ESCOPINADA | El rastre d'uns escrits\nLlegint la famosa antologia dels expressionistes alemanys titulada El crepuscle de la humanitat, de Kurt Pinthus, publicada en català el 2002 per Edicions de 1984 —sigui dit de passada, una traducció que, de tant voler patinar artísticament, rellisca—, t’adones que, al marge dels majors o menors encerts poètics —sovint menors i d’un to visionari insofrible— dels poetes antologats per Pinthus, les avantguardes —també dada i surrealisme— van aportar una mala bava lingüística pertorbadora. En els poemes de molts d’aquests poetes de l’experimentació i de la protesta tant social com ontològica, hi preval una força del llenguatge que es correspon amb la ira causada per un període de la història europea altament conflictiu, tant pel que fa a la teoria com a la realitat. Repassi’s. Gran Guerra, Revolució soviètica, ascens de nazisme i feixisme, guerra civil espanyola, franquisme, Segona Guerra Mundial, descolonització, Revolució maoista… D’aquí neixen, no pas com a bolets fora de temps, unes posicions hipercrítiques amb el poder i els seus interessos.\nDoncs bé, actualment a Catalunya, on molts poetes es fan ressò postmodern —per dir-ho amb paraules no feridores— d’aquelles aventures literàries contestatàries, ens trobem, segurament per absència de conflicte real durant tots aquests anys passats i per presència d’unes ganes infinites de promocionar-se com a funcionaris “alternatius”, que els nostres autors més agosarats pateixen insuficiència lingüística, que en el cor del poema és com dir insuficiència cardíaca. Pobres, no tenen cap potència verbal —el cor del llenguatge radical no els bomba prou— i, tot i que les seves imatges es pretenguin agosarades, recorrent als diccionaris d’obstretrícia i ginecologia, els queden mel·líflues, toves, com els cromos dalinians dels rellotges de plastilina que, amb tot, com a Dalí, sempre els marquen l’hora de vendre(’s). Avida dollars, que en deia Breton.\nPer això, enmig d’aquesta flaccidesa poètica de la ira i la protesta nostrades, que més que càrregues en profunditat semblen trets de salva per dir “ei, poder, sóc aquí”, em criden l’atenció els textos i els poemes d’un autor que en aquests últims temps ha guanyat tres dels premis importants del panorama poètic dels Països Catalans —sí, Sr. Camps, un d’ells al País Valencià—, com són el Màrius Torres de Lleida i el Vicent Andrés Estellés de Burjassot, tots dos el 2016, i el 2017 el Miquel de Palol de Girona.\nParlo d’Albert Garcia Elena, que amb els tres títols premiats, Silur d’amagatotis (Pagès editors), Tòtem ordre (Bromera) i La saliva dels morts (Proa), s’ha situat en un lloc d’honor en el marc de l’experimentalisme més actual, i tot gràcies a una radicalitat textual com no té cap altre poeta de l’“experiment” a Catalunya. Al marge de la millor o pitjor bondat dels seus resultats i de la seva poètica —sobre la qual hi hauria molt a dir i no sempre laudatòriament—, el que a parer meu és innegable és que cada text seu és una autèntica “xurriacada”, com aquesta de La saliva dels morts:\nContra la poesia pura,\ncontra l’encenall estètic\nque s’esgota en l’efecte òptic\nde l’aiguabarreig, en el so fred\nde la mà tova arrapada a la trinxera\nde la terra eixorca dels covards.\nPatètica lírica que rimes amb plàstic,\nquè podries fer tu davant la fúria\nd’un simple significat?\nUn “simple significat” que etzibat a l’esquena de qualsevol estéticienne de la poesia li deixaria un bon senyal per dies, una “mà tova arrapada a la trinxera / de la terra eixorca dels covards” que m’ha fet pensar tot d’una en el text més expressionista de Thomas Mann: l’últim capítol de La muntanya màgica. Bé, encertada o no l’associació, acabaré a la manera del poeta, amb una fuetada: tant de bo que als llépols els quedessin les glàndules salivals seques com les “dels morts”. ¡Quanta bava que ens estalviaríem! Ho escupo ben viu.\nProu. Els deixo amb un poema en prosa d’un llibre inèdit, Coure sobre el Hudson, escrit per Albert Garcia a la dècada del 2000, durant una estada seva a Nova York. És una mostra fefaent de les fondes arrels de la seva radicalitat, en aquest cas d’alè lorquià.\nVeig, amb nitidesa, un túmul de veles inflamades. I una immensa màquina de calcular. Veig paraigües de porcellana i deserts en hora punta. Veig llúdries que dubten entre dos mons i moren escanyades per llambordes escopides en sèrie. Veig molsa de fonts clausurades. I una immensa màquina de calcular. I mascarons de proa mirant de costat ocells conglomerats. I la tendència de les làpides a trencar-se per la paraula clau. I una immensa màquina de calcular. Veig liti i manganès brollant en pous de filferro. I pedres numerades a les butxaques de ments que no aconsegueixen recordar que han vingut al món. Veig abocadors legals de sinònims de vida. I arbres que supuren oxigen, i veig la deportació, l’èxode de l’horitzó.\nI una immensa màquina de calcular.\nAquesta entrada s'ha publicat en Articles literaris i etiquetada amb Albert Garcia Elena. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


martes, 22 junio 2021 - 16:35 h\nDavid Baret | 18/03/2021\nTenim una obsessió malaltissa per posar segells de qualitat a tot arreu i començo a pensar que en aquesta illa, no sabem diferenciar les coses si no els hi posem un distintiu al damunt. Crec que ens estem equivocant abusant tant d’aquest recurs perquè l’estem banalitzant. La marca més important que tenim és Menorca i és aquesta la que hem de potenciar i preservar per damunt de tot perquè té uns valors al darrere i un llarg recorregut del que segur, encara ens falta molta feina per fer per tal que assoleixi un reconeixement universal. Perquè una cosa és protegir-se d’imitadors que intenten suplantar la nostra identitat amb productes de menys qualitat i l’altra, pensar que perquè hi ha aquell logotip que realment ningú és capaç de reconèixer, aconseguirem el favor del client. Hem de començar a posar fre o en tot cas, racionalitzar el seu ús perquè la reputació és un intangible que s’ha de treballar seriosament i està per damunt d’aquesta «segellitis». Els únics que realment valoren els segells, són els col·leccionistes perquè som un país amb llarga tradició filatèlica i poca cosa més.\nPer cert, parlant de segells, una vegada vaig tenir l’oportunitat de sentir explicar a l’economista Fabià Estapé una anècdota de la seva època dins l’equip redactor del famós Plan de Desarrollo als anys seixanta, on se’ls va ocórrer enviar una carta a Brussel·les per demanar si els deixarien entrar al Mercat Comú. Mai van rebre resposta d’aquella missiva i Estapé va comentar als seus companys que segurament no havien donat resposta «por un exceso de franqueo». «Per poc em fan empassar les paraules alguns elements fanàtics d’aquell règim» va concloure. Les bromes en aquella època no s’entenien.


La imputació de Mas ajuda a la unitat del sobiranisme | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nEl Govern català diu que la decisió del TSJC forma part d'un “judici polític”\nAugmenta la pressió sobre la CUP perquè doni suport al candidat de Junts pel Sí\nBarcelona 29 SET 2015 - 23:17\tCEST\nArtur Mas, aquest dimarts a la nit al Camp Nou. JOSEP LAGO AFP\nLa decisió del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya d'imputar Artur Mas, dos alts càrrecs més, per la consulta del 9-N ha generat una onada de solidaritat des de tots els sectors de l'independentisme al voltant del líder convergent. La Generalitat ha qualificat la mesura de “judici polític”. Fins i tot el PSC ha criticat l'actuació. Només Ciutadans i el PP mantenen a Catalunya el seu suport al procés judicial. A Mas se li imputen delictes de desobediència, prevaricació, obstrucció a la justícia i malversació, que comporten penes d'inhabilitació i fins i tot de presó.\nMas ha rebut la notícia quan es troba en ple procés per intentar garantir la seva investidura, cosa per la qual requereix dels vots de la CUP. Encara que la formació de l'esquerra radical va insistir en la seva negativa a donar suport a Mas, ha crescut considerablement la pressió perquè finalment accedeixi al fet que aquest continuï en el seu càrrec.\nEl Govern qualifica d’“anomalia democràtica” la imputació de Mas\nConvergència s'ha afanyat a assenyalar que la imputació reforça Mas com a referent en el procés sobiranista, i ha emplaçat la CUP i tots els que van votar en la consulta sobiranista del 9 de novembre a defensar-lo. Malgrat evitar referir-se a les negociacions que ha d'haver-hi entre el partit de Baños i Junts pel Sí —les converses formals encara no han començat—, Rull ha llançat un advertiment a la CUP: “Mas és un actiu a nivell intern i internacional del procés”.\nMés explícita ha estat la vicepresidenta de la Generalitat, Neus Munté, que des del faristol del Govern ha esbiaixat el seu paper institucional i ha donat suport a la investidura de Mas. Munté ha demanat “respecte pel mandat” sortit de les urnes del diumenge, que “van demostrar clarament que hi ha una candidatura guanyadora”. La portaveu de l'Executiu català ha recordat que el compromís de Junts pel Sí era fer president Artur Mas, i li ha donat suport des del Govern.\nPressió sobre la CUP\nLa pressió no acoquina la CUP, que segueix negant-se a donar suport a Mas. Amb el resultat del diumenge, almenys dos diputats del partit haurien de votar la seva investidura, no n'hi hauria prou amb l'abstenció. I la formació no està per a això. Baños ha demanat avui “una figura de consens i prestigi internacional” que lideri el camí cap a la independència. “Comencem una nova etapa i no podem fer-ho amb la imatge de les retallades de Catalunya com a president”, ha deixat clar el recentment escollit diputat, que ha apuntat que seria fàcil trobar una figura de consens perquè “la immensa majoria de la societat està enmig dels extrems que representen Convergència i la CUP”.\nL'augment de la pressió després de la citació judicial no sembla preocupar Baños, que malgrat rebutjar la imputació i mostrar-se solidari amb Mas, no ha variat ni gota el seu posicionament: “Fa no tants mesos ens pegaven els Mossos d'Esquadra; pel 15-M vam rebre fins i tot al carnet d'identitat, ens han disparat bales de goma, hem estat detinguts... Una campanya a Twitter o de pressió mediàtica no ens fa gaire por, estem bregats en aquestes coses”, ha sentenciat en una entrevista a la Sexta.\nBaños va basar part del seu èxit electoral a distanciar-se de Mas. El partit anticapitalista no va acceptar incorporar-se en una llista única amb CDC i ERC per la figura del president, i en tota la campanya s'ha distanciat d'ell per representar “la corrupció, les retallades, i les privatitzacions”, en paraules de Baños. La seva intenció de no fer president Mas no només va ser un tema periodístic, també va suscitar preocupació als mítings: quan s'obria el micròfon al públic, les preguntes sobre si farien president al líder de CDC es reiteraven.\nLa Generalitat donava per descomptada la imputació\nERC s'ha desentès de la pressió sobre la CUP. El seu president, Oriol Junqueras, número cinc de Junts pel Sí, ha optat per respondre amb evasives quan se'l qüestionava sobre la investidura: “El que hem de fer és concentrar-nos en el què, i la resta ja es concretarà. No ens hem d'atabalar per això”. El seu nom, amb el d'altres candidats de Junts pel Sí com Raül Romeva o l'expresidenta d'Òmnium, Muriel Casals, sonen com a alternativa a Mas.\nNi Òmnium ni l'Assemblea Nacional Catalana han volgut mullar-se avui sobre la figura de Mas. Les associacions, en una compareixença conjunta, han assegurat que estan segures que s'arribarà a un acord. Les entitats opten, de moment, per apartar-se de la discussió. Al debat per configurar una llista conjunta per a les eleccions, en canvi, han subscrit les tesis de Mas.\nL'Executiu català donava per descomptada des de fa dies la imputació d'Artur Mas. La notícia la va agafar aquest dimarts en plena reunió setmanal del Consell de Govern en el qual s'analitzaven les eleccions del diumenge. La resposta a l'actuació judicial va seguir l'esquema de la campanya de Junts pel Sí. La consellera portaveu en funcions, Neus Munté, ha assegurat que la imputació és una “anomalia democràtica” i ha ratllat de “judici polític” l'actuació del Tribunal Superior. Munté veu “instrumentalització política” en la querella que, ha recordat, “va presentar la Fiscalia General de l'Estat, contra el parer dels fiscals catalans”, i també Manos Limpias.


