims en els que es pretén causar la jubilació, s’ha d’acreditar que s’ha cotitzat en els dos, de manera simultània, durant un mínim de 15 anys.\nQuè passa si no es compleixen els requisits per a percebre dues pensions?\nS’aplicarà l’últim règim pel que s’ha cotitzat, sempre que es compleixin els requisits per a accedir a aquest tan sols amb el que es va cotitzar en ell.\nSi no es compleixen aquests requisits i en l’últim règim al que s’ha cotitzat no es pot accedir per incompliment dels mínims exigibles, s’haurà de veure si en el règim previ si que es compleixen aquestes condicions.\nSi tampoc es compleixen els requisits en l’anterior, la pensió es cobrarà en el règim en el que més temps hagi cotitzat el treballador.\nCom veieu, es tracta de casos complexos, que cal analitzar de manera individualitzada i pels que cal suport professional. Si us trobeu en aquesta situació i esteu a punt de jubilar-vos, podeu contactar amb nosaltres per a obtenir l’assessorament del nostre equip expert.\nNotícia anterior Guia per a la campanya de la Renda 2020


El Cambrils Unió s'endú un valuós empat del camp del Manresa - Revista Cambrils\nEl Cambrils Unió s'endú un valuós empat del camp del Manresa\nPublicat el Dilluns, 12 de novembre de 2018 11:19h\nEl jugador del Cambrils Unió Erik, autor del gol d'ahir, en un partit d'aquesta temporada | Lluís Rovira i Barenys\nCE Manresa 1 - Cambrils Unió 1\nValuós empat del Cambrils Unió al camp del tercer classificat, el Centre d'Esports Manresa, i setè punt aconseguit pels cambrilencs, tots ells fora de casa. El Manresa va començar el partit pressionant i convençut de batre l'equip cambrilenc, cuer del grup. El porter cambrilenc, Sergi Fuertes, va ser un dels destacats del conjunt cambrilenc ja que en els vint primers minuts de partit ja havia tingut un parell de grans intervencions. D'altra banda, Erik, a la mitja hora de joc, disposava d'una clara ocasió per a marcar. Amb l'empat a zero es va arribar a la mitja part havent-se enregistrat un domini total del conjunt manresà.\nA la represa, el Manresa va continuar pressionant i després d'una bona ocasió per a marcar que el porter cambrilenc va desfer, aconseguia fer pujar l'1 a 0 al marcador en una mala entesa entre el porter cambrilenc i la defensa que va permetre a un jugador local marcar a plaer al minut 56 de partit. Després del gol el Manrea encara va disposar d'una altra ocasió però va ser el Cambrils Unió que feia pujar l'1 a 1 al marcador després d'una rematada de cap d'Erik, al minut 63. El Manresa ho va seguir intentant però el porter cambrilenc va fer un recital d'aturades i, finalment, el resultat d'empat ja no es va moure tot i que el Cambrils Unió va gaudir d'una bona ocasió, al minut 90 de partit.\nAquest proper dissabte a la tarda el Cambrils Unió juga a casa davant el CE Júpiter, un equip històric del futbol català, amb el repte d'aconseguir sumar els primers punts de la temporada a camp propi.


