Manuel Viusà - Any 1998 - Articles\nManuel Viusà (3)\nEl pintor, gravador i militant històric del nacionalisme català Manuel Viusà va morir l’11 de febrer de 1998 a París. Viusà va néixer al barri barceloní de la Barceloneta el 1917, en el sí d’una família republicana i obrera, el seu pare era descarregador del moll i tenor dels cors de Clavé. La seva mare era planxadora i va morir quan Viusà només tenia 9 anys. Va estudiar a l’escola Baixera, que tenia prestigi com a escola moderna, i va començar a treballar en un òptic i després en una fàbrica de vidre mentre començava els estudis de belles arts a la Llotja on va conèixer a Gertrudis Galí, de família benestant, que es convertiria en la seva esposa al 1940 i que va morir tretze dies després que Manuel Viusà. La parella va tenir quatre fills.\nAls anys trenta, Viusà i Galí van contribuir a fundar la Nova Escola Superior de Belles Arts en un convent abandonat al carrer Casp. En esclatar la guerra civil, Viusà va anar amb la Brigada Roja i Negre al front d’Aragó on va ser fet pres, primer per Enrique Líster, cap de les brigades comunistes que mantenien greus diferències amb les anarquistes, i després per les tropes italianes de la Divisió Littorio, que el van internar en un camp de concentració a Valladolid. Durant la guerra, Gertrudis Galí va ser la cap de secció d’infermeria a la Casa de la Caritat de Barcelona, que s’havia habilitat com a hospital.\nAcabada la guerra, Viusà, va muntar un taller al carrer Correus Vells de Barcelona per desenvolupar la seva feina artística, que també va fer servir com a taller de fabricació de papers falsos per a gent fugitiva dels camps de concentració francesos que arribaven a Catalunya indocumentats. Sempre implicat en la resistència antifranquista, també va col•laborar amb els serveis d’espionatge aliats en els anys de la segona guerra mundial. Degut a la persecució de la policia franquista Viusà es va traslladar a viure a Terrassa, però la persecució va continuar i va haver de marxar cap a l’exili.\nEl 1948, la família Viusà es va instal•lar a Canet de la Marenda (Rosselló) des d’on va tenir cura de la impressió de la revista Ariel. L’any 1954 va fer la seva primera exposició a Perpinyà i dos anys més tard va exposar a París, ciutat on es va quedar a viure. L’obra artística de Viusà partia d’un noucentisme tardà, amb una estètica molt centrada en els cànons de la modernitat, i destacava pel seu dibuix depurat, una tècnica precisa i un gran domini del color.\nEn aquests anys va escriure les biografies del presidents de la Generalitat Francesc Macià i Lluís Companys i va seguir en contacte amb la resistència antifranquista a Catalunya. Amb motiu de la caputxinada va editar unes publicacions en nom en francès i anglès per fer conèixer la lluita que es duia a terme, a la universitat, contra la dictadura. Més endavant, en els anys de la nova cançó, Viusà va ser un dels primers organitzadors dels recitals d’en Raimon, Lluís Llach i Ovidi Montllor a la capital francesa.\nEl 1979, Viusà -que seguia tenint problemes amb la policia espanyola- es va traslladar a Veneçuela on va donar classes de gravat català a la Universitat Simón Bolívar. Uns anys després va anar a Andorra, on va perdre una filla i una néta en les riuades de l’any 1982. Aquesta tragèdia encara el vinculà més estretament al Principat andorrà, on el 1984 va crear el Centre de Gravat d’Encamp , un centre d’estudi sobre aquesta especialitat artística. Una especialitat que ell havia conreat i on sobresortien les seves il•lustracions per El llibre de les bèsties de Ramon Llull que es van publicar en edició de bibliòfil el 1978. Aquest gravats estaven fets amb la tècnica del carborúndum, que permetia afegir tota mena de complements al gravat, com els pintors amb el collage i que ell havia definit com “un gravat de tècnica moderna, que s’aplica amb procediments antics”.


Depuradores amb plantes? — UPCtv. Universitat Politècnica de Catalunya. BarcelonaTech.\nenginyeria civil, sostenibilitat\nper Secció d'Enginyeria Sanitària i Ambiental\nA les grans ciutats, el tractament de les aigües es realitza en depuradores que tenen un funcionament complex, altament tecnificat i que requereix una despesa econòmica molt elevada. Als pobles petits, aquest sistema amb depuradores complexes no es pot aplicar. En aquest cas, els sistemes més adequats són els que no exigeixen personal especialitzat, els que tenen un consum energètic molt baix i els que s’integren en el paisatge rural.\nAquest és el cas de les depuradores amb plantes o aiguamolls construïts. Es tracta de basses reblertes de graves i plantades. L’aigua circula a través de la grava i de les arrels de les plantes, de manera que progressivament es van degradant els contaminants. Els vegetals que s’hi planten són espècies típiques de zones humides com el canyís.\nInvestigadors del Departament d'Enginyeria Hidràulica, Marítima i Ambiental de la UPC han dissenyat un prototipus d’aiguamolls construïts al terrat del seu Laboratori, del qual s’esperen obtenir resultats que permetin millorar l’eficiència d’aquests sistemes. El prototipus consta de tres línies de tractament que permeten assajar diferents possibilitats d’operació i avaluar-ne el funcionament. Aquest prototipus ha de contribuir a la promoció d’aquesta tecnologia de tractament d’aigua, els fonaments de la qual s’adiuen amb els principis del desenvolupament sostenible.\nSecció d'Enginyeria Sanitària i Ambiental


De família molt coneguda, els Barbena han estat sempre relacionats amb la pesca i amb el mar. Als anys trenta del passat segle la peixateria de Teresa Barbena es trobava al carrer de Sant Joan 75. Ara, la peixateria en qüestió es troba a l’ Avinguda del Maresme 323. \nA la Plaça de Cuba hi ha les peixateries Masafrets, Maria Rosa, Teresa, Nuri i Toni Ortíz. També són conegudes, a Mataró, les Codina (Camí Ral 66), Biada (al carrer Miquel Biada 17), Viumar (a la Ronda O’ Donnell 73), Illas Masachs (Porta Valldeix 2); Montse i Consuelo (Perú 11); Salva Solís (Francesc Macià 49); La Mar (Floridablanca 16) i Lauri (Alfons Xè el Savi 191).\n Altres peixateries properes eren llavors la de Francesc Armella (Sant Antoni 38); Joaquim Bonany (Sant Onofre 7); Cebrià Codina, Salvador Lloveras, Ferriol Sans, Àngela Sala (Sant Joan 70, 79, 57 i 72 respectivament), etc...