Educació Archives - Máster en Drogodependencias\nOberta la 17a edició del Màster de Drogodependències de la UB\n24 abril, 2018 /0 Comments/in Addiccions, Blog, Drogues, Educació /by Màster Drogodependencies\nS’obren inscripcions per la 17a edició del Màster presencial en Drogodependències de la Universitat de Barcelona que s’oferta des del curs 1986-87, primer d’Europa en el seu gènere.\nPer a una apropiada intervenció professional en el camp de l’abús i dependència de les drogues, calen uns coneixements i unes habilitats que, a hores d’ara, no hi són prou desenvolupats en cap dels estudis de grau existents. Conscients d’aquesta necessitat, a partir de la càtedra de Psicobiologia de la Universitat de Barcelona es va organitzar un postgrau específic sobre aquesta matèria, el Màster en Drogodependències, que va començar a impartir-se el curs 1986-1987, havent estat el primer en el seu gènere de l’estat espanyol i també d’Europa, “ex aequo” amb el creat el mateix curs a la Universitat de Londres\nSempre s’ha caracteritzat per una àmplia participació de professorat expert en la matèria provinents de la pràctica professional assistencial i preventiva, complementada amb la visió analítica de diferents professors universitaris. Alguns dels més de 60 professors i professores que participen en el Màster són : Domingo Comas (Fundación Atenea), Marta Torrens (Hospital del Mar), Rafael Maldonado (Universitat Pompeu Fabra), Mireia Ventura (Energy Control), Xavier Ferrer (Fundació Salut i Comunitat), Joan Colom (Subdirecció General Drogodependències de Cat.), Gemma Altell (Fundació Surt), Fernando Caudevilla (SEMFyC), Sonia Moncada (Plan Nacional sobre Drogas), Ernesto Sierra (Cruz Roja), Sonia Fuertes (FSC), Toni Gual (Hospital Clínic), Teresa Salvador (COPOLAD) Otger Amatller o Juan Carles Usó, entre molts d’altres.\nTambé ha destacat per l’amplitud i varietat de les pràctiques ofertes en una xarxa de centres seleccionats, sota la supervisió de tutors qualificats.\nEl seu programa es diferencia d’altres propostes similars per haver intentat sempre mantenir un bon balanç entre teoria i pràctica, amb una proporció aproximada de quatre hores de pràctica per cada tres de teoria.\nEls principals objectius del Màster són:\nProporcionar una formació teòrica i pràctica prou àmplia i pluridisciplinar, que faciliti una comprensió integral del fenomen del consum i la dependència de drogues.\nQualificar als participants per a l’exercici pràctic de la seva funció professional especialitzada respecte de les drogodependències, en les àrees de tractament, reinserció, prevenció, etc., proporcionant los hi les habilitats necessàries.\nEn relació al punt anterior, facilitar que els propis alumnes puguin analitzar i modificar, si s’escau, les seves actituds, consum i/o dependència de determinades substàncies (p.ex. del tabac).\nFer conèixer els dispositius i recursos disponibles per a la intervenció en drogodependències a la nostra comunitat, i orientar per a la seva correcta utilització.\nIntroduir als participants en la recerca aplicada al camp de les drogodependències.\nIntroduir als alumnes en les tècniques de gestió i planificació de serveis i al treball interdisciplinari.\nComplementar una formació bàsica homogènia per a tots els participants amb un posterior aprofundiment en àrees concretes, en funció de la professió i de les motivacions de cadascú.\nEl Màster té una durada de dos anys acadèmics, que es desenvolupen durant els mesos d’Octubre a Juny, ambdós inclosos.\nEl Programa inclou un mínim de 900 hores de formació presencial (82 crèdits ECTS), distribuïts així:\n21 5 12 38\n24 5 15 44\n45 10 27 82\nEl primer any es desenvolupa una formació teòrica de caire general, acompanyada d’un rotatori de pràctiques en una gran varietat de centres i dispositius assistencials i de prevenció, i constitueix la base comuna per l’aprofundiment posterior.\nAl segon curs, en canvi, s’ofereixen un seguit de seminaris monogràfics escollits en funció dels interessos dels alumnes, cercant també l’equilibri i la complementarietat entre diversos continguts. Les pràctiques, al seu torn, es concentren en un centre concret al que l’alumne s’adscriurà lliurement, sota la supervisió d’un tutor, d’acord amb les disponibilitats de places existents. Aclarim que el nombre d’hores pràctiques abans esmentat es refereix a mínims que demana el curs, que poden ésser incrementats voluntàriament per l’alumne d’acord amb el Centre col·laborador corresponent, sense cost addicional.\nDades d’interès :\nInici octubre 2018 fins juny 2020.\nHorari teoria: Divendres de 9:30 a 14h i de 15 a 18h\n82 crèdits ECTS amb 500h de pràctiques\n45 centres on poder realitzar pràctiques\nMés de 475 professionals formats\nReconegut pel Departament de Salut\nhttps://www.ub.edu/drogodependencies/wp-content/uploads/presenta-header.jpg 800 1420 Màster Drogodependencies https://www.ub.edu/drogodependencies/wp-content/uploads/logo-ub-cat.png Màster Drogodependencies2018-04-24 17:25:572018-04-24 17:31:44Oberta la 17a edició del Màster de Drogodependències de la UB\nPrevenció universal de l’abús de drogues: ¿una hipérbole?\n17 juny, 2016 /0 Comments/in Addiccions, Blog, Drogues, Educació, joventut, Prevenció /by Màster Drogodependencies\nArticle que proposa una reflexió sobre el descens de la participació d’adolescents en edat escolar en els coneguts com a programes de prevenció universal, rescatat del Blog “Notes sobre drogues, salut i inclusió social” del psicòleg social Juan Carlos Melero (màster en drogodependències per la Universitat de Deusto), qui es defineix a si mateix com a “… -persona inquieta, mitjanament culta i amb una bona dosi de sensibilitat social.- … – psicòleg social inspirat per la psicoanàlisi, el pensament sistèmic i la sociologia crítica. Un eclèctic, en definitiva. “\nPREVENCIÓ UNIVERSAL L’ABÚS DE DROGUES: ¿UNA HIPÉRBOLE?\nDel conjunt d’actuacions que integren una política pública sobre drogues, anomenem prevenció universal a la que es dirigeix al conjunt de la població, sense distincions relatives a factors de risc més o menys evidents. Part d’una presumpció raonable: donat que més aviat que tard qualsevol adolescent haurà de decidir com es relaciona amb les drogues, millor que decideixi de forma intel·ligent. Què vol dir això? Per mi intel·ligent vol dir: informada, autònoma i responsable. Informada en el sentit de disposar d’un saber objectiu que li permeti imaginar el que pot esperar del consum de les substàncies habituals en el seu entorn, sense menysprear els riscos que puguin derivar-se en funció de variables com l’edat, les barreges, les conductes realitzades sota els efectes de les drogues, etc. Autònoma en el sentit que, tot i la rellevància del grup a aquesta edat (i d’altres, depenent de la cultura), pugui adoptar i mantenir postures personals. Responsable en el sentit a què fa referència al kantià “imperatiu categòric”.\nÉS UNIVERSAL LA PREVENCIÓ INIVERSAL?\nSuposem ara que estem en condicions de mesurar quin percentatge de l’alumnat espanyol participa en programes de prevenció universal. Que és molt suposar? D’acord, però fem un esforç d’imaginació. Primer caldrà consensuar què entenem per “participar en un programa de prevenció universal”. Potser podríem convenir que s’ha pres part en un programa de prevenció si es donen, com a mínim, aquestes circumstàncies:\ndurant almenys un curs escolar,\ns’ha participat en les activitats de tall interactiu,\nd’un programa basat en l‘evidència,\nque ha mostrat resultats positius en avaluacions rigoroses.\n¿D’acord? Bé, doncs aquí va la pregunta: ¿quin percentatge de l’alumnat espanyol ha participat durant l’últim curs escolar acabat (2014-15) en prevenció universal entesa d’acord amb els criteris assenyalats? Amb certesa, no ho sap ningú. Vegem, per tant, què diu l’última memòria publicada per la Delegació del Govern per al Pla Nacional sobre Drogues (DGPNSD) que pretén recollir dades globals. Segons aquesta memòria, corresponent a 2013, van participar en algun dels “programes estructurats” de prevenció (dels que la pròpia memòria diu que hi ha “més de 100”) 800.853 escolars, la xifra més baixa des de 2008, any en què la participació va ascendir a 1.600.821. Quin percentatge representa aquesta dada sobre el total? Vegem què diu l’Institut Nacional d’Estadística. Segons el Ministeri d’Educació, l’alumnat espanyol d’educació obligatòria (Infantil, EPO i ESO) és de 6.616.736 persones. Per tant, d’acord amb les dades publicades per la DGPNSD, el 2013 van participar en programes de prevenció universal el 12% de la població espanyola escolaritzada. Sense entrar a valorar la qualitat d’aquesta participació, sobre la qual no hi ha dades, sembla sens dubte un percentatge escàs.\nSi partim de la premissa que aquest moment de la prevenció ha de ser universal i en la pràctica només arriba al 12%, com a molt i en condicions qualitativament impossibles d’analitzar. Si, a més, els que participen no ho fan causa d’una altra raó que la motivació dels equips tècnics responsables i el professorat, alguna situació relacionada amb les drogues viscuda al centre o la pura casualitat, el panorama no és molt encoratjador.\nUna última pregunta: ¿això té solució?\nFont: Bloc “Notes sobre drogues, salut i inclusió social” del psicòleg social Joan Carles Melero\nhttps://www.ub.edu/drogodependencies/wp-content/uploads/prevencion-universal-1.jpg 139 361 Màster Drogodependencies https://www.ub.edu/drogodependencies/wp-content/uploads/logo-ub-cat.png Màster Drogodependencies2016-06-17 15:48:312016-08-23 17:11:41Prevenció universal de l’abús de drogues: ¿una hipérbole?\nMindfulness aplicada al tractament de les drogodependències\n8 juny, 2016 /0 Comments/in Drogues, Educació, joventut, Llenguatge, Salut, Tractament /by Màster Drogodependencies\nLa conferència que dóna clausura a la 15a edició del Màster en Drogodependències de la UB anirà dedicada al Mindfulness i serà impartida per la psicòloga Luisa Conejos.\nDes del Màster en Drogodependències de la UB us convidem a l’acte de cloenda de la 15a promoció, que es celebrarà el proper dia 17 de juny, divendres, a partir de les 11:30 hores i que a part de l’entrega dels títols de la promoció anterior comptarà amb la conferència sobre Mindfulness aplicada al tractament de les drogodependències a càrrec de Luisa Conejos, de la Universitat de LLeida.\nDurant la conferència tindrem la oportunitat de conèixer què és el mindfulness i de la seva integració en les teràpies de 3era generació, entre elles les referents a adiccions, bàsicament la de prevenció de recaigudes de Marlatt, però també una revisió de les possibilitats que té en l’àmbit de la prevenció i promoció de la salut amb joves. En general, del què suposa aquest nou enfocament amb demostració de pràctica inclosa.\nLuisa Conejos és psicóloga clínica per la UB; especialista en psicología analítico-vincular; màster en Drogodependències per la UB i professora actual d’aquest; coordinadora del 1er Curs de Expert universitari en Mindfulness y relación de ayuda de la Universitat de Lleida curs 2015-2016); i responsable de planificació i coordinadora de programes especializatss, entre ells el de promoció de la salut del departament de Benestar Social de l’Ajuntament de Lleida.\nEl Màster presencial de Drogodependències de la UB es realitza des de fa 30 anys sent el primer d’Europa en aquest àmbit i el proper octubre engegarà la seva 16a edició.\nTítol de la conferència: Mindfulness aplicada al tractament de les drogodependències\nData: 17 de juny 11:30h\nLloc : IL3 – Universitat de Barcelona, c/de la ciutat de granada, 131 Barcelona\nInscripció: gratuïta però cal inscriure’s a administra@formadrog.net\nhttps://www.ub.edu/drogodependencies/wp-content/uploads/mindfulness.jpg 225 225 Màster Drogodependencies https://www.ub.edu/drogodependencies/wp-content/uploads/logo-ub-cat.png Màster Drogodependencies2016-06-08 14:30:402016-06-08 14:43:26Mindfulness aplicada al tractament de les drogodependències


Els propietaris que participen en el programa rebran 1.500 € anuals i comptaran amb un aval per a impagaments i desperfectes.\nLa Regidoria d’Habitatge de l’Ajuntament de Castelló signarà un acord de col·laboració amb el col·legi d’agents immobiliaris de Castelló perquè difonguen la bossa de lloguer municipal i realitzen els tràmits del contracte a formalitzar entre arrendatari i arrendador. Esta mesura s’ha tractat en una reunió que ha mantingut este dimecres la regidora d’Habitatge, María Jesús Garrido, amb representants dels APIs.\n“Amb la nova bossa de lloguer municipal volem facilitar habitatges a preus a assequibles a la població que no li ho pot permetre pels increments que ha registrat el preu en el mercat en els últims anys. Als lloguers privats tampoc poden accedir aquelles persones que reben ajudes públiques perquè no els cobreix l’assegurança de l’arrendament. Per estos motius confiem a activar la bossa de lloguer incloent incentius per als propietaris”, explica la regidora d’Habitatge, María Jesús Garrido.\nA través d’esta bossa, l’Oficina Municipal d’Habitatge fa d’intermediari entre propietari i la llista de demandants d’habitatge. La Regidoria ha incorporat compensacions econòmiques als propietaris perquè cedisquen pisos que tenen en desús a canvi d’acceptar un preu assequible del lloguer (4 euros per metre quadrat).