El “Sàvia” de la Pastisseria Moll – Foodies on Menorca\nEl “Sàvia” de la Pastisseria Moll\n13 novembre, 2018 - by Bep Al·lès - Deixa un comentari\nEls menorquins tenim fama de golosos, de llaminers diuen, i és que les nostres pastisseries, sucreries i forn estan plens de pecats dolços que no sols captiven per la seva forma sinó que pels seus sabors.\nCan Moll, és una de les pastisseries més antigues, en actiu, de Ciutadella. L’actual responsable de l’obrador, Llorenç Coll Moll, és la cinquena generació de sucrers, i allà hi convien la pastisseria i rebosteria tradicionals amb la nova pastisseria menorquina, amb les creacions d’autor que l’hi han donat, també, fama o renom.\nUn dels pastissos emblemàtics de Can Moll és el “Sàvia”, que és presentat en forma de tartes per a 6/8 persones o en porcions individuals, aquelles a les que els menorquins els hi deim “dulces”.\nCan Moll, a més de tenir obrador a Ciutadella, també té pastisseria a Maó i ha estat guardonada per l’Associació de Periodistes i Escriptors Gastronòmics de Balears, com a millor pastisseria de l’illa.\nArticle anterior El Vi de de la Terra Illa de Menorca


Gonzalo Moliner nou president de CGPJ i del Tribunal Suprem | El Jurista\nGonzalo Moliner nou president de CGPJ i del Tribunal Suprem\n17/07/2012 17/07/2012 0\nGonzalo Moliner durant la seva ponència en la "XII Assemblea Nacional de Juntes de Govern d’Escoles Oficials de Graduats Socials"\nAvui dimarts 17 de Juliol, Gonzalo Moliner, president de la Sala de lo Social del Tribunal Suprem, ha sigut escollit president del Consell General del Poder Judicial i del Tribunal Suprem en aconseguir 12 vots a favor, 5 en contra i 3 abstencions.\nEls 20 vocals han escollit el seu màxim representant en ple extraordinari convocat a les 9.30 hores d’avui dimarts dia 17 de Juliol, i en aproximadament 10 minuts s’ha arribat al consens necessari per a escollir a Moliner.\nEl nou president del Consell General del Poder Judicial i del Tribunal Suprem, ha demostrat des de l’inici de la seva carrera judicial, l’any 1969, ja en l’exercici del seu càrrec com a jutge de Primera Instancia en els jutjats de Mataró i Alzira, una marcada tendència progressista, molt visible en la seva especialització en el dret laboral. L’any 1983 va formar part del secretariat de l’Assemblea Constituent de l’Associació Jutges per la Democràcia, càrrec que va ocupar el següent any.\nPer altre banda ha escrit diversos llibres sobre el dret laboral com ‘El recurso laboral de suplicación’ (1991), ‘Los recursos en el proceso laboral de ejecución’ (1996) i ‘Recurso laboral para la unificación de la doctrina’ (2003) per editorials com Deusto, Lex Nova o Lefevre.\nEl nou president del CGPJ ha criticat enormement la darrera reforma laboral impulsada pel Govern Popular, declarant que en diversos aspectes podria “ratllar la inconstitucionalitat” en violar el dret al treball .\nAquest pronunciament va ser efectuat en ‘XII Assemblea Nacional de Juntes de Govern d’Escoles Oficials de Graduats Socials’, en el qual és va declarar que el període de proba d’un any del nou contracte indefinit que introdueix la reforma podria ratllar la inconstitucionalitat, donat que la Constitució Espanyola reconeix el dret al treball i la seva continuïtat, sense ésser acomiadat sense causa justa.\nSeguidament, va afirmar que l’actual reforma laboral produeix un desequilibri en la relació entre el treballador i el empresari, devaluant el dret del treball en sí mateix.\nMalgrat això, va manifestar que aquesta reforma no podia ser desqualificada sense més ni menys, donat l’actual moment de crisis econòmica brutal. No obstant, va posar en dubte la capacitat de la nova normativa per a “contribuir d’alguna manera a sortir de la crisis”.


Jessica Bueno ensenya la seva panxa tres mesos després de donar a llum\nCada vegada són més les famoses que s'animen a mostrar a les rede socials el seu cos en les xarxes socials sense retocs. Així, sense complexos i amb total naturalitat, Jessica Bueno ha decidit mostrar el seu budell a Instagram, tan sols tres mesos després de donar a llum al seu segon fill < / strong> o, el primer amb el futbolista Jota Peleteiro.\nTres mesos després que arribés al món Jota Jr, Bé està pràcticament recuperada i ja llueix una figura envidiabl i. La model s'ha mostrat molt contenta per com la seva panxeta va desapareixent a poc a poc, i ha mostrat que encara conserva l' línia alba.\n"Morning, a poc a poc va desapareixent … #tattoosnaturales # líneaalba #latripilatbvadesapareciendo #vaquedandomenos # casitresmesesdespués #postpartum" , va escriure la model al costat de la imatge que ha compartit en les xarxes socials.\nBé està vivint un dels seus millors moments personals des que va començar la seva relació sentimental amb el futbolista Jota Peleteiro, amb el qual ja ha passat per l'altar i ha decidit formar una família.