Maduixes de Primavera: Quan era jo\nPublicat per laura a 19:01\nIgnasi 15 de juny de 2012, a les 19:39\nBen versionant a Peter Gabriel!\nI Ben Harper amb Vanessa da Mata.\nCom m'agrada aquesta cançó!\nCom també m'han agradat les paraules de la teva reflexió en veu alta.\nTotes, incloent cul.\nJo també he notat la teva evolució, com et vas enriquint, cada vegada tens més a dins teu... en tots els sentits!.\nQuin luxe per l'Emma.\nlaura 16 de juny de 2012, a les 12:56\nGràcies Ignasi, sento que una part de mi a de tornar. I ho farà...\nL'Emma és el.més gran que m'ha passat fins ara, però no vull que sigui l'unic.M'entens oi?\nBen Harper tocarà als jardins de cap Roig, a preus prohibitius però si la panxa em deixa se d'un racó de la meva terra des d on poder sentir el concert amb els peus en remull...\nInexperta 15 de juny de 2012, a les 23:00\nGran reflexió :)\nLa vida dóna mil voltes, i tanmateix no ens n'adonem del que hem passat fins que podem mirar endarrere. Crec necessari fer introspeccions sovint, hem de reafirmar el que som i cap a on anem.\nT'envio molta sort i molta força pel teu embaràs, de ben segur que és una etapa magnífica i que canvia completament la visió del món :)\nlaura 16 de juny de 2012, a les 12:58\nTotalment d'acord, mirar enrera de tan en tan és tan important com mirar endavant. no oblidar el que ens ha dut a ser com som, per entendre'ns millor demà.\nGràcies per la força! la rebo amb afecte!\nAna, princesa del guisante 16 de juny de 2012, a les 16:42\nAllò d'abans no torna mai. No, no torna amb horaris lliures ni mojitos, ni llibertat. Fins d'aquí a 3 anys, no podràs, pràcticament aixecar el cap. Però la TU autènitca queda latent, batega sota les rutines dels infants. A mi m'agrada aquesta Laura d'ara, que s'exposa al món amb el dubte del demà i sense mirar-se al melic. Bé, més o menys, ara mira el melic de l'Emma, que és la seva feina.\nLlegeig coses de mares que ho hagin estat fa poc, i t'adonaràs que no són pas desgraciades, a pesar de tot. un petó gran, i deixat portar per l'instint animal, és preciós.\nlaura 17 de juny de 2012, a les 9:25\nEn cap moment, he volgut expressar o penso que les mares siguin unes desgraciades. Ni molt menys! NO era la meva intenció que es pogues fer aquesta lectura. La meva maternitat és molt volguda i buscada, i evidenment, els canvis que hi han a la meva vida son en consequència també acceptats. Això no vol dir, que hi hagi dies que recordis o anhelis certa llibertat, o el fet d'adonar-te que sovint els abandonem als nostres rols, cosa lògica evidenment, però a vegades m'agrada mirar dins meu i dir el que penso sento sense embuts. No per això sento que pugui ser menys mare.\nTots estem dins nostre bategant si, potser hi ha dies que ho fem, bataguem amb més o menys força però allò important es no oblidar-ho oi?\nAna, princesa del guisante 18 de juny de 2012, a les 11:40\nJo si que em vaig sentir una mica desgraciada quan vaig perdre totalment el control del meu temps. I em sentia estupida per pensar així després d'haver patit tant per.ser mare...\nlaura 18 de juny de 2012, a les 12:15\nt'entenc. JO vinc del metge amb no gaires bones noticies. Resulta que com que em vaig operar de l'estomag i ja de per si no menjo gaire ni assimilo gaire els nutrients, resulta que l'Emma ha acabat amb totes les reserves meves ( la nena ve gran es veu) i ara estic sota minims. Total que he de començar amb 9 pastilles al mes! que si injeccions de b12, calci, ferro, vitamina D, yode. Ja se que no es res greu però es d'aquells dies que necessites una bona empenta per tirar endavant. Però mira, estic rentat robeta de l'Emma, la oloro, la planxo, la col·loco a dins la calaixera i la torno a treure per tornar-la a olorar. I això m'ajuda una mica...\nI entenc això del fet que t'hagi costat ser mare, a mi em passa que quan faig un comentari aixi en plan no em trobo be o estic cansada de la panxa que moltisima gent que ho ha passat fatal se'm tira a sobre. I em sap greu però la meva iaia Nita, sempre em deia.. " nena cadascú se sent de lo seu.." Com l'enyoro Ana...\nEvocacions 19 de juny de 2012, a les 18:54\nMolt ben dit, quan eres tu\nlaura 19 de juny de 2012, a les 19:55\nEspero que la Laura que ara soc no oblidi la que era...


Mas Candí QX 2011 - Ramon Roset\nHome Vi Mas Candí QX 2011\nTarda calorosa d’agost. La humitat colpeja de valent el Penedès mentre estem passejant entre vinyes per gaudir de l’espectacle dels raïms a punt de verema. Tot un festival cromàtic s’albira davant nostre. Entre tanta bellesa van passant les hores i arriba el moment esperat. El sol comença a davallar i una lleugera brisa ens acarona. És el moment d’aturar-se i fer un mossec. Del sarró en surten uns embotits i uns formatges artesans, un bon pa de pagès, oli d’arbequina, flor de sal i per acompanyar-ho un bon vi que s’elabora en part amb raïm de les vinyes que tenim al davant, potser no el més adient per maridar amb les menges que portem, però si que tenim ganes d’assaborir: el Mas Candí QX 2011.\nAquest vi és un monovarietal de xarel·lo. Les seves inicials volen dir Quatre Xarel·los i obeeix a que està elaborat amb raïms procedents de vinyes velles de quatre finques de quatre poblacions: La Vinya de la Pura a Les Gunyoles, Mas Rossell a Font Rubí, vinya de l’Angeleta al Pla del Penedès i la vinya de Cal Martí a Subirats. El most fermenta en quatre tipus de bótes (castanyer, acàcia, roure francès i roure americà) cercant en cadascuna una aportació específica al vi. Se li dona una criança de vuit mesos.\nEl resultat és un vi de color groc palla amb reflexos daurats. Net i brillant.\nIntens i complex en nas, trobem en primer lloc un reguitzell d’aromes de fruites blanques (poma, pera i plàtan), tocs cítrics (pinya) i notes d’herbes aromàtiques (fenoll) que li aporten molta frescor. Tot el conjunt està embolcallat per unes notes torrades i caramel·litzades (toffee) molt ben integrades en tot el seu conjunt.\nEn boca és ampli i untuós. Saborós. En el seu pas de boca és elegant i equilibrat, amb una acidesa molt ben integrada i presencia de records de fruita acompanyats d’algunes notes minerals i algun record de brioix. Final llarg i persistent.\nSensacional. Sense cap mena de dubte un dels millors xarel·los que s’elaboren avui al Penedès. Imprescindible per tots els seguidors d’aquesta varietat.\n100% xarel.lo de quatre finques de quatre poblacions\nFermentat i criat en quatre tipus de bótes (castanyer, acàcia, roure francès i roure americà)\nCeller Mas Candí (Avinyonet del Penedès)


Google Fotos | Juny 2021\nCom fer una pel·lícula a partir de Google Photos\nCategoria\tGoogle Fotos 2021\nGoogle Fotos és un servei fantàstic per organitzar imatges, vídeos, animacions i collages que contenen els vostres preciosos records. Utilitza un espai d'emmagatzematge diferent del vostre Google Drive, de manera que també us pot permetre emmagatzemar més fitxers sense haver-ho de fer\nGoogle Photos s'ha bloquejat en preparar la còpia de seguretat: què heu de fer?\nTothom ha experimentat almenys una vegada problemes quan intenta fer una còpia de seguretat de les seves fotos. No hi ha cap raó per entrar en pànic, ja que aquest problema es pot solucionar fàcilment. Hi ha diverses coses que poden causar aquest problema. Potser no\nCom convertir un fitxer WEBP a PNG\nTot i que els fitxers WEBP no ocupen molt d’espai i poden permetre un lloc web més ràpid, el format no és totalment compatible amb tot tipus de programari i plataformes. D’altra banda, el format PNG és\nRestaura els plans d’alimentació predeterminats al Windows 10\nper què em va tancar la sessió Snapchat?\ncom canviar l'idioma del client de la lliga\ncom saber quantes cançons teniu a Apple Music\ncom configurar el punt d'accés Wi-Fi a l'iPhone


L’Institut de l’Espluga, l’únic premiat de la Conca als Baldiri Reixac | EFMR.cat\nInici Notícies L’Institut de l’Espluga, l’únic premiat de la Conca als Baldiri Reixac\nUn treball de l’Institut Joan Amigó de l’Espluga de Francolí ha estat reconegut pels Premis Baldiri Reixac que atorga la Fundació Carulla. El projecte, dedicat a l’estudi de les plantes, és l’únic de la Conca de Barberà que ha aconseguit un dels premis d’aquesta 40a edició.\nEl treball premiat es titula “El poder de les plantes” i consisteix en un estudi de les plantes, els seus usos, les propietats i l’entorn on creixen. El projecte va ser desenvolupat de forma interdisciplinària entre el 2015 i el 2016 amb un important estudi de camp, ja sigui amb entrevistes als avis i àvies o bé visitant l’entorn natural més proper, com per exemple El Garber, el Molí d’en Guasch. L’alumnat també va desenvolupar diverses activitats a la Residència Jaume I i al Museu de la Vida Rural de l’Espluga.\nEls autors del treball són Manel Vancells, Andreu Vancells, Jan Ferré, Laia Rodríguez, Cristian Capitan, Sergio Gozalo, Judit Mercado i Noèlia Corral, tots ells alumnes de 4 d’ESO en la modalitat d’Aula Oberta del curs passat. La tutora del treball, Gemma Palau, ha valorat el premi aquest diumenge al programa Persones que Eduquen de l’EFMR. Palau va destacar que el projecte és una carta de presentació del que l’alumnat ja feia a l’aula i reconeix que els participants van aprendre molt fent el treball. De fet, aquest projecte també va ser reconegut com el millor treball de recerca de quart d’ESO de l’Institut de l’Espluga.\nEls alumnes de la Conca hauran de recollir el premi el 3 de juny a Barcelona, ja que, per primera vegada, l’entrega serà al Teatre Nacional de Catalunya, després que històricament s’hagi celebrat al Teatre del Casal de l’Espluga.\nInstitut de l'Espluga de Francolí\nArticle anteriorComencen les obres de millora de 7 carrers de l’Espluga\nArticle següentLa Conca al Dia del dijous 24 de maig del 2018