La sentència assegura que Airbnb no és proveïdor immobiliari ni prestador de serveis turístics\n19.01.2022 - 20:36\nActualització: 19.01.2022 - 21:36\nLa Secció Tercera de la Sala contenciosa administrativa del Tribunal Suprem espanyol (TS) ha anul·lat una ordre de la Generalitat, de gener del 2015, que obligava Airbnb a deixar d’anunciar en el seu portal els pisos que no consti el número d’inscripció en el Registre de Catalunya, el que acredita la seva legalitat com a habitatge turístic.\nEl tribunal també ha estimat el recurs de cassació interposat per Airbnb contra una sentència del TSJC del 13 de desembre de 2019, i que ara anul·la, en la que es va determinar que la plataforma havia de deixar d’anunciar en el seu portal els pisos que no constin de número d’inscripció en el Registre de Catalunya. La Sala ha explicat que els requisits que ha de reunir un prestador de serveis de la societat de la informació per considerar que està establert a l’estat espanyol és que la seva residència o domicili social es trobi en territori espanyol i coincideixi amb el lloc en què estigui centralitzada la gestió administrativa i l’adreça dels seus negocis.\nAixí mateix, han explicat que els anuncis de la plataforma són responsabilitat del que presta el servei turístic final i no de la plataforma on aquest s’anuncia, afirmant que Airbnb “no està subjecte de manera directa a les normatives sectorials”.\nHan mantingut que Airbnb és un “intermediari neutre” dels Serveis de la Societat de la Informació, i que no ha de considerar-se un proveïdor immobiliari ni prestador de serveis turístics. Els magistrats han sostingut que l’obligació d’inscriure els allotjaments turístics en el Registre autonòmic i esmentar el número de registre en la publicitat dels allotjaments turístics, “recau en les empreses turístiques”.\nTambé afegeix que al web no només inclou anuncis d’allotjaments turístics que, en virtut del que es disposa en la Llei catalana 13/2002 estarien obligats a incloure el número de registre, sinó també altres tipus d’allotjament que no estarien subjectes a aquesta obligació. “Aquesta circumstància i la naturalesa dels serveis d’intermediació, les prestacions de la qual són merament accessòries a l’activitat subjacent impedeixen de considerar que l’omissió d’un nombre de requisits administratius sigui una il·legalitat flagrant”, han manifestat.\nAixí doncs, el Tribunal Suprem ha estimat els recursos d’Airbnb contra la Generalitat i contra les posteriors resolucions del secretari d’Empresa i Competitivitat.


La flota d’arrossegament de Tarragona comença la veda biològica de dos mesos | Tots21 | Notícies de Tarragona, Reus, Tarragonés i Baix Camp\nUn mariner descarregant caixes de peix al Serrallo. Foto: Roger Segura\nEl president de la Confraria de Pescadors de Tarragona, Esteve Ortiz, explica a l’ACN que la campanya ha estat «dramàtica», però no pas per les captures ni els preus, sinó per les normatives «cada cop més dures» que «aclaparen» i «fan avorrir» els pescadors. El sector recel·la, principalment, del pla europeu de pesca. Segons Ortiz, la veritable «intenció oculta» que hi ha al darrere d’aquest pla és «acabar amb el sector pesquer del Mediterrani».\nOrtiz recorda que les confraries tarragonines van ser pioneres a l’hora de fer una aturada biològica de dos mesos i constata que els dies d’aturada voluntària i els festius ja suposen una retallada de jornades considerable. El patró de la Nova Tortosina, Ramon Budesca, admet que tenen «molta por» que pescar deixi de ser rendible. A més, recorda que fa anys que a Tarragona arrosseguen un problema de captures. «Pel motiu que sigui, el peix no es regenera. No surt ni peix blau, ni maires, ni lluç. No sabem què està passant aquí», adverteix aquest patró del Serrallo.\nEl president de la Confraria de Pescadors de Tarragona, Esteve Ortiz, critica que les normatives europees s’impulsin sense escoltar les confraries ni les federacions pesqueres. En la seva opinió, només «intenten acabar amb el sector» però no resolen problemes «com la superpoblació de tonyines, que devoren tot el peix blau, el blanc i el que se’ls posi al davant». «D’això no volen parlar-ne», constata.\nEl patró de la Nova Tortosina, Ramon Budesca, considera que «no hi ha cap futur» per a l’arrossegament tarragoní. Com menys barques quedin, avisa, més car hauran de vendre el peix i, si això passa, els peixaters optaran per importar producte de fora. A més, exposa que a la generació majoritària -la dels 70- només els queden «set o vuit anys de treballar». «A partir d’aquests anys, de 24 barques d’arrossegament a Tarragona podrien quedar-ne només cinc. La cosa es presenta molt malament», vaticina.\nUn treballador de la Confraria de Pescadors dipositant una caixa de peix a la cinta transportadora de la subhasta. Foto: Roger Segura\nD’altra banda, Ortiz veu com «una agressió a la llibertat» la possibilitat que s’obligui a col·locar càmeres de vigilància a les barques. El Parlament Europeu ha aprovat recentment la instal·lació obligatòria de càmeres per controlar l’obligació de desembarcament de les captures a un «percentatge mínim» de vaixells de més de 12 metres en situació de «risc greu d’incompliment». Si el Consell ho avala, les càmeres també s’imposaran com a sanció en cas de cometre dos infraccions greus o més.\nEn aquesta línia, la Confraria de Tarragona està molt enutjada per les multes «desaforades» de «4.000 o 5.000 euros» que l’Estat imposa a les barques. Segons Ortiz, no es tracta de multes per capturar peix petit o per pescar en fons prohibits, sinó per «alguns diaris electrònics que s’han deixat de fer». El president de la confraria tarragonina critica que l’administració opti per «la norma més restrictiva possible» i que els recursos que presenten gairebé no tenen possibilitat de prosperar.\n«La flota s’ha reduït mes d’un 50% els darrers anys i de pescadors gairebé no en quedaran. Què estan buscant? La intenció és acabar amb el sector pesquer, especialment al Mediterrani», insisteix Esteve Ortiz. Mentre tot això passa, avisa el president de la confraria del Serrallo, no es parla dels interessos d’importants lobbies. «La mar del Senegal l’estan explotant de forma desmesurada i les persones que arriben en pasteres ho fan perquè s’han carregat el seu sistema de vida: la pesca artesanal», lamenta.\n02/07/2021 Els pescadors de Cambrils tornen a la mar després de la veda amb l’ull posat en els preus


Necesiteu Flash Player per a poder veure aquest contingut\nSobre el museuEdificisEspai pedagògicVisitan'sEls valorsAgendaLa col·leccióInvestigadorsEstem en xarxaPremsaLa botiga PRESENTACIÓ\nLa Bíblia segons\nPerico Pastor Fins el 2 de juny de 2013\nSala Lluís Carulla\nQuè en queda del món rural?\nDescobreix la importància que tenen la matèria, el temps i l'esforç com a valors per a fer un món més sostenible. La Matèria no és infinita, és limitada i s’ha de transformar. El món material és físic i tangible, per això el MVR no és un museu virtual. El MVR pretén que el visitant s’apropi en aquest món material, que el pugui tocar i que conegui el valor i la utilitat de les peces exposades.\nExposici� de treballs de l'Institut Joan Amig�L'exposició de treballs de l'Institut Joan Amigó, definida com una petita illa d'objectius acomplerts, incerteses superades i d'experiències, aplega una gran varietat de treballs manufacturats pels alumnes de l'Institut Joan Amigó de l'Espluga de Francolí. S'hi poden veure treballs en diferents àmbits: artístics, tecnològics, informàtics o en el treball en el camp de les ciències socials o l'esport.\nUn món d'oportunitats per superar limitacions i avançar. Moments de treball individual o en grup. Mitjans tradicionals, noves tecnologies. Respostes noves a problemes plantejats. Una petita illa dins un context social de dificultats i retallades, una petita illa on gaudir relaxadament d'allò que aquests alumnes han creat. ......llegir m�s SOBRE EL MUSEU\nampliar el planol\nMVR | EDUCACIÓ\nNova oferta educativa del museu\nEntra al nou blog educatiu del MVR Xarxes socials del MVR:\nBLOG - TWITTER - FACEBOOK - YOUTUBE\nFLICKR - ISSUU - FORMSPRING-ME - HISTORYPIN llegir m�s\nCient�fics europeus es reuneixen a Poblet per analitzar com adaptar els boscos mediterranisEls passats 8 i 9 de novembre, cient�fics i gestors de diferents pa�sos de ...Encara duc gravada a les neurones l�aroma del ra�m que es traginava de la vinya al cellerJordi Vidal Sobre el museuEdificisEspai pedagògicVisita'nsEls valorsAgendaLa col·leccióInvestigadorsEstem en xarxaPremsaLa botigaContacteSitemap MVR als mitjans de comunicació.


argumentar en contra, article d'opinió, Conjuncions, contraargumentar, tipus d'introduccions i conclusions\nPensant en introduccions i conclusions\nUn cop hem corregit l’anterior acta, el Jaume ha repartit uns retalls d’unes imatges. Havíem de trobar les parts que faltaven per tal de formar grups de dues o tres persones. Aquestes imatges en realitat eren pistes per descobrir diverses maneres de començar o finalitzar un article d’opinió.\nAquests tipus són els següents:\nDesprés de parlar de l’article d’opinió vam llegir un document referent al doncs. Quan ja ho teníem clar vam fer un exercici per veure les diferències entre el doncs, perquè i posat que.\nA continuació, vam practicar el fet de desmuntar els arguments referents a les nostres piulades.\nPer finalitzar la classe, com a deures hem de buscar una imatge que representi el capítol que vam llegir sobre el Llibre de les bèsties i fer una piulada amb les etiquetes #C2cast16, #llibredelesbèsties.\narticle d'opinió, Saïd El Kadoui Moussaui, Stefan Zweig\nActa del dia 10 de maig\nAnna Vives, article d'opinió\nActa del dia 5 de maig de 2016\narticle d'opinió, o/u\nCastelldefels, 14 de maig de 2014\nA la classe del dimarts 13, vam començar “intentant” llegir l’ entrada del bloc que havia fet en Miguel però, com que el ordinador no s’engegava, vam repassar a la pissarra el que es va veure el dijous de la setmana anterior: el gènere dels substantius. Això ens va ser de molta utilitat als que no vam poder venir. Tot seguit, vam fer una activitat de llibre (omplir els espais buits) amb les diferents formes de femení i masculí i els casos especials de formació del femení.\nExemple de formes diferents per al masculí i per al femení:\nCavall\tEuga o egua\nGendre\tJove o nora\nCASOS ESPECIALS DE FORMACIÓ DEL FEMENÍ\nMasculins acabats en -leg:\nUn filòleg / una filòloga\nUn psicòleg / una psicòloga\nUn traumatòleg / una traumatòloga\n-aire: un / una boletaire…\n-ista: un / una artista\n-cida: un / una homicida\n-arca: un / una monarca\nFemení amb -essa:\nUn metge / una metgessa\nUn comte / una comtessa\nFemení amb -iu:\nun actor / una actriu\nun emperador / una emperadriu\nA continuació vam veure un tema en el qual, personalment, estic feta un embolic…\nO/ U Posició àtona Sona U CONILL/ ULLERES\nCollir, Cosir, Sortir, Tossir i Escopir – Síl•laba àtona O – Nosaltres: Collim/ Sortim/Tossim/ Escopim\n– Síl•laba tònica U – Tu: Culls/ Surts/ Escups\nVerbs PODER i VOLER:\n– Normalment amb O\n– Amb U:\n•\tPresent de Subjuntiu: – Jo pugui – Jo vulgui\n-Tu puguis -Tu vulguis\n-Ell pugui – Ell vulgui\n– Nosaltres puguem – Nosaltres vulguem\n– Vosaltres pugueu – Vosaltres vulgueu\n– Ells puguin – Ells vulguin\n•\t1ª Persona Present Indicatiu: -Jo puc / Jo vull\n•\tImperatiu: – Pugues tu – Vulgues tu\n– Pugui ell – Vulgui ell\n– Puguem nosaltres – Vulguem nosaltres\n– Pugueu vosaltres – Vulgueu vosaltres\n– Puguin ells – Vulguin ells\nParaules amb O\n•\tAvorrir- se\n•\tEscapolir- se\nParaules amb U\nUna U en català sempre sonarà U. La O dependrà de si és àtona o tònica\nMinuts abans de terminar la classe, la Lourdes va preguntar qui havia portat “els deures de casa” de l’anunci de Desigual. Ens vam posar per grups i vam començar a respondre a les següents preguntes:\n1.\tHi ha títol?\n2.\tQuina opinió defensa?\n3.\tQuins arguments utilitza?\n4.\tS’hi pot distingir – Introducció – Nus- Argumentació – Conclusió\n5.\tVerbs/ Adjectius que mostren opinió\nI això va ser tot el contingut d’aquesta classe. He de reconèixer que m’ha costat una mica estructurar els temes perquè fins i tot jo estava perduda. Espero que m’hàgiu entès.