Ateneu Popular "La Paparra"\nEn aquests moments on el confinament regeix les nostres vides, cada vegada que un representant demana que ens quedem a casa, ens fem aquesta pregunta: i a casa, qui ens cuida?\nUn altre cop es trasllada a l’esfera privada, la responsabilitat i cura de la vida de les més vulnerables quan el canvi d’habits ens exigeix al màxim i els riscos augmenten. Cap reconeixement, cap compensació entre tanta verborrea. Quedar-se a casa és necessari per a la vida, però cap de les mesures preses tenen una perspectiva feminista.\nA Sant Joan Despí construïm una xarxa popular de suport mutu, on poder resoldre la vida, sense posar-ne en risc cap d’elles. Fugim del voluntarisme, entomem aquesta tasca per suplir el que les administracions ni tan sols contemplen, i per tant reivindiquem en tot moment la necessitat d’aplicar mesures urgents com les del #PladeXocSocial per evitar deixar ningú enrere.\nAixí busquem persones per teixir la xarxa de suport de Sant Joan Despí,\nEts una persona vulnerable, salut fràgil i no pots sortir a fer encàrrecs?\no tens infants i et cal ajuda per cuidar-los ara que han tancat les escoles?\nVols donar un cop de mà als teus veïns i veïnes més propers?\nApunta’t a: https://ateneupopulardespi.typeform.com/to/cBjMoZ\nTotes les persones voluntàries usarem aquest protocol:\n1. Seguim els protocols oficials de prevenció i els reforcem amb mesures internes addcionals de traçabilitat i aïllament.\n2. Garantim que no hi haurà contacte entre grups que col·laborin amb infants i població de risc.\n3. Establirem petits nuclis de suport al poble per tal que no entrin en contacte entre ells, evitat noves zones de contagi.\n4. Farem un control acurat dels contactes físics de cada persona de la xarxa per tal de respondre ràpidament en situació d’exposició al virus.\nPublicat per La Paparra a 16:48


Pebrot escalivat al forn receptes - myTaste\npatates escalivades al forn\npebrots escalivats al microones\nescalivada al forn amb paper de plata\ntomaquets escalivats al forn\npebrots escalibats al forn\nescalivar alls al forn\nPebrot escalivat al forn receptes\nRenteu els pebrots, la ceba i les albergínies i eixugueu-los. escalivadaalforn que després he utilitzat per elaborar unes espardenyes\nL'escalivada feta alforn, no te el mateix gust. Abans de començar a escalivar, netejarem i eixugarem els pebrot i albergínies, i amb oli d'oliva, els untarem lleugerament tota la pell\nAmb l’ajut d’un ganivet extreure la carn dels pebrots xoricers i afegir a la resta d’ingredients. Aquest cap de setmana he fet calçots, com no tenim barbacoa ni llar de foc ens conformem en fer-los alforn i hem gaudit\npebrot vermell. Les hortalisses que farem servir per elaborar aquest plat les farem alforn, tallades en rodanxes o en trossos més o menys grans\nEl que farem primer és escalivar els pebrots, albergínia i cebes alforn. Agafarem una flamera per anar alforn\nCol·locar les oblees sobre les safates de forn i pinzellar amb la barreja d’oli i julivert. Melmelada de pebrotsescalivats (o del piquillo)\npaper de forn. de pebrot groc escalivat. Desprès, feu la de pebrot verd, aboque-la també al motlle, damunt de les altres i reserveu a la nevera\nFlam de pebrot escalivat amb oli de menta\nUna de les delícies inventades durant aquests dies de festa va ser la versió del pebrot en forma de flam\nDesprés d'amassar podem estendre la massa a la safata del forn. Primerament torrem els pebrots, millor alcaliu de llenya, o al fogo de casa, els pelem i els tallem a tires reservant-los en un vol amb oli i sal\nPrimer de tot, posarem a escalivar el pebrot, si teniu brasa, doncs a la brasa i sinó alforn també us quedarà bo\nDesprés en una font resistent alforn, poseu una de les meitats de l'orada salpebrada a la base del recipient, les cobriu amb els xampinyons, la ceba i unes tires de pebrotescalivat\nMentrestant haurem fet el pebrotalforn i per acompanyar també podeu fer una mica d´arròs blanc si voleu\nConfitura de pebrot vermell al gust de vainilla.