Alguna cosa està podrida... - El Temps de les Arts\nJoan Ollé va dirigir 'Doña Rosita la soltera' el 2014 al TNC. Foto: May Zircus/TNC\nQue al món del teatre català no hi ha un pam de net ho sabem almenys des de l’estiu de 2018. Mica en mica van apareixent casos que tenen a veure amb la docència, però coneixem ben poc el que passa en el món professional.\nAl final de l’escena IV de l’acte I de ‘Hamlet’, Marcellus li diu a Horatio: “Alguna cosa està podrida a l’estat de Dinamarca”. Tots dos són amb Hamlet per les muralles d’Elsinor quan el príncep creu veure el fantasma del seu pare. Poc abans, Hamlet li havia dit a Horatio que l’alcoholisme estava arruïnant el seu país. Però tots saben que hi ha alguna cosa més. I que no han fet res per evitar-ho.\nLa investigació del diari Ara sobre els abusos i el tracte vexatori de diferents professors de l’Institut del Teatre és diàfana. No deixa lloc a cap dubte. Assenyala amb el dit tres persones: Jorge Vera, Berty Tovías i Joan Ollé. Desenes d’alumnes expliquen la seva experiència i l’Institut del Teatre no pot fer altra cosa que fer fora l’únic dels tres que encara no s’ha jubilat, Ollé.\nFaçana de la seu central de l’Institut del Teatre a Barcelona. Foto: Judit Contreras\nI no sé si l’actual directora, Magda Puyo, pot tenir prou coratge per seguir al capdavant de la institució, ja que alguns dels casos reportats han succeït durant el seu mandat (des de 2015). Sí, hi ha un formós Protocol per a la prevenció, detecció i actuació de l’assetjament sexual en contra de l’assetjament, en vigor des de 2018, però no hem d’oblidar que calen instruments efectius perquè es posi en pràctica. Si no, és paper mullat, sobretot en un sector, el del teatre, regit per les relacions informals.\nFer un curs amb determinat professor, caure-li en gràcia, sol ser la portada d’entrada al món professional per a molts aspirants a intèrpret. Com t’obres camí? Com aconsegueixes la primera feina? Si tens una colla, acabes creant Pirates Teatre, José y Sus Hermanas o La Calòrica. Si vas per lliure, hauràs de deixar-te veure, intentar connectar amb algun cercle de poder. Els grans teatres no fan càstings i els repartiments de les obres van sovint en funció de les relacions personals.\nEl 2017, Ollé va dirigir ‘En la solitud dels camps de cotó’ al TNC. Foto: May Zircus/TNC\nAquest és un sistema pervers, del qual només en sabem el que ha passat durant dècades en el terreny docent. Abans, l’Aula de Teatre de Lleida. Ara, l’Institut del Teatre. Del món professional, coneixem poques coses, amb un únic cas, el d’Andrea Ros contra Lluís Pasqual. El director de Reus va acabar deixant el Teatre Lliure per la porta del darrere i després vam saber que hi havia hagut alguna temporada que s’havia embutxacat més de 200.000 euros anuals per seure on seia.\nLa vida teatral de Joan Ollé donaria per a una novel·la truculenta. Tothom en té anècdotes. I els crits i les humiliacions, com denunciava Joel Joan ahir diumenge, en són una part. El pitjor és recollir les seves múltiples declaracions públiques i escrites en què alliçona el personal a nivell ètic i moral.\nOllé ha reclamat diverses vegades un teatre públic per a ell, s’ha vantat del seu art i ha arribat a dir que era tan gran i tan important que no es rebaixaria a presentar-se a un concurs. Ha sabut relacionar-se amb el poder, sobretot el socialista, que mai no ha dubtat a intercedir per ell: va dirigir una colla d’anys els actes institucionals de la Diada. I, mentre es coneixien les seves pràctiques ‘dubtoses’, sempre ha tingut les portes dels grans teatres obertes: és dels pocs que ha estrenat al Lliure i al Nacional en una mateixa temporada.\nEl 2017, Ollé va dirigir ‘Las personas del verbo’ al Lliure. Foto: Ros Ribas\nI aquests teatres han fet poc o res per frenar-lo. Només una vegada, que jo sàpiga, se li va tirar enrere un projecte quan, a pocs dies de començar els assajos, no havia tancat el càsting. Mai, mai, cap teatre compra una idea a un director sense saber qui hi actuarà. Però Ollé podia permetre’s això i després dir pestes de qui t’havia parat els peus fent servir els seus múltiples altaveus, els quals, per cert, mai no el qüestionaven.\nA l’Institut del Teatre disposen d’un protocol contra l’assetjament. No estaria malament que els teatres públics tinguessin eines que ajudessin a fer més transparent la seva gestió i com es desenvolupa la feina professional dins de cada casa. No sé si cal posar càmeres a les sales d’interrogatoris com a les comissaries dels Mossos, cosa que ha fet baixar en picat les denúncies de tortures, però potser no estaria malament crear una mena de síndic, a qui els artistes poguessin adreçar-se si hi ha un problema.\nSi no es fa res i continuen saltant casos a les portades dels diaris, és fàcil que tinguem la sensació que alguna cosa està podrida al teatre català. La generació d’Ollé i Pasqual ha de començar a passar comptes. Han viscut en un núvol, per sobre del bé i del mal. Es van creure que el director era una mena de déu totpoderós, una oficina de recursos humans amb dret a tot. I el director, sí, és important, però sense una bona tropa no és ningú.\nMagda Puyo: “Volem fugir del teatrecentrisme; creiem en el teatre i la dansa com a eines conjuntes” Hermann Bonnín i els oblidats El relleu generacional “El Romea em va convertir en actriu”\nEtiquetes Abusos, Institut del Teatre, Joan Ollé Navegació per les entrades\nLes intencions de la mirada


Horizon Europe – Preparats per al 2021? - Pime al dia\nHorizon Europe – Preparats per al 2021?\nS’ha presentat el nou programa de suport de la Comissió Europea per a la Recerca i la Innovació. S’anomenarà HORIZON EUROPE i el seu marc temporal serà de 2021 a 2027.\nAquest programa substituirà l’actual HORIZON 2020, encara vigent i amb resultats molt satisfactoris tant a nivell global com per a les pimes catalanes. Tant és així que, en paraules de Carlos Moedas, comissari europeu, “aquest programa serà una evolució, no una revolució”.\nHORIZON EUROPE tindrà un pressupost rècord de 100.000 milions d’euros i continuarà donant suport a la investigació i a la innovació, des de la recerca més bàsica fins a les innovacions més properes al mercat, desenvolupades als països de la Unió Europea a través dels seus pilars, entitats, subprogrames i accions. Tot plegat amb l’objectiu d’enfortir la competitivitat del teixit empresarial europeu.\nQuè passarà amb les accions dirigides a les pimes?\nL’actual HORIZON 2020 compta amb un subprograma específic de suport a projectes d’innovació, propers a mercat, desenvolupats per pimes: l’Instrument Pime (SME Instrument). Com hem explicat des de PIMEC en diverses ocasions, Espanya és el núm. 1 d’Europa en projectes presentats i aprovats en aquest instrument des de la seva creació el 2014, amb les pimes catalanes liderant àmpliament aquesta estadística.\nAquest instrument subvenciona amb 50.000€ projectes que encara estan en fase d’anàlisi de viabilitat, Fase 1, i amb un 70% els projectes en Fase 2, en què es desenvolupa totalment el projecte d’innovació, amb pressupostos des de 500.000€ fins a 2,5M d’€.\nHORIZON EUROPE mantindrà la filosofia d’aquest instrument, fent-lo evolucionar i millorant-ne una sèrie d’aspectes, i passarà a anomenar-se EIC ACCELERATOR.\nDiferències entre SME Instrument i EIC Accelerator\nA l’Oficina de Projectes Europeus estem recopilant i revisant tota la informació que ens arriba de la nostra delegada a Brussel·les sobre aquest nou programa. Anirem actualitzant la informació a mesura que aquesta vagi evolucionant i concretant-se.\nEns estem preparant per al 2021. Estàs preparat?\nArticle anterior Estratègia empresarial a l’era digital