Mollet i Martorell ja són de Primera Catalana - Futbol Catalunya Futbol Catalunya\nDissabte de ‘glòria’ per a Mollet i Martorell en aconseguir el seu desitjat ascens a Primera Catalana; aquest diumenge es completarà l’eliminatòria amb el partit El Catllar-Caldes Montbui\nUn gran campió/FOTO: CF Martorell\nEs va desfer el misteri en la Fase d’ascens a Primera Catalana amb la disputa de dos dels tres partits previstos. La festa es va viure en el Germans Gonzalvo de Mollet i en el Municipal de Bescanó encara que per als visitants del Martorell.\nEn l’anada, els del Baix van empatar a casa, sense gols, mentre que els vallesans ja es van imposar a Artesa de Segre per la mínima. Aquest dissabte ‘va explotar’ aquesta fase decisiva\nEn el Municipal de Bescanó es va viure un duel d’alta tensió. El triomf va somriure finalment per a l’equip dirigit per Albert Nualart encara que van haver de sofrir 120 minuts. Destacada actuació del porter Toni Domínguez i gran gol d’Abde (101′) que va encaminar la victòria. Els gironins van igualar per mediació de Josep María Roca (110′) però no va ser suficient i el Martorell va explotar de felicitat.\nFesta al Germans Gonzalvo/FOTO: CF MOLLET\nGolejada a Mollet\nLa tarda es prometia més feliç en el Germans Gonzalvo i els de Jordi Gallardo van sortir a sentenciar. El gol de l’anada no els ‘va enganyar’ i van anar per totes, fruit d’aquesta embranzida va arribar el primer gol del partit gràcies a Miguel López (2′). A partir d’aquí, va arribar el festival amb doblet per a Oriol Serra (22′ i 86′) i Ramon Fernández (63′). Extraordinari treball vallesà que tornen a #1cat\nMartorell Mollet Promoció\t2019-06-08


Els empresaris de l'oci nocturn de Reus reclamen poder obrir | Canal Reus TV\n14:03 - 25 gener 2022\nBars musicals i discoteques demanen aixecar la persiana el més aviat possible però volen que es faci ordenadament i planificada. S'albira el 15 de febrer com a possible data.\nEl sector de les discoteques i la resta de locals d'oci nocturn pràcticament fa dos anys que estan tancats. Han pogut obrir en petites finestres i durant dies comptats, però tan bon punt els contagis de COVID s'han tornat a disparar han estat els primers damnificats, segons diuen ells mateixos, per les mesures del Govern contra la pandèmia. Ara reclamen que les coses es facin amb cap, planificació i tenint en compte que cal fer les compres necessàries per a la reobertura.\nVolen aixecar persiana immediatament, tot i que alguns ja auguren que tot plegat es posposarà fins al 15 de febrer, a una setmana de Carnaval i a dues que arrenqui el Mobile World Congress a Barcelona. És el cas de Josep Maria Tintorer, gerent de La Fàbrica de Reus, que assegura que les festes de carnestoltes sense oci nocturn poden suposar algun problema: "Nosaltres ordenem la nit", assegura.\nTot plegat coincidint amb la posada en marxa d'una línia d'ajudes de 20 milions d'euros destinades a l'oci nocturn. Ajudes que van des dels 15.000 als 120.000 euros en funció de les dimensions de l'establiment. Els empresaris però no volen subvencions, demanen directament indemnitzacions perquè argumenten que se'ls ha incapacitat i que se'ls ha volgut criminalitzar.\nReus coronavirus oci nocturn\nAdéu a la majoria de les restriccions...excepte a l'oci nocturn


El jutge Santiago Vidal parlarà del Tribunal Constitucional i els drets lingüístics, a Sant Sadurní d’Anoia\nLa conferència, organitzada conjuntament per l’Ajuntament de Sant Sadurní d'Anoia i el CNL de l’Alt Penedès i el Garraf, servirà per inaugurar els cursos de català i una nova edició del programa Voluntariat per la llengua.\nSota el títol “El Tribunal Constitucional i els drets lingüístics en l’àmbit de l’ensenyament i la justícia”, el magistrat Santiago Vidal farà una conferència el dia 17 de novembre, a les 8 del vespre, a la Biblioteca Ramon Bosch de Noya.\nL’acte, que serveix com a inauguració del primer quadrimestre dels cursos de català i del Voluntariat per la llengua, és organitzat conjuntament per l’Ajuntament de Sant Sadurní d’Anoia i pel Centre de Normalització Lingüística de l’Alt Penedès i el Garraf, per mitjà de l’Oficina de Català de la població.\nSantiago Vidal va néixer a Sant Sadurní d’Anoia l’any 1954. Es va llicenciar en Dret l’any 1976 i actualment és magistrat de Sala de la Secció Penal de l’Audiència Provincial de Barcelona.\nTé una llarga carrera professional. Ha fet moltes publicacions en diferents revistes des de l’any 2003 fins ara i ha publicat llibres com ara Cooficialitat lingüística en el món de la justícia (2001) o In-Justícia (2002).\nHa estat professor de diversos cursos i seminaris al Col·legi d’Advocats de Barcelona, a la UAB, a l’Escola d’Administració Pública, etc. i ha col·laborat amb molts mitjans de comunicació: Avui, El Periódico, La Vanguardia, TV3, TVE, COM Ràdio, la SER, CAT Ràdio, etc.


Sánchez critica PP i Vox per la xiulada del 12-O i rebutja l’autodeterminació perquè els referèndums “divideixen” – El Iris.cat – Digital d'informació i cultura\nSánchez critica PP i Vox per la xiulada del 12-O i rebutja l’autodeterminació perquè els referèndums “divideixen”\nEl president del govern espanyol, Pedro Sánchez, aquest 13/10/2021 a la sessió de control del Congrés.\nACN Madrid .- El president espanyol, Pedro Sánchez, ha afirmat aquest dimecres que l’escridassada i els xiulets contra ell durant la desfilada del 12-O demostren com el PP i la ultradreta “entenen la convivència i el respecte a l’ordre constitucional”. Ha retret també a Pablo Casado que aquest cap de setmana afirmés que Espanya està “en bancarrota”. Unes manifestacions “falses”, segons Sánchez, que no només “insulten la intel·ligència dels espanyols”, sinó que “van en contra de l’interès d’Espanya”. En resposta a la portaveu de Bildu, Mertxe Aizpurua, Sánchez també ha rebutjat el dret d’autodeterminació, perquè “el pitjor que podem fer és fracturar i dividir amb referèndums que no aporten res”.\nSánchez ha fet aquestes manifestacions al Congrés durant una sessió de control on Casado ha avalat l’escridassada perquè al seu entendre és “la veu del carrer”, i ha insistit que el govern espanyol ven uns “brots verds” inexistents: “Això acabarà malament per culpa seva, li passarà com a Zapatero i el PP haurà de rescatar Espanya per tercera vegada”, ha sentenciat.\nCasado també ha proposat a Sánchez que malgrat que no hi ha acord sobre el CGPJ el PSOE i el PP renovin ara el TC i el Defensor del Poble. Ha insistit que “el sanchisme és radicalitat i sectarisme”, i ha acusat el president del govern espanyol d’haver incomplert “totes les seves promeses” als espanyols.\nSánchez li ha respost retraient-li que faci declaracions “contràries a l’interès dels espanyols”. “Espanya no està en bancarrota: creix, crea ocupació i té una prima de risc baixa. No sé on el portarà la seva oposició, però li demano que no faci declaracions que a més de ser falses i insular la intel·ligència dels espanyols, van en contra de l’interès d’Espanya”.\nPel que fa a la renovació dels òrgans constitucionals, Sánchez ha demanat a Casado que no utilitzi “una visió avantatgista de la legalitat democràtica”. “Compleixi amb tota la legalitat democràtica i els compromisos de la Constitució”, ha sentenciat.\nSánchez també ha respost una pregunta del portaveu del PNB, Aitor Esteban, que li ha demanat canvis al decret de les elèctriques que el Congrés vota aquest dijous, perquè “tal com està concebut implica que les elèctriques repercuteixen costos als contractes fixos dels clients industrials, fet que ha provocat que algunes empreses hagin aturat la seva activitat”.\n“No és acceptable que les elèctriques utilitzin les empreses, però la solució no és una retallada simple de beneficis”, ha dit Esteban, que l’ha advertit que en aquesta decisió “en joc el futur de l’economia i la producció industrial”, i també “el seu propi govern”.\nEn la seva resposta, Sánchez ha afirmat que calen reformes a nivell europeu per “posar punt i final a l’especulació financera als mercats de CO2”. “Em sembla de justícia social que les empreses energètiques que estan cobrant molt per sobre dels seus costos ajudin”, ha dit el president espanyol.\nRebutja el dret d’autodeterminació\nPer últim, el president espanyol ha respost una pregunta de la portaveu de Bildu, Mertxe Aizpurua, que li ha demanat que assumeixi el respecte a les decisions dels ciutadans i obri la porta al dret a l’autodeterminació. “Li demanem que deixi d’actuar com la dreta i demostri que aquest govern que es defineix com a progressista actua com a tal”.\nSánchez, per contra, ha insistit en el seu ‘no’ al dret d’autodeterminació. “És evident que compartim que la ciutadania ha de ser qui decideixi, però discrepem sobre la manera d’expressar aquesta opinió”, perquè “nosaltres creiem en la democràcia representativa” i al Congrés “s’expressa la voluntat popular en forma de la representació dels grups parlamentaris”.\n“Aquesta és una democràcia plena i no acceptarem dividir la societat espanyola, en aquest cas la basca, en funció de referèndums interessats i binaris”, perquè “el pitjor que podem fer és fracturar i dividir amb referèndums que no aporten res”, ha sentenciat.\nArticle anterior El Plec de lectura 46 dedicat a Deseado Mercadal Bagur\nSegüent article L’organista Montserrat Torrent, Premi Nacional de Música del Ministeri de Cultura en la modalitat d’interpretació