\nTallarem els pebrotsescalivats a. Escalivaremalforn els pebrots vermells. Abocarem els pebrots en una cassola i els posarem al foc\nDonem forma a la coca amb els dits sobre una safata de forn amb paper sulfurat. Nosaltres hem optat per respectar al màxim el producte, i l’hem fet escalivat ja que és l’ús que normalment se li donava a aquesta varietat de pebrot\nPa de pagès torrat amb pebrot escalivat i anxoves\nSegons la mida dels pebrots i del forn, comprovarem que estan veritablement al punt. Els col•loquem en una safata per a forn, i els reguem amb un raig generós d'oli d'oliva\nMorro de bacallà amb parmentier de patata i pebrot vermell escalivat\nEscalfem a la paella amb una mica d’oli i una mica de suc del pot del pebrot, les tires de pebrot vermell escalivat\nEscalivem els pebrotsalforn o a la flama directament, els deixem refredar i els pelem. Hem de guardar una mica del suc que deixen anar si els fem alforn


El mirador: L'anhelat museu?\nNo soc dels que creuen que per sortir a qualsevol mapa sectorial (posem per cas el cultural) els municipis han d’entrar en una cursa agònica per inventar-se qualsevol esdeveniment puntual que permeti tenir presència efímera als mitjans de comunicació i fins l’any que bé poqueta cosa més. Diem-ho clar, que sembla que hi ha alguns que no hi ha manera que ho entenguin, omplir qualsevol ciutat o poble amb cent mil persones un cap de setmana ni salva l’economia anual del municipi ni el dota d’un contingut cultural que sigui socialment rendible per la seva ciutadania.\nSoc, per tant, partidari d’estructures més sòlides i permanents que apuntin a un objectiu clar: dotar de contingut cultural les ciutats i pobles els 365 dies a l’any, entenent que aquesta mesura aporta un benefici social –i depèn com es treballi, econòmic- gens menyspreable. És en aquest sentit que contemplo la proposta Bassat. Si bé és cert que la seva dimensió és desconeguda a Mataró (potser el paral·lelisme més clar el trobaríem amb el Museu del Rock d’en Jordi Tardà tot i que aquest estava dat i beneit que acabaria a Barcelona), també ho és que a la ciutat hi ha exemples vius d’iniciatives privades que, de bracet amb l’administració pública, han assolit cotes de certa excel·lència (la Casa de la Música Popular i el què penja d’ella en seria el més paradigmàtic). Tampoc cal amagar que, per contra, n’hi ha d’altres que s’han perdut pel camí (on paren totes aquelles bones intencions, que es proposaven en l’anterior mandat, respecte a la Sala Cabanyes i el Foment?) i alguna més que veurà la llum espero que aviat (Fundació Vilaseca i Can Marfà). En aquest apartat m’estalviaré el capítol de donacions a l’ajuntament (llegat Arenas, proposta Mataró i fons Carreras per exemple), iniciativa pròpia municipal (Can Xalant i els postmoderns) i “anhelades” propostes de museus basats en col·leccions de ciutadans que amb bona fe han pretès que les seves andròmines (llegeixis no pejorativament sinó amb sentit carinyós) entressin a formar part de l’erari públic (museu de la radio, miniatures ferroviàries...).