Comunicat públic d’Alternativa Estel en suport als presos i les preses polítiques catalanes - Indymedia Barcelona\nper Estel\t 03 mai 2004\nLa realitat i les condicions de vida que les persones preses han de patir a les presons de l’estat és dura i cada cop s’està estrenyent més la corda sobre aquestes, més si son preses polítiques.\nJa des de sempre als presos i preses els ha estat difícil l’arribada puntual de material docent i el desenvolupament dels cursos, però la ultima reforma del PP i PSOE els obliga exclusivament l’estudi a la UNED, universitat estatal a distància, negant als presos l'educació en llengua catalana i des de les universitats catalanes. Aquests són els casos d’en Diego Shanchez Burria (Soto del real) estudiant de Dret de la UB i d’en Zigor Larreonda (Albacete) estudiant de Comunicació audiovisual de la UAB.\nTenint en compte la situació en la qual es troben els presos i preses polítiques des de l’Alternativa ESTEL, organització d’estudiants de l’Esquerra Independentista, volem mostrar tot el nostre suport i solidaritat. Per aquest motiu engegarem una campanya juntament amb RESCAT (col·lectiu de suport als presos polítics) per denunciar la situació i per sensibilitzar tots i totes els estudiants.\nAlternativa ESTEL desitja poder veure, el més aviat possible, els nostres companys presos entre nosaltres; per ara, farem nostre la seva lluita i la seva veu.


Alberic Nou Basket: EL ALBERIC NOU BASKET PERD A VALENCIA EL TERCER PARTIT FRONT A DIVINA PASTORA 64-58\nEL ALBERIC NOU BASKET PERD A VALENCIA EL TERCER PARTIT FRONT A DIVINA PASTORA 64-58\nEren les 18:30 hores i NOU HOMENS I EL SEU ENTRENAOR es dirigien cap a València per a jugar en DIA LABORABLE I A LES 20:00 hores-AQUEST HORARI M AGRADA PER AL ANY QUE BE ELS FARA MOLTA GRACIA ALS RIVALS AQUEST HORARI DESPLAÇAR-SE CAP ALBERIC- front a un bon equip el DIVINA PASTORA que en Alberic es presentaren en tant sols 5 jugadors però que junt al seu pivot ALIAGA i el seu aler CHULIA-ahir el FEREM INTERNACIONAL quin partidass es marca la criatura 25 punts en tirs amb homens damunt- tenien tambe la aportació d un magnific base que es el que du l equip nº 32 ORDIÑANA vamos un MOLT BON EQUIP del que erem conscients que ens constaria sang suor i llagrimes guanyar-ho. Nosaltres patiem les baixes de CASTANYERO i TANOKI tots dos lesionants, de THUTH el cual estava treballant al igual que XINO i KILLER tots dos també treballant a més de la absència de BAD BROTHER per raons humanitariesi i de treball en LLORCA. Arrivat sobre les 19:40 encara ferem un bon calfament.\nInici de partit i un quintet prou compensat amb WADE,DURAT,POWER PAU,TREN i PULPO comencant el partit amb dos cistelles de PULPO més cistella de TREN i DURANT triple de WADE i cistelles de POWER PAU i TREN, ells anotavem de tres de la ma de ORDIÑANA i cuatre punts del home del partit per a d ells CHULIA-QUIN MAGNIFIC PARTIT ES CASCA LA CRIATURA- possant el tanteig parcial amb un avantage per a nosaltres de 11-15.\nAl segon quart i per la nostra banda amb alternança de defensa individual i en zona ORDIÑANA ens va fer 8 punts, més l home del partit CHULIA quatre punts basant el DIVINA EL SEU ATAC sobre aquestos dos homens i interiorment en el nº 8 ALIAGA, nosaltres en camvi encistellarem molt poc ENS CONSTAVA DEU I AJUDA A MES DE FALLAR UN FUM DE TIRS LLIURES-FACTOR CLAU A LA DERROTA- anotant cistella i tir lliure HORNACHECK, triple de WADE i cistella de PULPO possant un marcador parcial de 14-8 i un marcador fins a eixos moments de 25-23.\nEstavem al partit plens d arrapades magullats però estavem al partit. L equip de divina pastora es TANCAVA MOLT BE i basavem el seu atac en els homens dalt esmentats ORDIÑANA en la direcció CHULIA nº 14 en el tir i ALIAGA nº 8 en el joc interior. Teniem que fer el posible per a parar-los.\nAl tercer quart entenguerem el missatge a mitjes per que del equip contrari tant sols anotaren els tres dalt esmentats amb participació estratosférica de CHULIA amb 8 punts i amb cistelles amb homes damunt, més triple de ORDIÑANA i cistella i tir lliure de ALIAGA. Nosaltres en camvi anotavem més fuidament i amb cistelles de TREN I PULPO, més dos triples consecutius de DURANT I POWER PAU, més tirs lllures de WADE, més quatre punts de TREN i dos tirs lliures i cistella de PULPO posavem un marcador parcial de 15-20 i un marcador fins a eixos moments de 40-43.\nFins açi el partit estava correcte prou dur per que els homens de valencia es tancavem molt fort però partit NET SENSE DUREA. A aquest quart vingué la hecatombe. L equip de valencia i amb cistella més adicional convertit per ALIAGA, mes dos tirs lliures de CHULIA i cistella de ORDIÑANA posavem un marcador parcial de 49-43 parcial de 9-0 i temps mort demanat per l entrenaor. Lo que en una cistella es pitava tot en l altra hi havia un fum de contactes sense asenyalar. No obstant l equip es possa el mono de feina i amb cistelles de PAKITO i WADE posavem el tanteig en un puny. Ahi i faltant cinc minuts el partit es va decidir que s acabara per l ALBERIC. Aquestos cinc minuts mereixen comentari a banda.\nAls últims cinc minuts es produi L ACTUACIÓ MÉS PARCIAL QUE MAÏ HE VIST EN 25 ANYS DE CARRERA AMB EL BASQUET QUE DUC. Tot el partit amb el contacte fisic es pitava en la zona nostra en la zona del rival valien les palmotades amb arrapades dels meus jugadors que no eren per a res pitades. Però i en el marcador igualat el SR. CALDERON va decidir que el partit s havia acabat per al Alberic i en una jugada subrrrealista va pitar falta a POWER PAU-la falta en si no es surrrealista es el que vingué despres´- per a continuació PITAR-LI ANTIESPORTIVA. Si ha hagut falta i després un altra falta és agressió i el nostre jugador al carrer. NO HOME NO FALTA I FALTA ANTIESPORTIVA QUATRE TIRS LLIURE PER AL RIVAL i possesió de la pilota. No obstant l equip es refé i encara continuava en el partit. Es veu que aquest extrem no agradava molt al COL.LEGIAT i en un moment de pressió el nostre base WADE anant a la pilota va fer personal a un jugador del equp contrari per a entrar en el carrusel de tirs lliures COSA QUE ALS ENCONTRES DE ACB ES FA ES PITA LA PERSONAL I RES MÉS. Incomprensiblement el colegiat pita UN ALTRA FALTA ANTIESPORTIVA. Dos tirs lliures més possesió per al rival. A la següent jugada el nostre jugador DURANT es trobà sols baix l anella junt a un altre jugador rival que l home FA EL QUE TENIA QUE FER falta. Últim home i seguint el mateix criteri que la falta anterior era FALTA ANTIESPORTIVA. Per a res FALTA NORMAL i clar un veu QUE AÇO FEIA MOLTA EDOR-no confundir en pudor aquesta es molt més- i li vaig fer saber que el que era en una cistella també ho era en un altra OJO EN CORRECIÓ I EDUCACIÓ SENSE CAP TÈCNICA ASSENYALADA resposta del SR. CALDERON " NO VOY A CONSENTIR NINGÚN COMENTARIO MÁS" quant tot el patit els jugadors rivals comentavem entre rialles les jugades amb ell i amb cridoria I NO PASAVA RES. En aquest moment vaig comprendre que ferem el que ferem ANAVEM A PEDRE EL PARTIT.\nNo obstant continuavem ahi i amb un triple de WADE estavem a tres punts i posesió agafa piilota PULPO i llança de tres PASES CHEEEE COM QUE PASES si si pases encara hi havia per a més per que la seguent acció el nostre pivot TREN va anar a per la pilota amb força ALTRA FALTA ANTIESPORTIVA. QUINA ACTUACIÓ MÉS PARCIAL EN TANT SOLS CINC MINUTS I CAP AL MATEIX COSTAT. Un enten que siguent tant sols un arbritant se puga equivocar PERÒ PER A LES DOS BANDES no tant sols per a una direcció. Igual no es bonico que l Alberic equip desconegut i pujador amb fama de MOLT BELICÒS I RENEGAOR guanye la lliga. Pot ser igual l arbrit tingué cinc minuts de miopia en la zona a on atacavem nosaltres i ho veia tot en l altra zona NO HO SE PERÒ EN 25 ANYS NO HE VIST MAÏ REPETISC MAÏ ACTUACIÓ TANT PARCIAL COM AQUESTOS CINC MINUTS. El tanteig al últim quart va esser 24-15 acavant el parit amb un tanteig final de 64-58 TERCERA DERROTA DEL ALBERIC A LA TEMPORADA.\nFel.licitar al DIVINA PASTORA equip veterà amb tres super cracks UN HIPER BASE com ORDIÑANA jugador del GRAO DE PREFERENT entre altres equips, el seu pivot ALIAGA gran pivot i amb molts bons fundaments i especialment per al HOME DEL PARTIT el seu aler CHULIA al que ahir FEREM INTERNACIONAL ABSOLUT quin partidàs es marca la criatura triples tirs lliures penetracions amb DURANT damunt en la seva grandaria 25 punts va fer la criatura, més els demes que saben al que juguen i com podem guanyar el partit. EQUIP JUSTISSIM VENCEDOR DEL PARTIT QUE VAREM SABER JUGAR LES SEVES CARTES I ELS VA EIXIR BE LA JUGADA. Fel.licitar-los de tot cor i a vore si ens veiem als PLAY OFFS.\nPRIMER QUART 11-15\nSEGON QUART 14-8(25-23)\nTERCER QUART 15-20(40-43)\nQUART QUART 24-15(64-58)\nTANTEIG FINAL 64-58\nEn quant al capitol de destacats resaltar els 17 punts de PULPO el cual es va tindre que cascar quasi tot el partit, més l aportació de TREN i WADE i els demés fent un parit en el que la CLAU UN ALTRA VEGADA FOREN LES ERRADES ALS TIRS LLIURES QUE EN PARTITS IGUAL.LATS COM AQUEST ENS COSTAREN LA DERROTA.\nTercera derrota de la temporada NO VALEN LES EXCUSSES BAIXES,TIRS LLIURES ARBRITATJES res HEM PERDUT I PUNTO fel.licitarem esportivament al rival i s acabo. Els FALLOS ALS TIRS LLIURES ENS FARAN PEDRE PARTITS SINO HO CORREGIM IGUAL TENIM QUE PRACTICAR-HI MÉS AQUEST LLANÇAMENT. De les tres derrotes les dos primeres res a dir una d un punt que hi podia haver-hi guanyat qualsevol, l altra ens pasa per damunt JUGONES. Ara d aquesta derrota l actuació als últims cinc minuts CONDICIONA EL PARTIT.\nParticularment no TINC CAP DE QUEIXA DELS ARBRITAJES considerant-los prou bons en general es la veritat amb homens dialogants que s equivoquen IGUAL QUE NOSALTRES QUE PER AL RIVAL però correctes i respetuossos. Quan juguem en Alberic i venen a jugar cinc els homens volen que el partit s acabe i deixen jugar. Però quan anem fora i el dia que menys anem som NOU HOMENS ahi es veu un altra clase de partit. QUE NO SERVISCA AÇO COM A ATAC AL ESTAMENT REPETISC GRAN ARBRITATJES ELS QUE DUGUEM AQUEST ANY però ahir als últims cinc minuts ENS CRUCIFICAREM i aço s ha de dir SENSE ACRITUT NI MALS ROTLLOS SE DIUEN LES COSES COM VAM PASAR RES MES.\nAra el proper partit l equip reb a casa al XIVA equip amb dinamica negativa però que de segur ens posara les coses prou complicades. Esperem recuperar efectius i ser més competitius.