ESTÉTICA DE LA EXISTENCIA : 2013\nPublicado por XAVIER ALSINA en 20:39:00 1 comentario:\nEtiquetas: CORTINA, DEA, DOCTORAT, ÈTICA\nPublicado por XAVIER ALSINA en 20:56:00 No hay comentarios:\nPublicado por XAVIER ALSINA en 15:15:00 No hay comentarios:\nHI HA DRET A LA PARAULA ? CONFUSIONS I DISFUNCIONS\nMirava de treure profit de la darrera assemblea de professorat.\nArriba tard el director la sala freda és plena ja fa més de deu minuts.\nLa diferència entre parlar i informar s'evidencia clarament. Allà s'informa. Però es recorda que després de cada punt de l'ordre del dia hi ha un espai de precs i preguntes. Veig com parlen sempre les mateixes persones. La personificació del poder : esglèsia, tècnica , psicopedagia .\nEl memorandum de grups de treball -per utilitzar un eufemisme - ofereix un conjunt de dades i de blablabla amb la corresponent xiuxiuxiueig per sota ma. Més que escolta es fa veure que s'escolta. Hi ha qui aprofita el temps comú per bescanviar-ho en temps personal : corregir, mirar el mòvil, l'ordinador, preparar examens, ..... No s'avança ..fins que s'arriba al punt "calent".\nL'autoritat del professor i el poder autoritari de l'administració. La disfunció neix d'aquesta situació entre el que fem, el que decidim, el que diem, el que pensem... Els criteris fan que el galliner xiscli i s'esvaloti establint que, qui,quan,com,perquè.... Les raons del consens no semblen les més suficients però tampoc les necessàries per aturar la revolta. No hi ha final...conviure no és una cosa de l'autoritat de l'escola ha de ser una cosa de tots i de tothom. La diferència de criteris ha de permetre que tothom senti que ens aproximem a la millor resolució per a tothom ... no hauria d'excloure..\nSeguim més endavant ... i es parla de aixecar una bandera catalana des del terrat de l'edifici.. Parlo de posar també una pirata. Algú s'adona !!! L'espai públic és un espai per fer política.\nContinua el dret a la paraula ...ara novament s'informa de la diagnosi sobre coeducació que es va realitzar. Hi ha uns resultats molt vagues, innexactes, gens concrets, plens de tòpics ...\nLes educadores presenten aquest gràfic per dir que no és el mateix la igualtat que la justicia . El dibuix presenta les següents consideracions : tots veuen el mateix el futbol . I sembla que aquest sigui l'únic objectiu possible per ser iguals o així ho presenten. D'altra banda la idea de justicia passa per oferir necessitats diverses segons les possibilitats. Ja tenim doncs el dilema ..Realment això és una bona analogia per parlar de diferència entre igualtat i justicia ?\nParlar és un dret però per conseguir no perdre aquest dret hem de no estar en estat de confusió ni en caure en disfuncions ...\nPublicado por XAVIER ALSINA en 18:47:00 No hay comentarios:


Activitats medievals per commemorar el 775 aniversari de la Carta Pobla de Culla | DiaDia\nHome Turisme, cultura i festes Coses que fer Activitats medievals per commemorar el 775 aniversari de la Carta Pobla de...\nActivitats medievals per commemorar el 775 aniversari de la Carta Pobla de Culla\nEl primer d’aquests actes tindrà lloc els dies 5, 6 i 7 de juliol en què se celebrarà la ‘III Recreació Històrica Culla 1233’.\nA la cita acudiran grups recreacionistes de diferents punts de la geografia espanyola\nEl 23 de març de 1244, Guillem d’Anglesola i Constança d’Alagón, filla del conqueridor Blasc d’Alagó, van lliurar a Culla seva Carta Pobla. Aquest any es compleixen la 775 aniversari d’aquest fet i, amb motiu de tan important efemèride, el consistori d’aquest municipi de l’Alt Maestrat ha organitzat diferents activitats per al gaudi de tots els el visitin durant l’estiu.\nEl primer d’aquests actes tindrà lloc els dies 5, 6 i 7 de juliol, en què se celebrarà la ‘III Recreació Històrica Culla 1233’. La població tornarà a l’edat mitjana amb aquestes interessants jornades organitzada per l’agrupació local ‘Militia Christi del Maestrat’, les associacions locals i l’ajuntament.\nDurant tot el cap de setmana, Culla es submergirà de ple en la història i pels seus carrers passejaran personatges propis de s. XIII vestits fidedignament. A la cita, acudiran grups recreacionistas de diferents punts de la geografia espanyola. Des de divendres 5 de juliol, tots ells pernoctaran en un campament militar situat en les ruïnes de l’antic castell, que amb absolut rigor reproduirà com era la vida en un d’aquests emplaçaments per al delit de veïns i visitants. En aquest lloc, durant els tres dies, es duran a terme activitats com un taller de tir amb arc, taller de treball amb forja, taller de vestimenta del cavaller i civil, entre d’altres.\nEl programa de l’esdeveniment comptarà amb un mercat medieval i tindrà com a base diverses escenificacions, com la batalla entre les tropes cristianes i la guarnició sarraïna de Culla o la venda dels presoners capturats en l’enfrontament. A més, diumenge també es realitzaran dos recreacions especials amb motiu de l’aniversari: la “Concòrdia de Montalbán” amb la donació del castell de Culla per part del Rei Jaume I i la recreació històrica de la lectura de la Carta Pobla de Culla.\nPer als dies 27 i 28 de juliol, els veïns de Culla preparen, com cada any, la representació teatral de ‘La Conquesta de Culla’, així com altres actes per promocionar el seu patrimoni històric. La representació tindrà lloc a diferents escenaris reals del nucli històric de la població, declarat Bé d’Interès Cultural en 2004, aprofitat l’encant que la caracteritza.\nAquelles persones que estiguin interessades a assistir-hi, poden reservar amb antelació les invitacions gratuïtes que ja estaran disponibles a l’ajuntament a partir del 15 de juliol. També es poden reservar les localitats al telèfon 964 44 63 25 o mitjançant el correu electrònic info@culla.es.\nD’altra banda, tal com ja és tradicional en els últims anys, el diumenge 28 a partir de les 12: 00h, es durà a terme una nova edició de la trobada del Rei Jaume I amb Don Blasco d’Alagón, que comptarà amb la col·laboració de la ‘Germandat dels Cavallers de la Conquesta de Castelló’, juntament amb els membres del seu ‘Capítol’, la Milícia Templaria, l’Esquadra i els ‘Tambors i Bombos de Combat Desperta Ferro’.\nPresentació de “L’esperit del temps” a Vilafranca\nVistabella detecta un cas de Covid19 i suspèn les activitats programades\nAvancen les obres del Pou Llargueres II


Jornades inferiors a la sencera\nSubstituir un càrrec DONA DRET a cobrar el complement!\nNÒMINA: el Departament no envia les nòmines a casa. Cal consultar-les cada mes al portal ATRI. No n'hi ha prou amb l'ingrés al banc, cal visualitzar cada mes la nòmina, entendre-la i comparar-la amb altres mesos per comprovar que ens paguen el que és correcte. Si no ens ho paguen, hem de reclamar.\nTaules retributives: són públiques i les podeu consultar.\nJORNADES INFERIORS A LA SENCERA: per tal de substituir algun titular que no fa la seva jornada sencera, el Departament d'Ensenyament contracta docents de la Borsa amb 3 tipus de jornades inferiors a la sencera: un terç 0,33, mitja 0,5 i les seves combinacions 0,66 (dues 0,33) i 0,83 (una 0,33 i una 0,5).\nEs cobra i es treballa en proporció a la jornada.\nSol·licitud per demanar el cobrament de la tutoria\nUSTEC·STEs (IAC) ACONSEGUEIX QUE EL PROFESSORAT INTERÍ COBRI AMB EFECTES RETROACTIUS EL 4rt I EL 5è ESTADI A LA NÒMINA DE MAIG DE 2020!\nQuan la sentència sigui ferma es podrà reclamar el cobrament del juliol 2016 i els efectes retroactius del 4rt i 5è estadi.\nDemanarem al Departament que pagui a tothom sense que calgui reclamar.


Apartment Moosmatte Zweisimmen Suïssa - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nApartment MoosmatteZweisimmen, Zweisimmen, Suïssa - Veure al mapaNotable7,5Basada en1comentariApartment MoosmatteVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotos\nAl visitar Zweisimmen, vosté es sentirà com a casa a Moosmatte Apartments, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Moosmatte Apartments, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Moosmatte Apartments és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Zweisimmen.


tercera.cat: Antonio Escudero, empadronat a la Prosperitat\nEl proper cap de setmana el campionat de Tercera Divisió tornarà a reprendre el seu curs habitual després de l'aturada pels partits de la Selecció Catalana amateur. Aprofitant aquest darrer espai de temps, volem transportar-vos a l'últim cap de setmana de competició. Concretament a Nou Barris, al partit que enfrontava a Muntanyesa i Castelldefels, i que acabava amb victòria local per 2-0.\nÉs diumenge, un dia festiu per a les persones del futbolcat. La pilota torna a rodar després d'una setmana que ha barrejat entrenaments i partits de la quarta jornada, però hi torna a haver tres punts en joc. Avui, no és tan sols el cuquet de veure gols el que olorem (o volem olorar) a l'ambient sinó que hi ha quelcom més. Aquest cap de setmana la Muntanyesa rebrà el Castelldefels i Antonio Escudero s'enfrontarà per primer cop al que va ser el seu club durant molts anys. Això, als informadors ens encanta i somniem amb una història especial, sentiments enfrontats, nostàlgia i, en definitiva, un partit que no serà com la resta.\nParlem amb Carlos de Frutos, cap de premsa de la UE Castelldefels, qui ens fa una radiografia de l'aventura marinera d'Escudero. Com a bon relat de la seva trajectòria, no pot obviar els seus orígens, Andalusia, d'on va marxar de ben petit per establir-se a Castelldefels amb la família. En aquesta ciutat catalana comença el seu lligam amb el futbol, passant per diverses categories del club com a futbolista. Però n'hi ha més, tant detalls minuciosos com fites destacades, i ens els explica per situar-nos una mica més en el seu mapa personal, una sinceritat que ens fa estar segurs que el d'avui serà un dia especial.\nQuan encara queden uns minuts per a que el col·legiat indiqui l'inici del matx, ens acostem al nostre protagonista i l'ataquem demanant-li com es lleva Antonio Escudero el dia en què s'enfronta al seu exequip. "M'aixeco molt tranquil. Com qualsevol altre diumenge. És un partit molt important, juguem contra un rival complicat i hem de pensar en això". Un tòpic que suposa un cop dur per a les esperances d'aquest intent de reportatge amb un sabor especial. Intentem aprofundir en la seva relació amb l'equip del Baix Llobregat i busquem una valoració de la seva sortida a principis de temporada, ara fa 3 cursos. "Mai cau bé una destitució i tots sabem que el futbol no té memòria perquè tot és d'avui per avui i no hi ha més". Tot i aquesta resposta ho tornem a intentar una vegada més perquè som observadors i l'hem vist saludar un dels seus exjugadors, Gilberto Braz. Una excusa perfecta per demanar-li com és ara la relació amb el seu antic vestidor. Sense perdre la compostura ens reconeix que "saludar als jugadors que vaig tenir és el que més m'agrada. A Gilberto el vaig dur jo a Castelldefels quan era secretari tècnic i Jorge Sánchez va venir a entrenar-se quan volia deixar el futbol... mira'l ara on segueix! Potser això és el més especial". En aquesta resposta hi veiem un punt de fuga per fer un còctel de declaracions interessants i anem a cercar el davanter brasiler. Una conversa curta que ens confirma la bona relació que encara avui manté amb el seu exentrenador i, alhora, que Escudero només pensa en la Muntanyesa: "El retrobament amb l'Antonio m'ha fet molta il·lusió, encara que ha estat només en l'àmbit personal, perquè parlem molt sovint per telèfon. Simplement ens hem desitjat sort de cara a la lliga".\nEscudero donant ordres durant el Muntanyesa-Castelldefels // Alex Gallardo (GallardoPhoto.com)\nTenim el reportatge destrossat i estem convençuts que no en traurem res d'insistir amb la vinculació del míster andalús amb el Castelldefels. Escudero ens ha demostrat ser prou professional com per posar el joc per davant de qualsevol sentiment i, per això, cedim terreny i li fem preguntes sobre el seu nou club. Ell reacciona aviat i ens parla del repte que suposa entrenar a Nou Barris després de les darreres temporades del conjunt groc-i-negre: "En aquesta entitat s'ha de donar el cent per cent i lluitar per tot. Això és quelcom que il·lusiona molt quan et donen la banqueta. A més, aquest és un club especial, de barri, molt de casa. La gent hi està molt integrada i es desviu per la Monta. Tothom t'ajuda en tot moment i t'anima sempre que estàs desanimat".\nCom ha fet amb en Gilberto, nosaltres també li desitgem sort de cara al que resta de temporada i tornem cap a la graderia esperant veure un bon partit i uns quants gols. Com ja hem dit, al final cal deixar els sentiments a un costat, hi siguin o no, i tenir el cap fred perquè per emocional que sigui el futbol "tot és d'avui per avui i no hi ha més".\nPublicat per Carles Garcia a les 11:00\nEtiquetes: #3div5, Antonio Escudero, Castelldefels, Muntanyesa