\nHores d’ara el debat és servit. Hi ha qui aposta descaradament per tirar endavant el projecte (clar que els que fan bullir l’olla de l’art en aquest país podríem dir que tenen una certa visió tendenciosa del tema), d’altres que s’ho mirem amb mires curtes (per què cal gastar una morterada quan les prioritats de la ciutat han de ser necessàriament unes altres de l’estil més equipaments?). Potser parteixo d’una visió excessivament reduccionista però crec que el projecte és interessant per Mataró sempre i quan es donin un seguit de condicions bàsiques:\n- L’oportunitat: després que l’ajuntament de Llavaneres s’hagi fet enrera de la idea inicial de situar la seu de la fundació al seu terme municipal, no és d’estranyar que Bassat s’hagi adreçat als que es van interessar per la proposta. I aquí cal reconèixer la cintura política de l’alcalde Baron. Si a aquest fet hi sumem que sembla hi ha un cert consens polític entre govern i oposició sembla clar que tenim uns elements que poden fer possible que l’arròs no se’ns passi. Però aquesta oportunitat requereix que la matèria primera sigui de gran qualitat i en aquest apartat, els entesos diuen que la col·lecció Bassat d’art contemporani és excel·lent. La proposta inicial planteja una col·lecció permanent, algunes de temporals amb voluntat d’itinerància i, per sobre de tot, tallers, espais de trobada, un auditori... és a dir, tots aquells elements indispensables per fer que un museu sigui modern, dinàmic, pedagògic i no acabi caient en el tòpic del gran magatzem d’art.\nSalvant totes les distàncies se’ns planteja un Guggenheim a Mataró i que els hi expliquin als de Bilbao si valia la pena o no que un equipament d’aquestes característiques s’instal·lés al seu territori! I no ho dic només per la capacitat d’atracció en termes de visitants i generar activitat econòmica, sinó també pel què solen suposar aquestes infrastructures a l’hora de dignificar espais i de fer aparèixer en el mapa a la ciutat de torn (si home, perquè alguns estiguin contents també utilitzaré aquesta terminologia tan nostrada).\n- L’emplaçament: si queda clar que el contingut és òptim, caldrà cercar un continent que s’ajusti a les necessitats generades. Sembla ser que aquesta és una de les contribucions que aniran a càrrec de l’administració pública. Inicialment es sol·liciten 9.000 m2 i es disposa d’un projecte. Estic convençut, però, que el què hores d’ara hi ha sobre la taula no serà condició sine qua non perquè la proposta tiri endavant. Aquí caldrà estar atents a la disponibilitat de sòl amb què compta Mataró (“verge”, en format patrimoni o “disponible” a termini raonable). Ara bé, si em pregunten la meva opinió (ho dubto) diria que caldria seguir l’exemple de Barcelona i ubicar aquest recinte en un espai que disposi d’una certa bona comunicació i accessibilitat i que contribueixi a dignificar alguna zona que no necessàriament ha de ser el centre de la ciutat (alguns encara continuen amb la mania que tot allò que significa cultura ha d’emplaçar-se entre muralles i ja se que el patrimoni arquitectònic el tenim on el tenim, però a vegades cal cercar altres beneficis més urbans). Si fos possible, que us semblaria, per posar un exemple, emplaçar-lo a Rocafonda?\n- El finançament: Con la iglesia hemos topado. Un edifici d’aquestes característiques deu tenir un cost (el desconec) senzillament d’uns quants milions d’euros i les mises d’algun lloc hauran de sortir. Dubto molt que les arques municipals puguin finançar per elles mateixes l’obra i, no ho oblidem, el posterior manteniment (que no serà precisament la xocolata del lloro si les coses es volen fer ben fetes). Aquí cal implicar altres administracions (Generalitat, Diputació...) i privats (ull amb el tòpic que a Mataró solen ser bastant garrepes). Només amb la potència econòmica de l’ajuntament difícilment tirarà el projecte endavant.