Publicat per Alumnat de l'IES a 10:54 1 comentari:\nMirant al cel Aspencat\nAspencat és un grup musical de Xaló, la Marina Alta (País Valencià). El seu estil es basa en l'ska, el reggae i el drum and bass. Han estat considerats juntament amb La Raiz com un dels grups valencians que desafien la cultura institucional del País Valencià pel contingut crític de la seva obra. Aspencat naix al 2005 amb components de diferents pobles de la comarca de la Marina Alta (Pais Valencià). L'eclosió de la banda va tindre lloc en torn als anys 2005 i 2007 quan tocaren a festivals com Arrels, l'Aplec dels Ports o la Gira d'Escola Valenciana i moltes nits acompanyant a grups valencians com Obrint Pas, Sva-ters, La Gossa Sorda o Skalissai.\nPublicat per Alumnat de l'IES a 11:37 Cap comentari:\n“One Direction” és una banda musical britànica-irlandesa composta per Harry Styles, Liam Payne, Louis Tomlinson, Niall Horan i Zayn Malik.\nOne Direction es va formar en l'etapa de “ bootcamp de The X Factor ” el 2010, quan els jutges sentien que els joves eren massa bons per rebutjar-los, però no prou interessants com perquè foren solistes.\nLa decisió de posar els cinc nois al grup va resultar fer-los molt populars i van ser l'única banda que es va incloure a “ The X Factor Tour ” de 2011.\nOne Direction em pareix una banda excel·lent, els cinc joves han sabut eixir endavant practicant el que més els agrada, la música.\nCrec que canten i toquen els seus instruments molt bé, i no sé si serà per això que composen unes cançons espectaculars entre les quals la més escoltada és “What Makes You Beautiful”.\nNo sé si serà per la bona música o per les cares boniques dels membres d’aquesta banda, però és la banda preferida dels joves d’avui en dia, o això diuen en la televisió.\nPublicat per Alumnat de l'IES a 1:23 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: one direction\nUn vídeo d'Obrint Pas\nObrint Pas és un grup amb molt seguidors i seguidores entre la gent de l'institut.\nAquesta és una de les preferides d'Heron.\nPublicat per Alumnat de l'IES a 11:56 Cap comentari:\nNom vertader: Stefani Joanne Angelina Germanotta Data de Naixement: 28 de Març de 1986. Lloc de Naixement: Manhattan Estat de Nova York, Estats Units. Ocupació: Cantant, compositora, productora, DJ, ballarina i pianista professional.\nVa néixer en una família de classe treballadora. Va començar a tocar el piano als quatre anys, va compondre la seua primera balada als tretze i va participar en esdeveniments públics als catorze. Malgrat les restriccions econòmiques, Lady Gaga va estudiar en col•legi privat catòlic. Per aquest llavors la jove era disciplinada, estudiosa però insegura el que no li permetia integrar-se al grup de companys sense que això li impedeixca destacar-se en els musicals escolars. Finalment va estudiar música a l'Escola d'Art de Tisch per abandonar-la més tard i començar la seua carrera musical.\nVa començar l'any 2005 quan coneix al productor Xarxa One amb qui realitza les seves primeres cançons. Va actuar en diversos clubs novaiorquesos amb un estil avantguardista i burlesque. Va conèixer també al productor Rob Fusari qui a força de la cançó ‘Radio Ga Ga’ del grup Queen va sobrenomenar a l'artista amb el seu nom actual.\nDurant l'any 2007 i en diverses actuacions, Lady Gaga va col•laborar amb Lady Starlight debutant juntes en el festival musical `Lollapalooza’ rebent crítiques positives mentre paral•lelament coneixia al producte Vincent *Herbert, est li va aconseguir ingressar a Interscope Records per escriure cançons, allí el cantautor Akon va descobrir en Lady Gaga un gran potencial i va aconseguir tenir-la com a cantant per al seu segell. Així Lady Gaga passaria a ser la cantant que va debutar The Fame aconseguint els primers llocs en països com EE.UU i Regne Unit.\nLady Gaga és a més de cantant i productora, col.laboradora de gran quantitat d'organitzacions benèfiques. En un altre aspecte de la seua vida, ha reconegut ser hermafrodita després d'una escena delatora en un videoclip.\nLES CANÇONS QUE MÉS M'AGRADEN\n• Marry the night : Aquesta cançó magrada per que te molt de ritme .\n• The edge of glory: Aquesta també m'agrada per que té un vídeo que ho fa molt bé I ballen.\n• Judas: aquesta cançó també m'agrada per que la lletra és molt bona io també té molt de ritme.\nJere 2n ESO\nPublicat per Alumnat de l'IES a 8:50 1 comentari:\nA cada època la música canvia, aquest any està prou de moda el Reaggeton, hi ha molt cantants que canten aquest tipus com: Dj Buxxi,Cali & El Dandee,Daddy Yankee,Don Omar,Big Yamo,Tom Boxer,Juan Magan,Comando Tiburon..\nAcí vos deixe una cançó:\nUn alumna de 1r d'ESO\nPublicat per Alumnat de l'IES a 9:55 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: reaggeton\nUN POC SOBRE ELS ORIGENS DE MELENDI\nNom artístic Ramón Melendi, Oviedo Espanya.1980\nCantant i compositor español. Ramón Melendi és un asturiá nascut a la ciutat de Oviedo a l' any 1980 que gràcies a les cançons del seu primer disc ha aconseguit ser conegut ràpidament per tot el país.\nDe xiquet Ramon Melendi no era un apassionat per la música. La seua principal aficció era el futbol i mostrava tindre qualitat suficient com per a tindre un cert futur en la pràctica d'aquest esport. Després de fer les proves necessàries per a entrar a l'equip va jugar durant alguns anys en totes les categories inferiors de l'históric club de la seua ciutat, el Real Oviedo. No va deixar el futbol més o menys professionalment fins el 2001. Va ser aquell any quan va decidir encaminar els seus passos cap al món de la música i va crear, junt a alguns dels seus amics, el seu primer grup, El Bosque de Sherwood.\nEn aquell grup Ramón i els seus amics van realitzar al llarg d'un any una dotzena de actuacions per diversos locals de la zona de Oviedo que no van obtindre un éxit massa important. Al 2002 el cantant va decidir deixar El Bosque de Sherwood i començar a construir la seua carrera en solitari gravant una maqueta amb tres temes: Sin noticias de Holanda, Vuelvo a traficar i El informe del Forense. És l'inici professional de Melendi.\nEn el mes de abril el mateix any 2002 Melendi va firmar el seua primer contracte professional amb la companyia discogràfica Carlito Records. Açò va implicar que es traslladara a viure a Madrid i que en els estudis Oasis de la capital espanyola començara a gravar al llarg d'agost i septembre el que seria el seu primer disc, Sin noticias de Holanda.\nAlba 2n ESO\nPublicat per Alumnat de l'IES a 8:53 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Melendi