Ràdio Balaguer - Balaguer baixa 10 punts de risc de rebrot, fins un valor de 416. La Noguera també baixa en 61 punts fins a 519. La mitjana de la regió de Lleida, en canvi, puja als indicadors de risc, i suma 8 hospitalitzats més que ahir dijous\nBalaguer ha baixat 10 punts en les últimes xifres de Salut respecte a la incidència de la pandèmia. Així doncs, el risc de rebrot a Balaguer és de 416 punts. També baixa la velocitat de contagi fins un valor de 1.47. Respecte a ahir s'ha sumat 1 nou positiu i una nova hospitalització.\nLa comarca de la Noguera també baixa als indicadors de risc. Ho fa en 61 punts, fins un valor de 519, i la velocitat de contagi baixa també a 1.38. Són 16 els nous positius a comarca. La situació millora a Vallfogona de Balaguer i Ponts, però segueix empitjorant a Albesa.\nA la regió de Lleida s'ha sumat un augment del risc de rebrot en 18 punts i també s'ha trencat la tendència a la baixa de la velocitat de contagi, tot i que encara és inferior a 1. La Noguera continua sent la comarca amb més afectació. Les pitjors dades, però, són per als hospitalitzats amb covid-19. A Lleida han pujat a 175 aquest divendres, vuit més que dijous. Es mantenen en 39 els pacients crítics a les UCI.\nA Catalunya la velocitat de propagació continua a la baixa i se situa en el 0,88, mentre el risc de rebrot cau a 205. S'ha informat de 24 noves morts, hi ha 14 pacients ingressats menys als hospitals i 12 més a les UCI que fa 24 hores.


“Auge y crisis de la vivienda en España”, informe editat pel Seminari d’Economia Crítica Taifa – CGTCatalunya\nInici > General > “Auge y crisis de la vivienda en España”, informe editat pel Seminari d’Economia Crítica Taifa\nInforme d'economia núm. 5 editat pel Seminari d'Economia Crítica Taifa el novembre de 2008.\nAnàlisi de la distribució de la renda i la riquesa en l'estat espanyol a través de l'estudi dels salaris, els beneficis empresarials, la concentració de la riquesa i la precarietat del benestar. A més inclou un apartat sobre l'impacte d'aspectes no salarials com l'increment del cost de la vida i l'habitatge i la pèrdua del poder adquisitiu.\nPots accedir a l'informe a:\nQuan en el seminari d'economia Taifa vam començar a treballar en la qüestió de l'habitatge a Espanya, el mercat immobiliari estava aconseguint records històrics de preus, d'oferta i de demanda. Però paradoxalment, encara que més i més habitatges es venien i es revaloritzaven, més i més gent es quedava fora del mercat de l'habitatge o entraba en ell en condicions draconianes (una caixa espanyola va arribar a oferir una hipoteca a cinquanta anys), per no parlar dels desastres socials, polítics i mediambientals que aquesta forma d'urbanisme construïa per tot el territori.\nEl nostre objectiu era entendre el perquè d'aquesta situació de boom immobiliari. Ningú parlava de crisi (1) . Ara, els preus baixen, les vendes també, el crèdit es congela, alguns especuladors s'arruïnen, alguns bancs també, els constructors demanen més habitatge de protecció oficial (que no pública) i finalment la bombolla s'ha punxat i amb ella l'economia (encara que no només per la crisi immobiliària). I tot el món parla de crisi.\nEn aquest sentit, té sentit plantejar-se un treball fonamentalment basat sobre el mercat de l'habitatge? Creiem que si. Per a nosaltres la crisi estava allí des de feia temps. No perquè tinguéssim una bola de cristall o perquè, com molts analistes ara, parlem a toro passat. Té sentit per dos motius.\nEl primer motiu és perquè per a nosaltres la crisi de l'habitatge clau no era la crisi del mercat de l'habitatge, la de la depreciació d'actius immobiliaris o d'empreses en fallida (encara que les seves conseqüències puguin ser devastadores). La crisi de l'habitatge que ens interessava era una crisi permanent, i en expansió, la d'una model socio-econòmic que cada vegada més expulsa a més gent del dret a la ciutat, del dret a l'accés i manteniment d'un habitatge digne, i que el boom immobiliari ha exacerbat i, encara que encara és primerenc per a avaluar-lo, la seva caiguda segurament no solucionarà aquest problema. En altres paraules, la crisi del mercat de l'habitatge pot haver començat fa un any, però la crisi al dret a l'habitatge ja estava aquí.\nEn segon lloc, no podem entendre la crisi del mercat de l'habitatge i les seves conseqüències sense entendre el perquè i el com es va alçar aquest mercat. Abans de l'esclat de la crisi immobiliària, la majoria de comentaristes crítics coincidien a culpar l'especulació immobiliària per l'augment de preus i la dificultat d'accedir a un habitatge digne per a una part important de la població. La idea que ‘l'especulació’ és la responsable del desmesurat augment de preus subjeu en tots els comentaris. Ara, la llista de culpables s'ha expandit als especuladors de Wall Street i els seus col·legues en les institucions financeres en tot el món.\nEvidentment, l'especulació immobiliària i financera ha jugat un paper important en el boom immobiliari i la seva dinàmica. Però l'especulació no és un episodi esporàdic en una societat capitalista.\nEl capitalisme és una forma de produir la riquesa material, d'organitzar l'economia i les societats, que té com objectiu principal i bàsic l'obtenir un benefici per als propietaris dels capitals privats. El benefici d'un període (un any, per exemple) o es consumeix o es reinvierteix, i en aquest últim cas es converteix en més i nou capital. Com, d'una banda, és pràcticament impossible que els grans capitalistes consumeixin tots els beneficis que obtenen, i, per altra banda, la competència entre els propis capitalistes els força a invertir per a mantenir-se com a tals, ja que si no reinvirtissin altres capitalistes els expulsarien de l'activitat i ocuparien el seu lloc, la reinversió, l'ampliació permanent dels capitals (excepte en els períodes de crisis dels quals parlarem més endavant) per a obtenir més beneficis, el que es coneix com procés d'acumulació de capital, és una característica fonamental del capitalisme.\nPer això els capitalistes estan sempre buscant on poden invertir els seus cada vegada majors capitals, invertir-los per a obtenir un benefici, no per altres raons. Per això, els capitals es desplacen permanentment d'un lloc d'inversió a un altre buscant com d'aquests sectors els proporcionarà més beneficis. Els capitalistes inverteixen en un sector quan esperen que aquest els proporcioni més beneficis que els altres sectors, i ho abandonen quan temen que els seus beneficis disminueixin. Per això el capitalisme és un sistema d'organització socio-econòmic molt dinàmic, doncs sempre està buscant l'àmbit, l'activitat que li pot proporcionar un major benefici.\nDes de la crisi dels anys setanta, durant la qual els capitals productius van disminuir substancialment els seus beneficis, els grans capitals s'han anat orientant a invertir en capital financer. Capital financer que, per a obtenir més beneficis i amb el suport de les noves tecnologies, han generat grans innovacions financeres (formes noves d'invertir) de manera que aquest capital financer també augmenta i necessita també més llocs per a invertir amb benefici. En aquesta expansió i recerca de nous camps els capitals, inclòs el capital financer, van intensificar les seves inversions en l'àmbit immobiliari i de la construcció.\n“La fugida massiva de capitals dels mercats borsaris a partir de 2000 (fins a 2003), com resultat de l'esclat de la bombolla financera tecnològica de la cridada new economy, i sobretot la forta baixada dels tipus d'interès del dòlar...han generat unes condicions globals d'enorme liquiditat que ha buscat i cerca on allotjar-se... Hi ha diners per a tot ‘’ (encara que no per a tots)...I especialment, hi ha una enorme quantitat de diners que s'ha orientat en molts països del món, sobretot de l'OCDE cap al sector immobiliari...Tot això ha generat un boom constructor...que ha permès superar la crisi de la bombolla tecnològica del 2000 en EUA” (Fernández Durán, 2006,5)\nAixò ens porta a entendre l'evolució de la construcció, el sector immobiliari i del preu dels habitatges com una cosa més que un episodi més o menys esporàdic d'especulació immobiliària. Per a TAIFA, la pujada i esclat del mercat immobiliari no és un fet solament conjuntural o nascut de l'especulació puntual sinó també part d'un moviment molt més ampli del capitalisme actual en la seva mai acabada recerca del benefici (i en estavellar-se en el seu intent).\nPer això presentem aquest treball encara quan aparentment el tema de l'habitatge no es troba al punt més àlgid. El mercat immobiliari ha entrat en una fase recessiva i els preus han baixat, però això no significa que l'accés a l'habitatge sigui més barat i fàcil, l'habitatge continu sent la part més important de la despesa familiar i creiem que convé aprofondir en el tema i contínua sent un important instrument per a l'explotació pel capital de la majoria de la població. A explicar com això té lloc és al que vol dedicar-se aquest treball.\nNOTA 1. En aquest treball només ens referirem a la crisi immobiliària i no entrarem a estudiar l'apassionant tema de la crisi financera i econòmica general, ja que no és possible tractar tots aquests temes en el marc d'un breu treball. Més endavant, és molt probable que presentem altra publicació amb el tema de les crisis des d'un àmbit més general.


Sánchez o com frenar Susana Díaz\nPrimer Espanya i després el PSOE? Sembla que no. Que la primera reflexió des de Ferraz l’endemà del 20-D sigui per anunciar que Pedro Sánchez es presentarà a la reelecció com a secretari general dóna idea sobre com són i cap on avancen els socialistes: en el que és seu, en el que és propi, en els personalismes, en els embolics i en les qüestions orgàniques més que en la política.\nNo n’han après i així els ha anat. El pitjor resultat de la història (5.300.000 vots i 90 escons); ni una victòria en les 10 principals capitals; segona força a Sevilla, Màlaga i Múrcia; tercera a Saragossa, Las Palmas i Palma; quarta a Madrid, Barcelona o Bilbao... I ni un indici d’autocrítica en l’executiva federal, cosa que posa de manifest que els de Sánchez segueixen pensant cap endins en comptes de cap enfora.\nEspanya es va despertar ingovernable ahir i el primer moviment del seu líder va ser en la direcció de frenar el pas d’una Susana Díaz que porta mesos dissenyant el seu desembarcament a Madrid. És clar que des del sud pensaven en el mateix a l’hora de conèixer els resultats electorals: refredar l’ímpetu de Sánchez per convertir-se en capdavanter d’una aliança d’esquerres amb suport puntual de nacionalismes de tota mena. Unes barreges que no tenen res a veure i que recorden aquells tripartits catalans d’infaust record que molts encara tenen present a la retina.\nPer al socialisme espanyol sembla que el que és menys important és el complex escenari institucional en què ens trobem. Una situació que si acaba en unes noves eleccions tampoc pot oferir res de bo per al PSOE. És al PP més que a ningú a qui li interessa tornar a passar per les urnes. Si els de la gavina sacrifiquen Mariano Rajoy com a candidat i es perpetrés l’operació Menina, els populars podrien arribar a 150 escons. Això per no parlar de la hipòtesi, que ja s’ha posat sobre la taula en alguns cercles, que s’aliessin amb Ciutadans i tots dos s’erigissin com el vot de l’estabilitat i la majoria.A Podem tampoc li aniria malament una segona volta a les eleccions. Ja ho ha dit Pablo Iglesias: “Ens ha faltat una setmana de campanya o un debat”.\nEscenaris dolents per al PSOE\nEls socialistes serien els més perjudicats, no només davant d’aquest hipotètic escenari de nous comicis, sinó en qualsevol dels altres dos que s’estudien. Abstenir-se en una investidura de Rajoy seria la mort, però tirar-se als braços de Podem, IU i els independentistes, un suïcidi.\n¿I a ningú se li ha acudit posar els del partit lila en la tessitura d’escollir entre canviar el PP o canviar el sistema? ¿No seria aquest el plantejament? Doncs això. Que el secretari general del PSOE no pensi en gran, sinó en petit. Si no, a què vénen aquestes presses per convocar el comitè federal socialista, màxim òrgan entre congressos, dissabte que ve després d’un intent fallit que se celebrés demà mateix per tapar com més aviat millor el pitjor resultat de la història recent del PSOE? Doncs res, segueixin, segueixin per aquest camí, pel camí de les seves penes internes i les seves batalles caïnites.