\n- La gestió: És evident que s’hi hi ha injecció de capital públic, també caldrà corresponsabilitzar-se de la gestió i participar d’ella. Per tant, per molt que la promotora sigui una fundació privada s’haurà de buscar una fórmula jurídica (el món n’és ple d’exemples) on tots els paganos se sentin representats i puguin contribuir a la direcció estratègica del centre.\n- Els beneficis per la ciutat: és evident que un dels quids de la qüestió és el benefici que Mataró pot treure d’aquesta moguda. Al meu modest entendre seria bo, prèviament, quantificar de forma seriosa quina seria la repercussió d’aquest equipament sobre el conjunt de la ciutat i atenent a diferents variables (visitants, economia, cultura, educació...). Alguns semblen evidents, però no aniria gens malament aplicar el mètode científic per contrastar allò que la intuïció indica.\nI, per últim, un apunt sentimental. De la meva experiència professional en el camp de la publicitat i com a seguidor incondicional del Barça puc aportar un petit granet de sorra a la serietat de la figura d’en Lluís Bassat. Aquells que hem begut de les fonts del seu “Libro rojo de la publicidad”, que l’hem seguit i qualificat sovint com un dels millors publicistes del món sabem que, mercès a la seva creativitat i a la dels seus equips i socis, Bassat ha esdevingut un dels millors venedors que es fan i es desfan i, sobretot sabem que sap vendre molt bé no la seva figura (les seves repetides derrotes a l’hora d’optar a la presidència de can Barça així ho avalen) però si els productes i marques per les que ha treballat. Espero que tornarà a demostrar-ho i que una vegada “despejades” totes les incognites que encara planen sobre el projecte, s’arribarà a bon port. Se’n seguirà parlant.\nPublicado por Sergi Bonamusa i Turon a 12:59 p. m.\nEl culebró de mai acabar


Oriol Pujol diu que els diners a Andorra l’incomodaven\nAfirma que va delegar la fortuna en el seu germà Jordi\n4 min. Madrid 28/03/2017 00:00\n651x366 Oriol Pujol arriba a l'Audiència Nacional / EFE Oriol Pujol arriba a l'Audiència Nacional / EFE\nEn clar ascens polític, a només dos anys de convertir-se en secretari general de Convergència, al llavors diputat al Parlament Oriol Pujol l’incomodava tenir més de 500.000 euros sense declarar a Andorra. Aquesta va ser la raó per la qual, el 2010, a diferència dels seus germans, no va col·locar els seus fons a nom de societats de Panamà per, anys més tard, regularitzar-los amb Hisenda. Ahir, durant la seva primera declaració com a imputat davant del jutge de l’Audiència Nacional José de la Mata, va assegurar que va donar tots aquests diners a Jordi Pujol Ferrusola.\nNi la declaració d’Oriol Pujol ni la de la seva germana Marta -els únics membres del clan que encara no havien desfilat pel jutjat que investiga la seva fortuna familiar, a banda de Mireia Pujol, que ho farà avui- van servir per aclarir l’origen del capital que la família mantenia a Andorra. Segons fonts presents en l’interrogatori, tots dos es van limitar a referir-se a la versió familiar relatada pel pare, l’expresident de la Generalitat Jordi Pujol Soley: que aquests fons provenien de l’herència de Florenci Pujol.