Olof va néixer i créixer a Alemanya, però des d’adult ha passat tota la seva vida a Espanya. Per què? Doncs per voluntat del seu pare, un reputat advocat alemany i professor de dret, que volia que els seus fills aprenguessin tres llengües estrangeres. Olof, que ja parlava anglès i francès, va viatjar a Madrid. Allà va enamorar-se de la cultura, llengua i gent espanyoles, i va decidir quedar-s’hi per estudiar medicina.\nCom a molts altres estudiants, a Olof a vegades li feien falta calers. Un dia, en 1987, una companya de medicina que més tard es convertiria en la seva dona, li va mostrar una oferta de treball que el va portar a treballar a temps parcial com traductor en una agència de propietat industrial, mentre continuava amb els seus estudis de medicina. No obstant, amb el temps, Olof va veure que treballar en el món de la propietat industrial tenia molts aspectes interessants i va decidir deixar la medicina per entrar a fer dret.\nEn 1989, Olof va canviar a una altra agència espanyola de propietat industrial, que tot i que en aquell moment era petita, durant les dues dècades posteriors acabaria convertint-se en una de les agències més importants a Espanya, amb oficines a Portugal i Amèrica Llatina.\nUna de les raons per les que l’agència va assolir tant d’èxit va ser, sense dubte, un programa d’atenció als clients que va ser promogut, en gran part, per Olof. En els anys 80, l’eslògan “Espanya és diferent” era cert en molts aspectes, inclús per moltes agències de propietat industrial. A vegades, els clients estrangers tenien la sensació de no ser entesos pels seus assessors espanyols en matèria de propietat industrial, i viceversa. Olof sempre va treballar dur per superar aquesta barrera i assegurar-se de fer arribar als clients allò que demanessin, de la manera en la que ells ho volien. Això el va portar a gestionar el Departament de Marques per clients estrangers, i arribar a ser soci de l’agència.\nAra, mentre que durant els seus primers anys en el món de la propietat industrial Olof es va dedicar principalment a les marques, amb el temps Olof també es va involucrar amb patents, i va acabar codirigint el Departament de Patents de l’agència i creant un programa centralitzat de patents a Espanya, Portugal i Amèrica Llatina.\nOlof és un membre d’INTA molt actiu. Durant el període de 2006-2007, va presidir el Madrid System Subcommittee of the Trademark Office Practices Committee. Els seus esforços anaven adreçats a compartir la seva visió i experiència en l’ús del Sistema de Madrid amb gent de negocis d’Amèrica Llatina. Va viatjar a diferents països d’Amèrica Llatina per conèixer representants governamentals i per donar conferències sobre els beneficis del Protocol Madrid a empreses locals i grups legals. Arran d’això, Olof va rebre la distinció “The 2012 Volunteer Service Award for the Advancement of Trademark Law”.\nTambé ha representat a la INTA com a ONG en el Grup de Treball Ad Hoc a Ginebra en 2006, i va ser convidat per la WIPO per donar conferències sobre el Protocol Madrid a Ginebra, donant la perspectiva d’un professional amb molta experiència en aquesta àrea. A més, Olof ha sigut coautor de diverses publicacions incloent la “Opposition Guide for Spain” de la INTA. Des de fa molts anys Olof és considerat un dels professionals més destacats a Espanya i figura any rere any entre “The World’s Leading Trademark Professionals” segons la WTR (World Trademark Review) o la WWL (Who’s Who Legal), entre d’altres.\nHavent estat involucrat tant en patents com en marques, dirigint els respectius departaments a l’agència on havia estat prèviament, Olof sap que no és suficient amb només disposar de coneixement tècnic i legal, tot i que són essencials. En un entorn competitiu, el treball correcte no és suficient: cal donar el servei que el client desitja, quan el client ho desitja, i a un preu raonable. I ho has de fer millor que els teus competidors, però això només és possible si formes un equip amb la gent adequada, i motivant-la perquè aspirin a l’excel·lència.\nDesprés de més de 25 anys en el món de la propietat industrial, i sent soci a l’agència prèvia, Olof podia haver considerat que era l’hora de relaxar-se i gaudir del que havia assolit els seus anys anteriors treballant dur. No obstant, Olof va optar pel projecte BALDER, perquè volia crear una cosa única: un lloc on tot aquell que ho mereixi, tindrà la seva part sencera dels beneficis de l’empresa. Per què? Perquè aquesta és l’única manera de portar els millors d’entre els millors: la gent només necessita sentir-se motivada.\nOlof sent que Espanya li ha donat molt, i ell també vol tornar-li: vol crear un millor entorn pels professionals en propietat industrial a Espanya, pel benefici de la indústria espanyola i dels clients estrangers d’Olof.