Els millors motors de cerca d’Usenet - Internet\nEls millors motors de cerca d’Usenet\nAquest article mostrarà alguns dels millors motors de cerca d’Usenet que estan disponibles lliurement a Internet. Això significa que no heu de crear un compte primer ni convidar-vos a utilitzar-los.\nL’Usenet és considerat per molts per un costat fosc d’Internet, cosa que els que saben no en parlen i els que no en saben no en volen conèixer, perquè sembla completament complicat començar.\nEls veritables beneficis de l’Usuet segons el meu parer són la velocitat, si teniu un bon proveïdor que és, fiabilitat i millor privadesa, a causa de SSL i cap usuari directe a connexions d’usuaris. A l’inconvenient tenim la quota mensual, un client d’Usenet que s’ha d’instal·lar i configurar i una mica de configuració pel que fa als grups als quals es vol subscriure.\nEls motors de cerca Usenet ajuden els usuaris a trobar fitxers més ràpidament. La majoria és compatible amb el protocol nzb que combina tota la informació del fitxer en un sol fitxer que es pot carregar directament a la majoria de clients d’Usenet per iniciar la descàrrega. Funciona similar als fitxers torrent en aquest sentit, però sense cap connexió entre iguals. Els bons motors de cerca haurien de suportar paràmetres avançats, registres de 200 dies, creació de nzb i indexar la majoria de grups, almenys els mil + importants.\nSi voleu provar Usenet, podríeu registrar-vos per fer una prova gratuïta de 14 dies a Giganews , el proveïdor d’Usenet que faig servir durant diversos anys.\nMotors de cerca del grup de notícies\nBinsearch ofereix una opció de cerca general a la seva pàgina principal i una cerca avançada que podeu executar mitjançant paràmetres addicionals.\nLa cerca general us permet introduir un terme de cerca, triar els resultats per pàgina i edat màxima per publicació i seleccionar si voleu els grups més populars cercats o altres grups.\nSi no trobeu el que busqueu, potser voldreu seleccionar l’altra opció de manera que s’han cercat tots els grups. Si no funciona així, proveu la cerca avançada que afegeix més opcions, com ara buscar només un grup específic o filtrar resultats per mida.\nPodeu descarregar fitxers NZB directament mitjançant Binsearch per carregar-los al client que trieu. Binsearch també us permet cercar grups.\nBinz mostra NZBs recents a la seva pàgina principal. Aquí podeu utilitzar la funció de cerca per trobar fitxers publicats a 2000 grups que el servei busca periòdicament nous continguts o bé cercar grups d'interès específics.\nUna diferència respecte a Binsearch és que no podeu seleccionar diversos resultats alhora per a la descàrrega, ja que no hi ha cap cas de selecció disponible. Si heu cercat fitxers i els resultats mostren deu, vint o cent que voleu descarregar, haureu de seleccionar-los tots un per un.\nNZB.cc us permet cercar grups de notícies també, però la interfície que posa a la seva disposició és més aviat minimalista. Tot i que alguns poden agradar, no mostra molta informació sobre cada càrrega.\nEls NZB es poden descarregar directament des de la pàgina de resultats de la cerca, però només un a la vegada. No hi ha cap opció per navegar per grups o utilitzar paràmetres de cerca avançats.\nNZBClub és lliure d’utilitzar, però també ofereix comptes de membres que ofereixen avantatges addicionals com afegir cerques als teus favorits, accés a l’historial de cerques i llistes de visualització més grans.\nLa cerca ofereix opcions interessants. Podeu amagar el correu brossa, fitxers amb contrasenyes i contingut per a adults i filtrar per grup, pòster, mida o dies.\nMentre que NZBStars ofereix una cerca, també està ordenant fitxers en diverses categories com ara imatge (que inclou vídeos), sons o aplicacions.\nTot i que això sigui convenient, es mostren finestres emergents cada vegada que canvieu a un filtre diferent. També convé assenyalar que el lloc només fa cerques amb les categories que ofereix, cosa que significa que no trobareu aquí alguns fitxers que figuren en la llista d'altres motors de cerca.\nEl motor de cerca també mostra categories, però podeu utilitzar la cerca, cercar etiquetes populars o fer una ullada a les captures de pantalla publicades al lloc. Les captures de pantalla la diferencien d'altres serveis.\nAquest motor de cerca usenet mostra una barra lateral al costat dels resultats que podeu utilitzar per filtrar el que es mostra. Podeu filtrar per temps, pòster o grup per exemple, i també canviar les opcions d’ordenació.\nSembla que només es concentra en els programes de televisió. Podeu consultar els espectacles al lloc o subscriure-us a fonts RSS que podeu afegir al lector de RSS que trieu.\nCerqueu entre tots els grups compatibles i utilitzeu paràmetres avançats per definir què s’està cercant i què no. Ofereix limitar els resultats per mida, pòster, contingut nfo, edat i altra informació. També es pot utilitzar per navegar per grups de forma manual.\nAmics de NZB\nEs tracta d’un lloc força desordenat a causa del gran nombre d’enllaços publicats a la portada del lloc. Podeu utilitzar la cerca per fer cerques a tots els grups compatibles, buscar grups de forma individualitzada o navegar per paraula clau.\nNewzleech [ja no està disponible]\nRecentment he descobert Newsleech, però he de reconèixer que ofereix un dels millors motors de cerca Usenet. Proporciona als usuaris una cerca general, una opció per navegar per grups, per navegar per publicacions i per subscriure's a fonts RSS per ser informats quan es fa una publicació nova que coincideixi amb els criteris.\nEls resultats de la cerca es poden filtrar per grups, edats i edats. Els resultats es mostren en una llista que mostra la informació més important com ara nom, mida, grup, edat i estat de finalització. Els NZB es creen sobre la marxa comprovant almenys un resultat de cerca.\nYabsearch.nl [ja no està disponible]\nUn motor de cerca holandès sense interfície en anglès. Admet la creació de NZB i els paràmetres de cerca avançada. Mostra la mida, el nom i l'estat de finalització als resultats.\nLa majoria d’informació d’aquests motors de cerca és significativa que tots semblen indexar les publicacions noves prou ràpidament i solen mostrar la mateixa informació als resultats de cerca. Encara és bo tenir algunes sortides per si una d’elles baixa.


El periodista i escriptor Javier Sierra parlarà del procés de creació d'una novel·la en la Seu. VEU Revista cultural de la Universitat d'Alacant\nEl periodista i escriptor Javier Sierra par.. procés de creació d'una novel·la en la Seu\nJavier Sierra, periodista i escriptor, impartirà el dijous 22 de setembre a les 19.30 hores la conferència «El proceso de creación de una novela», en la Seu Universitària Ciutat d'Alacant. El director de la seu, Jorge Olcina, presentarà el protagonista.\nJavier Sierra és l'únic autor espanyol contemporani que ha reeixit a situar les seues novel·les en el top ten dels llibres més venuts als Estats Units. Les seues obres es tradueixen a més de quaranta idiomes i són font d'inspiració per a molts lectors que busquen alguna cosa més que entreteniment en un relat d'intriga. Format en el món del periodisme –va ser director de la revista Más Allá de la Ciencia durant set anys, a més de presentador i director d'espais en ràdio i televisió a Espanya–, ara inverteix el seu temps a investigar arcans de la història i escriure sobre ells. Ha lliurat a la impremta títols molt populars, entre els quals destaquen La cena secreta (publicat en quaranta-tres països), La dama azul (editat en altres vint), La ruta prohibida, Las puertas templarias, El ángel perdido, El maestro del Prado (que va ser la ficció espanyola més venuda el 2013) o La pirámide inmortal.\nEn el seu haver hi ha diversos guardons literaris com el finalista al Premi de Novel·la Ciutat de Torrevella per La cena secreta, o internacionals com els seus tres Latin Book Awards –concedits a la Millor Novel·la Històrica de l'any 2007 publicada en anglès als EUA, per La dama azul, i a la Millor Novel·la d'Aventures del 2011 en anglès i espanyol, per El ángel perdido–. També ha rebut honors com el que el 2009 el va distingir com a Fill Adoptiu d'Ágreda (Sòria) per la difusió internacional donada a la vida de sor María de Jesús de Ágreda, una monja de clausura del segle XVII a la qual es va atribuir la conversió de milers de nadius americans de Nou Mèxic, Arizona i Texas gràcies al do místic de la bilocació.\nTots els seus llibres tenen un comú denominador: serveixen de pont al lector per a passar d'aquest a altres mons. I ho fan sobre una passarel·la fonamentada sobre misteris científics i històrics sòlidament documentats.


Què implica tenir una societat patrimonial? | Grup Gestió\nQuè implica tenir una societat patrimonial?\nPàgina inicial|Què implica tenir una societat patrimonial?\nPer motius diversos, estem començant a acostumar-nos a que les controvèrsies fiscals estiguin a les primeres planes dels diaris. Patrimoni a l’estranger, societats de serveis professionals, etc. Avui volem fer una breu aproximació al concepte de societat patrimonial, a fi d’intentar aclarir alguns dubtes que moltes persones es plantegen davant les informacions, a vegades contradictòries, que apareixen als mitjans de comunicació generalistes.\nVal a dir, per començar, que una societat patrimonial és una societat mercantil que, sense desenvolupar una activitat econòmica, més del 50% del seu actiu està constituït per valors o per béns i drets no relacionats amb activitats empresarials. La seva activitat principal consisteix en la gestió d’un patrimoni mobiliari (per exemple, participacions en altres societats) o immobiliari, essent aquest cas el més freqüent i popular.\nCal destacar que, en el cas de l’arrendament d’immobles, l’Administració no reconeix l’existència d’una activitat empresarial a no ser que es compti, al menys, amb una persona assalariada a temps complert, de perfil administratiu, i sempre i quan es pugui justificar que el volum de treball que genera l’activitat fa raonablement necessàries 40 hores setmanals de feina.\nLes consideracions anteriors no són susceptibles de grans controvèrsies, fins que arribem al supòsit de que els immobles que ostenta la societat patrimonial estan a disposició d’alguna persona vinculada a la mateixa (soci, administrador, o parent dels mateixos). En aquest punt entren en joc diverses consideracions relatives a la relació entre la societat (titular formal) i l’usuari real dels immobles.\nEn primer lloc, cal destacar que una societat no pot cedir gratuïtament a persones vinculades un immoble, sinó que és necessari articular contractes de lloguer a preus considerats “de mercat” (el que un estrany pagaria en condicions normals per aquell immoble), per els quals la societat haurà de tributar, i que en molts casos, l’arrendatari no podrà desgravar a l’IRPF.\nEn segon lloc, i en la, mesura en que no es desenvolupi una activitat econòmica en els termes exposats, les participacions d’aquestes societats no estan exemptes a l’Impost de Patrimoni, així com tampoc podran gaudir de la reducció a l’Impost de Successions i Donacions, de manera que per elles es tributarà, si s’escau, de la mateixa manera que si els immobles fossin titularitat dels propietaris de la societat.\nEl mateix ocorre si es transmeten les participacions de la societat quan més del 50% del seu actiu no estigui afecte a una activitat econòmica: la tributació indirecta (IVA, ITP), serà la mateixa que si s’haguessin transmès els béns de la societat a títol individual.\nLa societat no eximeix de la prohibició de desgravar IVA i despeses quan aquestes no estan correlacionades amb els ingressos, bé perquè aquests no existeixen o són desproporcionadament baixos, o bé perquè els ingressos procedeixen d’activitats no relacionades amb les despeses incorregudes.\nPer tant, resulta clar que l’Administració tendeix a enderrocar la pantalla que en molts casos representen aquest tipus de societats, i fer tributar els immobles com si fossin efectivament propietat de les persones que controlen la societat. En aquest sentit, cal ser molt prudent i consultar un assessor especialitzat, davant les temptacions de constituir societats patrimonials per buscar un estalvi fiscal, ja que en molts casos, el resultat pot ser contraproduent.\ngestiogirona\t2018-10-08T15:13:24+00:00\t8 octubre 2018|Fiscal|0 Comentaris