\nPerò més enllà d’aquesta justificació, expressada oralment, cap dels dos va aportar cap document notarial que justifiqués l’existència d’aquest llegat familiar. Tampoc cap suport per escrit de cada un dels moviments dels comptes -molts d’ells, entrades en efectiu- que els membres de la família gestionaven a Andorra. Quan el jutge De la Mata va insistir que no havien aportat ni una sola prova de la procedència legítima de tots aquests diners, tots dos es van limitar a assenyalar el primogènit. “D’això se n’encarregava el meu germà Jordi, pregunti-l’hi a ell”, van dir els dos imputats, segons aquestes mateixes fonts. Segons la investigació, Oriol Pujol i la seva esposa, Anna Vidal, van tenir quatre comptes a l’entitat andorrana Andbank entre 1992 i 2010. Malgrat la seva activitat política, l’informe de riscos que va elaborar el banc el 2008 indicava que ell no era una “persona políticament exposada”, sobre les quals les entitats financeres estan obligades a redoblar les seves garanties antiblanqueig.\nPerò el matrimoni va seguir una trajectòria diferent a la de la resta dels membres del grup familiar, segons el jutge. Mentre que els seus germans i la seva mare, Marta Ferrusola Lladós, van traspassar el 2010 els diners dels seus comptes a la Banca Privada d’Andorra (BPA) i després van posar-los a nom de fundacions de Panamà per amagar la seva veritable titularitat fins a regularitzar-los amb Hisenda el 2014, Oriol Pujol va reintegrar els diners en metàl·lic “desconeixent quin era el seu destí final”.\nAbans d’Oriol Pujol va declarar la seva germana Marta, que més enllà de ratificar la versió familiar va assegurar que desconeixia l’operativa dels seus comptes, ja que no n’era especialista -per la seva formació d’arquitecta-. Com el seu germà, va assegurar que era Jordi Pujol fill qui s’ocupava de fer créixer aquests diners amb les seves inversions. La filla de l’expresident va regularitzar amb Hisenda 532.029,69 euros procedents dels seus comptes andorrans el juny de 2014, just abans de la confessió de Jordi Pujol pare.\nDistribució igual i simultània\nGran part dels fons que els Pujol amagaven en bancs del Principat van entrar-hi en efectiu, per la qual cosa se’n desconeix l’origen. Era el fill gran, el Jordi, qui s’encarregava de distribuir-los entre els seus germans i la seva mare “en quantitats iguals i simultàniament”, segons la investigació, que, fins ara, no ha aconseguit descobrir la seva procedència per la falta de cooperació de la família.\nAvui és el torn de Mireia Pujol, l’última de les filles de l’expresident que queda per declarar a l’Audiència Nacional. Amb un sistema semblant al dels seus germans, va saldar els seus comptes pendents amb Hisenda el 2014 regularitzant més d’un milió d’euros. Part dels diners que va arribar a acumular en els seus dipòsits bancaris provenien, com en la resta de casos, del seu germà Jordi, tot i que també va rebre una petita suma de Josep Pujol.


Balanç de les vacances d’estiu | El diari de'n Xesc\nBalanç de les vacances d’estiu\nAvui capvespre he tornat a Delft. Una vegada la roba al seu lloc, les finestres tancades (que torna fer fred!) i el sopar dins la panxa, és hora de fer balanç. Això sí, acompanyat d’una Leffe blonde i la música de Duke Ellington.\nDel viatge, res a destacar. Bé, sí. Ara que hi pens, a la terminal C69 de l’aeroport hi havia unes goteres enormes, i dins l’avió, els canals musicals 3 i 8 (Clàssica i Jazz respectivament) no funcionaven. Quan ho he demanat, m’han sortit amb bataneres, així que he escoltat el meu reproductor, però ja me sentiran. Lo que m’ha agradat del vol és veure Mallorca una mica més verda, i entre núvols. 🙂\nEn arribar a Delft, la sorpresa. Unes excavadores esbucant uns edificis antics devora l’estació de tren, i quan volia girar cap a casa, resulta que estan fent una nova línia de tram. Impressionant, me’n vaig de vacances 15 dies i ja me capgiren la ciutat! Lo únic que no canvia és el cel, gris. Ja torna fer fresqueta. l’estiu ha acabat. A casa, tot com sempre. Les plantes passant set (però només uns dies, segur que reviscolen), i el paper de WC que brilla per la seva absència.