Itàlia rescata al mar més de 4.200 immigrants i recupera deu cossos\nQuasi 160.000 persones han arribat a les costes italianes enguany i n’han mort 4.400 || Alemanya calcula que el 2016 els arribaran menys de 300.000 refugiats\nVista general d’un camp de migrants a Campobello di Mazara a Trapani, Itàlia.\nMés de 4.220 immigrants van ser rescatats ahir quan es dirigien a bord de setze embarcacions cap a la costa d’Itàlia i durant les operacions es van localitzar els cadàvers de deu persones, va informar la guàrdia costanera italiana.\nEls guardacostes van assenyalar en un comunicat que el dispositiu de salvament es va articular en setze operacions diferents, coordinades des de la Central Operativa a Roma i en el qual va participar la nau espanyola Navarra, del dispositiu europeu EuNavforMed.\nL’Organització Internacional per a les Migracions (OIM) va informar que en el que va de 2016 s’han perdut 4.400 vides al Mediterrani, una xifra superior ja a la dels 3.777 morts en tot el 2015. Fins al 2 de novembre havien arribat un total de 159.496 persones a les costes italianes aquest any, segons assenyala l’OIM.\nParal·lelament, la Policia de Finances italiana va informar de l’existència d’una relació clara entre el tràfic d’éssers humans i el terrorisme islamista en el cas de la detenció d’un sirià que va arribar a Itàlia de forma irregular a través del mar Mediterrani i que es tractaria d’un membre del grup jihadista del Front Al-Nusra.\nEl detingut va arribar per mar el setembre del 2014 a les costes de Calàbria, al sud d’Itàlia, de forma semblant als més de 470.000 immigrants, la majoria de països subsaharians, que han arribat en els últims anys a Itàlia.\nPer la seua part, Alemanya calcula que fins a finals d’aquest any hauran arribat al país menys de 300.000 refugiats davant els 890.000 –principalment procedents de Síria– registrats el 2015, va indicar l’Oficina Federal de Migració i Refugiats (BAMF).\nNo obstant, aquestes estimacions únicament es mantindran si Turquia no es distancia del pacte amb la Unió Europea (UE) sobre els refugiats i si els acords amb Grècia i Itàlia funcionen de manera satisfactòria, va assenyalar el màxim responsable del BAMF, Frank-Jürgen Weise, a l’informatiu de la cadena regional MDR. “Enaquest cas, ens mantindrem molt per sota de les 300.000 persones”, va afirmar.


Les joguines protagonitzen 'El joc del cinema', la nova exposició de la Filmoteca | Filmoteca de Catalunya\nInici>Actualitat>Hemeroteca>Les joguines protagonitzen 'El joc del cinema', la nova exposició de la Filmoteca\nEl cinema i les joguines són dos mons carregats d’il·lusió. Dos mons que sovint es troben, ja sigui en forma de pel·lícules que ens parlen de joguines o, més sovint, en forma de joguines que s'inspiren en el cinema. A partir del 8 d'octubre, l'exposició 'El joc del cinema', comissariada per Anna Fors i d'exposició pròpia de la Filmoteca, explora els paral·lelismes entre tots dos universos.\nEl proper 8 de novembre, a les 18.30h, entrarem en el món màgic de les joguines de cinema, un món que ens fa tornar enrere, a la nostra infantesa, a les il·lusions i als somnis, als desitjos i les incerteses, a la innocència i a la creativitat, un món en què les joguines ens parlaran de temps passats i ens portaran a fer un recorregut pel cinema fent-nos sentir la seva màgia. Els dediquem una merescuda exposició que pretén reivindicar el seu paper en la història del cinema, i que alhora compta amb un breu cicle complementari que mostrarà, a les sales de la Filmoteca, alguns films amb els joguets com a protagonistes.\nL’exposició –una coproducció amb Arxiu-Col·lecció Lluís Benejam, el Museu del Cinema i el Museu del Joguet de Catalunya-Figueres– inclou, entre moltes peces, aparells de precinema que han acabat sent joguines, com el praxinoscopi i el zoòtrop, alguns projectors com el Cine Nic, el Cinexin, el Cine Skob i el Cine Jefe, jocs de taula antics i altres de més moderns, llibres que ens faran volar la imaginació, nines que ens portaran a mons de fantasia i, per descomptat, els objectes de marxandatge que acompanyen cada nova estrena de cinema i que, tot i no ser veritables joguines, ens transporten al món de somni i fantasia.\nLa mostra està formada per sis àmbits, cadascun dels quals tracta una temàtica diferent, però totes elles amb les joguines com a protagonistes. Aquests són: Joguines de cine, Joguines òptiques, Jugant a projectar, Llibres, contes i àlbums, Jocs de taula i Nines i ninots.\nL'exposició es realitza amb la col·laboració de Fundació Aula de Cine-Col·lecció Josep M. Queraltó i Zinematik i es podrà visitar de dimarts a diumenge, de 16.00 h a 21.00 h. L'accés és lliure, però cal recollir l'entrada a taquilla. A banda, s'han organitzat diverses activitats complementàries, com visites guiades per a grups dirigides per la comissària de la mostra, Anna Fors, tots els dimecres a les 18.00 h (mínim 10 persones. Preu: 2 €/persona) i una visita-taller per a escoles organitzada pels Serveis Educatius de la Filmoteca de Catalunya i dinamitzada per Digital Films.


Inés Acostades en un acte públic (Europa Press)\nEl PP registrarà aquest dilluns 24 de setembre una Proposició de Llei per prohibir els indults a condemnats per sedició i rebel·lió.\nAixí ho ha anunciat aquest dissabte el president del PP, Pablo Casado, a través del seu compte de Twitter, on ha assenyalat que el "cop a l'Estat" perpetrat pels independentistes "no pot quedar impune".\n"El cop a l'Estat perpetrat pels independentistes no pot quedar impune per culpa d'un president del Govern que li deu el seu càrrec als que volen trencar Espanya", ha apuntat el líder del PP.\nARRIMADAS: "NI AFORAMENTS, NI INDULTS, NI PACTES AMB NACIONALISTES"\nLa líder de Cs a Catalunya, Inés Arrimadas, ha afirmat: "Des Cs ho diem ben clar: Ni aforaments, ni indults a polítics que han donat un cop d'Estat, ni pactes amb els nacionalistes", en resposta a les declaracions de la delegada del Govern a Catalunya, Teresa Cunillera.\nCunillera ha afirmat aquest dissabte en una entrevista a Catalunya Ràdio que és "partidària" de concedir un indult als dirigents independentistes que seran jutjats pel Tribunal Suprem després de la sentència i si aquests ho demanen.\nLa delegada del Govern "parla d'indultar als polítics que es van gastar diners destinats a polítiques socials per fer un referèndum il·legal", ha criticat Arrimadas, que ha apuntat que aquest seria un nou pagament de la hipoteca del president del Govern, Pedro Sánchez, per un suposat pacte amb els nacionalistes per seguir a La Moncloa, segons ella.