El Barri Vell i la generació tap - Adam Majó\nEl Barri vell de Manresa agrada. No ho dic jo, que també, ho diuen les 1338 persones que van respondre l’enquesta sobre percepció del Centre Històric de Manresa que va fer l’Ajuntament aprofitant el mecanisme telemàtic dels pressupostos participatius. En grau de satisfacció, el Centre Històric aprova amb comoditat, un 6.7, i en nivell d’orgull, un paràmetre més subjectiu i en el qual segurament Manresa en el seu conjunt tampoc en sortiria gaire ben parada, el Barri Vell també aprova, tot i que més ajustadament, amb un 5.8. En general, l’enquesta ens confirma allò que ja sabem però que potser no verbalitzem prou: que la Manresa antiga és un poderós centre d’atracció per a persones de la resta de la ciutat i de més enllà que hi venen a consumir (roba, calçat i hostaleria, sobretot) i a socialitzar-se mitjançant la cultura i les festes populars. En aquest sentit, un 96 % dels enquestats relacionen el barri vell amb la cultura i gairebé un 70 % manifesta participar en activitats festives i/o culturals al Centre Històric de Manresa. Entre el què més positivament es valora, en destaca un intangible tan significatiu com difícil de definir: “l’ambient”, al costat del comerç, la proximitat o la història. Pel què fa als aspectes negatius, un altre de generalitzable a tota la ciutat (i al país, segurament): la brutícia i la deixadesa, juntament amb la manca d’aparcament (gratuït, s’entén) i de parcs i espais per jugar la canalla.\nTreballant una mica les dades s’arriba a conclusions molt interessants: per franges d’edat, la que menys visita el Barri Vell i, alhora, més baix el puntua és la que va dels 50 i 65 anys. Per sota, com més joves, més positivament el valoren, més ús en fan i més hi voldrien viure. Dit d’una altra manera, hi ha una generació tap, que és la que en aquests moments té el poder polític, econòmic i mediàtic local, traumatitzada per una relació decebedora amb el Centre Històric (i amb la ciutat en el seu conjunt, hi afegiria jo) de la seva joventut, a qui no agrada el barri, no hi creu i, el què és pitjor, reflecteix aquesta percepció pessimista en les seves opinions i decisions en tots els àmbits. Una generació que, com en moltes altres ciutats del país, d’Europa i del món, va creure’s que la qualitat de vida i la modernitat era als suburbis, a la perifèria, i va abandonar física i mentalment els centres urbans. Per sort, aquella epidèmia s’ha superat i Manresa més o menys lentament també surt d’aquell miratge per començar a entendre que és precisament en la trama urbana, als centres històrics, als barris densos, pluri-funcionals i compactes, on es pot gaudir de veritat de les avantatges de la urbanitat. Més encara si, com en el nostre cas, la mida és assequible i la proximitat de la natura i la ruralitat equilibren perfectament la inevitable duresa de la ciutat.\nPerò, seguim capbussats en els resultats de l’enquesta. Així ens adonarem d’una altra dada significativa: Només un 22% dels enquestats viu al Centre Històric, però gairebé un 50% hi voldrien viure (dada que augmenta fins al 56% en el cas dels que tenen entre 21 i 35 anys). I perquè no hi viuen, us preguntareu. També en sabem la resposta: el principal inconvenient és la manca d’oferta d’habitatge en condicions. I això ens confirma el què els que estem una mica al cas ja sabíem: que els pisos rehabilitats o construïts de nou a la Manresa antiga van buscats i es lloguen de seguida. Aleshores, perquè el principal problema del barri (l’únic realment important, de fet) segueix sent que una part molt important del parc d’habitatges està abandonat o en pèssimes condicions d’habitabilitat? Perquè costa tant que propietaris, inversors o fabricants de pisos es decideixin a invertir al Centre Històric de Manresa i ofereixin el què el mercat demanda: habitatges, no de luxe, però sí amb estàndards del segle XXI? Una de les claus, em temo, l’hem de buscar en la conclusió prèvia, la de la generació tap que ni creu ni aposta per aquest Barri Vell. A mesura que gent més jove, nascuda a partir dels anys 80 dels segle passat, amb una mirada diferent sobre el món i la ciutat, vagi ocupant esferes de poder (polític, econòmic, mediàtic, social…) local, la dinàmica regeneradora, sobretot en l’àmbit de l’habitatge, canviarà en positiu al Centre Històric de Manresa. La bona notícia, hi afegeixo jo, és que això ja ha començat a passar.\n24.05.2019 | 8.19\n26.12.2009 | 6.23


L'INFORMATIU CAP DE SETMANA 13/10/2018 - RTVE.es\nA un sol click i per un preu mòdic es troben a internet plaques falses d'alarme de seguretat. N'hi ha que són imitacions molt curoses, altres, plaques oficials que s'ofereixen al marge de les empreses per fer creure que hi ha alarmes instal·lades. La pràctica es va extenent i les empreses de seguretat han desenvolupat un sistema per detectar i denunciar aquests anuncis. Els experts avisen que vendre-les és delicte.\nEl PdeCat veu gestos en la intenció del president Sánchez de fer una proposta sobre autogovern a Catalunya i votar-la, però si inclou la independència com a opció. Els socialistes responen que no es pot negociar res si no es descarta, obertament, la via unilateral.\nEl Saló del Caravaning ha obert les seves portes a Barcelona amb un espai de més de 63.000 metres quadrats, en un moment en que el sector està a l'alça.\n"Clímax" de Gaspar Noé ha estat guardonada com a millor pel·lícula al Festival Internacional de Cinema Fantàstic de Sitges. I el film "Lazzaro Felice" ha rebut el premi del jurat. El guardó al millor director ha estat per a Panos Cosmatos, per "Mandy", protagonitzada per Nicolas Cage.\nAls esports, l'aturada de seleccions deixa una mala notícia pel Barça, que ha perdut un altre defensa. Thomas Vermaelen es va lesionat, ahir, durant el partit que van jugar Bèlgica i Suissa.\nveure més sobre "L'INFORMATIU CAP DE SETMANA 13/10/2018" veure menys sobre "L'INFORMATIU CAP DE SETMANA 13/10/2018"\n> L'INFORMATIU CAP DE SETMANA 13/10/2018


Oferta d'assignatures per al curs acadèmic 2008-2009 - Administració i Direcció d'Empreses\nL’ordenament jurídic. Institucions bàsiques de dret civil, dret mercantil, dret fiscal i dret laboral T A 2\nAquesta assignatura es divideix en dues parts. A la primera part (1500-1914) s'estudiaran els orígens del capitalisme industrial contemporani, i del que podríem anomenar la primera globalització econòmica mundial. A la segona s'abordaran alguns dels problemes més importants de l'economia mundial durant el segle XX. OB A A\nEvolución de la economia española y de sus instituciones, con especial referencia a las épocas moderna y contemporánea. OB A 2\nRelació entre l’empresa i el seu entorn econòmic. Àrees funcionals: producció, inversió, finançament i comercialització. T A A\nComptabilitat, anàlisi, consolidació i auditoria comptable. T A 1\nMàrqueting estrategic i tàctic. Direcció estratègica. Anàlisi dels mercats i del consumidor. Estratègia comercial. Estudi dels elements del Màrqueting mix: preus, distribució, comunicació i producte. Pla de Màrqueting. T A A\nModel de regressió múltiple: validesa de les estimacions i formulació dinàmica. Estadística multivariada T A A\nVisió general del dret mercantil, des de la regulació de la competència fins el dret concursal, passant per les marques, patents, societats i contractes. OB A 2\nL'objecte de l'assignatura és proporcionar els coneixements i les eines per la direcció dels recursos humans en les empreses. Es fa èmfasi en el punt de vista econòmic tot i que també s'inclouen alguns aspectes de l'àmbit psicològic. OB A 2\nDirecció de la producció. Articles. Rutes de fabricació i càrrega de centres de treball. Distribució a planta. Pla mestre de producció (MPS). Mètodes de resolució del pla mestre. Sistemes de planificació (MRP, JIT). Programació a Curt Termini (SFC). Gestió de l'estoc. . Gestió de projectes. OB A 1\nPolítica econòmica (3107AD0011)\nAnàlisi macroeconòmica dels objectius i instruments de la política econòmica internacional. OP A 2\nEconomia regional i urbana (3107AD0016)\nFactors locacionals en economia. Les economies urbanes: factors d'aglomeració. Els sistemes econòmics regionals. Altres polítiques amb efectes territorials. La política econòmica regional de la Unió Europea. Models de creixement regional. El debat sobre la convergència econòmica de les regions. OP A 1\nHisendes locals i autonòmiques (3107AD0021)\nDescentralització versus centralització. Federalisme fiscal. Pressupostos locals i autonòmics. Distribució regional de la despesa pública. OP A 1\nMetodologia d’enquesta: mostreig, disseny de qüestionaris i recollida de dades. Tècniques qualitatives, models estadístics i econòmics per a la presa de decisió en màrqueting. OP A 1\nEl pressupost i la seva estructura. Operacions d’execució pressupostària. Comptabilització de les operacions de les entitats públiques. Estats comptables de les entitats públiques. OP A 1\nComptabilitat i fiscalitat (3107AD0028)\nAnàlisi de les relacions entre fiscalitat i comptabilitat d'empreses. Adequació dels principis comptables a la realitat fiscal. Determinació del resultat econòmic com antecedents a l'impost sobre beneficis: especial èmfasi en l'efecte impositiu. OP A 2\nAnàlisi històrica del pensament econòmic: clàssic, neoclàssic, institucionalista, keynessià. Corrents actuals. OP A 1\nAquesta assignatura té com a objectiu aproximar els estudiants a l'anàlisi del procés històric d'integració europea des de la reconstrucció postbèl·lica fins a l'actualitat. D'altra banda, el segon bloc de l'assignatura es dedica a l'estudi de les formes d'empresa i les estratègies empresarials des de 1945: auge de la producció en massa i de l'empresa gerencial, expansió de les empreses multinacionals, empreses públiques, el paper de les PIMEs i de l'empresa familiar, i la diversificació de les formes d'empresa en el darrer quart del segle XX. OP A 1\nDret bancari (3107AD0036)\nRevisió de la configuració dels contractes bancaris (compte corrent, préstec, leasing, crèdit, descompte, dipòsit, etc.) amb especial atenció a la pràctica bancària i a la seva interpretació judicial. OP A 2\nL'objectiu fonamental de l'assignatura és proporcionar als alumnes les nocions teòriques i les eines metodològiques essencials que els permetin conèixer, entendre i valorar les característiques i el funcionament institucional de la Unió Europea (UE) i de les principals accions i polítiques públiques que porta a terme. Des d'una perspectiva més àmplia, l'assignatura també pretén situar el paper que desenvolupa la UE dintre del procés històric general de la integra ció europea. OP A 2\nSistemes dinàmics discrets i continus. Aplicacions a l’economia. OP A 2\nMètodes i tècniques d'investigació d'operacions econòmiques. Components de risc i càlcul de probabilitats. Aplicacions en economia. OP A 1\nSociologia del consum (3107AD0043)\nBases socials del consum. Del consum de masses al consum segmentat. Tipologies de consumidors. Desigualtats socials i consum. Noves formes de consum. OP A 1\nMercats financers (3107AD0044)\nActivitat financera internacional. Finançament del comerç internacional. Mercats de capitals, derivats i divises. Determinació del tipus de canvi. Institucions financeres. OP A 1\nCreació d'empreses (3107AD0045)\nProcés de creació d’una empresa. Pla d’empresa. Finançament i viabilitat. Problemàtica. OP A 2\nSimulació de gestió (3107AD0048)\nEines informàtiques de simulació de la presa de decisions a l'empresa. OP A 2\nComerç exterior (3107AD0049)\nDesenvolupament del comerç exterior. Regulació. Instruments de foments de l'exportació. Pagaments internacionals. OP A 1\nAnàlisi estratègica sectorial (3107AD0050)\nFonaments de diferents tècniques de suport al procés de decisional de l’empresa. Estudi sectorial de l’estratègia empresarial. Anàlisi de l’entorn. Competitivitat i estratègia. OP A 1\nEstratègies integrals de qualitat (3107AD0052)\nAproximació a la gestió integrada dels sistemes de qualitat, medi ambient i seguretat laboral a l'empresa. Elements que integren el sistemes de gestió integrat. Documentació del sistema integrat. Normativa Internacional de suport. OP A 2\nDirecció de vendes (3107AD0053)\nDirecció de producte (3107AD0054)\nComerç electrònic i empreses virtuals (3107AD0058)\nPolítica de comunicació comercial (3107AD0062)\nInferència estadística. Models de regressió simple i múltiple. Utilització de paquets economètrics per a ordinador d’ús generalitzat. OB A 2