\nPerò xerrem de les vacances. Per una banda estic content, perquè he fet moltes coses que duia endarrer, però encara n’he deixades sense fer. M’hagués agradat molt anar d’excursió per les muntanyes, però com que feia massa calor, ho he deixat anar. Pel meu gust, ha plogut massa tard. El que també tenia ganes de fer és anar més a nedar. A fi de comptes només hi he anat 3 vegades, i les 3 al Port de Sóller. L’aigua està més neta que qualsevol llac de per Holanda, però deixa’t anar, tampoc era per tirar coets. Només a la platja “artificial” estava més o manco decent. L’any qui ve, Costera! 😛\nEl que sí que he disfrutat són les festes del poble. Enguany he anat a les de Fornalutx i les de l’Alqueria del Comte. He assistit a gairebé tots els actes. Un poc més i me faig Fornalutxenc! Exposicions, revetlla del bou, jocs infantils, esclatabutzes… I el cap de setmana passat, a s’Alqueria, venga concerts! Potser massa i tot. El diumenge no m’aguantava dret.\nTambé he jugat molt amb les nebodes, i m’estic plantejat això de tenir infants. Quin suplici! Ho volen tot! Els amics han estat més compassius amb mi, i hem fet un parell de soparets plegats. 😀\nLa novetat d’enguany, emperò, ha estat la instal·lació de la darrera versió d’Ubuntu, la 9.04, a tots els ordinadors que han caigut a les meves mans: Aton (que tenc al meu piset), Tefenet (que he regalat a ma mare perquè aprengui una mica a moure el ratolí i a teclejar) i Cristall (el nou portàtil de la meva germana). A tots hi he posat els paquets educatius per a primària i preescolar, i així les nebodes se pguin entretenir i aprendre. La meva germana va ser bona de convèncer perquè deixàs el Windows Vista. Ella volia l’OpenOffice, i no l’Office 2007 que venia amb 60 dies de prova, i quan l’hi vaig dir que ho tendria en català: “au, ves fent!”. En dues hores ho tenia tot a punt. Ara només queda esperar a veure com li va. Per Nadal tendrem la resposta.\nRes, vos deixaré, que ja tenc ganes de veure el primer capítol de la quarta temporada de LOST. 😉\nPS: per les fotos de les vacances, una mica de paciència, o contactau en Tomeu.\nThis entry was posted on Tuesday, September 15th, 2009 at 20:53 and is filed under Oci, Programari lliure.\tYou can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. You can leave a response, or trackback from your own site.


L’Ajuntament de Paterna exhibirà en Fitur la seua última Cordà en 360º. Així ho ha desvetllat huia la regidora de Tradicions, Cultura i Foc, Paqui Periche després d’assistir a la presentació del video promocional de Fitur de la Diputació de València.\nGràcies a l’enregistrament amb una càmera especial i en un format de 360º, el públic que acudeix al stand de la província de València, podrà gaudir d’aquest espectacle pirotècnic inigualable a través d’unes ulleres de realitat virtual que permetrà als visitants veure la Cordà com si estiguessin dins.\n“D’aquesta manera, tots aquells que ho desitgen podran “ficar-se” en la Cordà celebrada el passat 28 d’agost en la qual 356 tiradors/es van disparar més de 70.000 coets en menys de 30 minuts”, ha explicat Periche, convençuda que els més d’1.000 quilos de pólvora entre femelletes i cohetons que es van disparar captivaran als assistents.\nAixí mateix, la regidora ha assenyalat que “l’oportunitat de viure de manera simulada aquesta experiència permetrà a més d’un entendre la passió, el respecte i el lliurament dels tiradors a aquest acte que, any rere any, engrandeixen les festes de Paterna i la història del nostre poble, enforteix els senyals d’identitat paterneres i que, en poc temps pot obtenir la declaració de Festa d’Interès Turístic Nacional”.