Agricultura gestionarà 422 milions, un 4% més, i és la tercera conselleria on més creix el pressupost - À Punt\nAgricultura gestionarà 422 milions, un 4% més, i és la tercera conselleria on més creix el pressupost\nReserva 9 milions per a reparar els estralls de la DANA i activa una ajuda a la reconversió agrícola a la zona afectada per la xilel·la.\nLa consellera d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, Mireia Mollà, en un moment de la intervenció\n05 de novembre 2019 - 19:17\nLa Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural gestionarà 422 milions al 2020, un 4% més. És la tercera amb major creixement del pressupost, després d'Arquitectura Bioclimàtica (13,5%) i Polítiques Inclusives ( 5,7%), segons ha exposat la consellera Mireia Mollà a la Comissió d'Economia de les Corts, on els membres del Consell expliquen aquesta setmana el repartiment dels ingressos, despeses i inversions dels departaments.\nDesprés del capítol de personal (25,8%), la major dotació del departament d'Agricultura i Medi Ambient es reserva per a les inversions, que rebran el 18,39% del pressupost.\nPuja a 51 milions, quatre més, la partida per a la Direcció General del Medi Natural, dels quals 11,5 es dedicaran a obres de rehabilitació de zones afectades pels incendis de 2012, encara pendents, i que ajudaran tant a recuperar la flora i fauna dels entorns afectats com per a previndre focs en el futur.\nLa secretaria autonòmica d'Agricultura dedicarà 38,63 milions al programa d'estructures agràries, que contempla millores en regadius o per obres de canalització de rius i barrancs. D'aquesta partida reservarà nou milions per a pal·liar els estralls de la passada DANA.\nA més, es crea per primera vegada un fons de compensació per danys climàtics, que dotaran amb 700.000 euros, en el marc d'un increment general a les ajudes contra l'emergència climàtica.\nEn el capítol d'ordenació i millora de la producció agrària, la Conselleria reserva 24,5 milions per a compensar les assegurances agràries dels productors agrícoles. Mollà ha reclamat més esforç econòmic al Ministeri d'Agricultura, perquè assumisca una part major d'aquesta compensació, i s'ha mostrat molt crítica amb les companyies asseguradores, a les quals ha demanat una moratòria. També les ha acusades d'apujar les primes "sense justificació raonada", un augment de la despesa que "ha expulsat molts agricultors".\nMés diners per a l'IVIA i la xilel·la\nEls pressupostos del 2020 mostren un suport extra per a la sanitat vegetal, i particularment l'associada a la producció ecològica. L'Institut Valencià d'Investigacions Agràries, l'IVIA, rep 14,2 milions, un 3% més, entre altres objectius per a estabilitzar el personal científic. Dins de la partida contra plagues i epidèmies vegetals, la Conselleria manté un any més el pressupost per a indemnitzacions als agricultors afectats per la Xylella fastidiosa, i incorpora per primera vegada una ajuda de 700.000 euros per a reconvertir els cultius afectats, generalment ametlers, per altres immunes al patògen.\nMollà ha cridat l'atenció sobre els 30 milions que gestionarà la Política Agrària Comunitària (PAC), uns fons que exigeixen alt grau d'execució i del qual, segons assegura, té la voluntat de "no perdre ni un euro".\nFinalment, destaca el creixement del 224% de la partida de qualitat ambiental, que passa de 185.000 a 600.000 euros. Això és deu, en part, a la nova línia d'ajudes al reciclatge per a beneficiar les persones i entitats més actives en la recuperació de residus.


Les dones de l’Església reclamen “veu” en la institució per a posar fi a “la discriminació” que pateixen - À Punt\nLes dones de l’Església reclamen “veu” en la institució per a posar fi a “la discriminació” que pateixen\nEl moviment Revolta de Dones es concentrarà diumenge a València per a demanar major participació femenina.\nVÍDEO | Les dones de l’Església reclamen “veu” en la institució per a posar fi a “la discriminació” que pateixen\n24 de febrer 2020 - 23:33\nLes dones de l’Església reivindiquen més protagonisme dins d’aquesta institució. Demanen una “reforma profunda”, que pose fi a “la discriminació” que, segons consideren alguns col·lectius femenins del si de l’Església, pateixen les dones. Les que integren la institució, i algunes altres laiques, reclamaran tindre “veu i vot” en una concentració que tindrà lloc diumenge que ve davant de la catedral de València.\nAquest col·lectiu de dones demanarà “visibilització” dins de l’àmbit eclesiàstic, com ha indicat en 20H NTC Montse Escribano, professora de Teologia de la Facultat de Teologia Sant Vicent Ferrer de València i membre de l'Associació de Teòlogues Espanyoles, que impulsa el moviment Revolta de Mujeres dins de l’Església.\nPer a aconseguir aquesta visibilització, creuen que el gènere femení “hauria de formar part de l’agenda pública de l’Església” i deixar d’argumentar en el “clericalisme” la discriminació de la dona en aquesta institució. “El clericalisme és una mala resposta a una vocació de dins de l’Església, suposa la comprensió errònia del poder”, ha matisat Escribano durant la seua intervenció.\nRepresentants religioses i laiques\nL'assemblea Revolta de Dones a l'Església és una xarxa de dones i organitzacions femenines cristianes compromeses amb l'Església i amb la societat civil, fonamentalment en àmbits socials i pastorals. A la iniciativa de concentrar-se davant de les catedrals espanyoles per a demanar la visibilització de la dona ja s’hi han adherit més de 50 col·lectius i "centenars" de persones del conjunt de l’Estat.


PP i Vox es reuneixen sense Ciutadans per desencallar la investidura de Moreno\nPP i Vox busquen una sortida a Andalusia mentre Ciutadans es nega a negociar\nEls secretaris generals del PP i de Vox, Teodoro García Egea i Javier Ortega Smith, es reuniran aquest dimarts a Madrid per tractar d'avançar en un acord de cara a una futura investidura de Juanma Moreno Bonilla com a president de la Junta d'Andalusia.\nEl PP demana a Vox "no fer-li un regal tardà de Reis a Susana Díaz" a Andalusia\nIceta i Collboni criden a Valls a no anar amb Ciutadans si pacten amb Vox en Andalucia\nAquesta trobada va ser fixat el divendres passat, després d'una conversa telefònica que van mantenir García Egea i Ortega Smith i en la qual van comentar algunes qüestions que tots dos partits comparteixen amb vista a un futur govern a Andalusia i després de l'acord que PP i Ciutadans van tancar a finals d'any.\nNo obstant això, Ciutadans des del primer moment ha deixat negre sobre blanc que no pensa reunir-se a cap taula de negociació amb Vox. Aquesta negativa podria suposar, al seu torn, que Vox no accepti les condicions que li proposi el Partit Popular.\nLa formació de Casado ha proposat als d'Abascal reformar la llei de violència de gènere, veritable escull en les negociacions, un cop hagi començat la legislatura. Fins i tot el Partit Popular ha proposat desplegar un paquet de mesures per als homes maltractats per les seves parelles.\nNo obstant això, Vox demana que totes aquestes condicions es posin per escrit, la qual cosa obligaria a revisar el pacte subscrit amb Ciutadans amb anterioritat, a la qual cosa es nega en rodó Albert Rivera.\nENCARA SENSE REPARTIMENT DE CARTERES\nAquesta situació de paràlisi amenaça amb avortar el canvi de govern a Andalusia i, fins i tot, amb una possible repetició d'eleccions. Per aquest motiu PP i Ciutadans encara no hagin tancat la formació de Govern ni s'hagin repartit les carteres que gestionarà cada formació.\nFonts populars han assenyalat que les dues formacions continuen negociant per tal d'arribar a un acord que permeti la investidura de Moreno com a president de la Junta. A més, han indicat que una vegada que es tanqui aquest acord d'investidura amb estructura de govern, s'abordarà la distribució d'àrees.\nEn aquest sentit, han precisat que si l'acord d'investidura es tanca al llarg d'aquesta setmana, com es confia des del PP-A, la distribució del nou Govern andalús s'abordarà aquest proper cap de setmana, prèviament a la celebració del debat d'investidura.


La Mostra programa una jornada professional centrada en la música de cinema i una jornada de Cinema Recuperat sobre LUIS BUÑUEL\nBANDES SONORES ORIGINALS - (B.S.O) A L’AUDITORI\nLa Mostra Internacional de Cinema Llatinoamericà de Catalunya i el CECAAC (Centre Experimental de la Cinematografia i les Arts Audiovisuals de Catalunya) proposen una jornada professional relacionada amb la música.\nEn la primera part, el compositor Osvaldo Montes oferirà una Master Class centrada en les tasques de composició d’una banda sonora i les relacions compositor/a- director/a, seguida d’una tertúlia amb els participants a la sessió.\nLa segona part de la sessió estarà dedicada a la presentació del programa de promoció de gravacions de bandes sonores LLEIDA B.S.O., una iniciativa del CECAAC destinada als compositors i músics de Lleida, amb el suport de l’Ajuntament de Lleida.\nLa Jornada Profesional dedicada a les Bandes Sonores es farà a l’Auditori el 12 de juny, a les 11:00 h.\nLa Mostra proposa una jornada de cinema recuperat per retre homenatge al mític cineasta aragonès Luis Buñuel coincidint amb el 60è aniversari d’una de les seves obres mestres. El 1959, Buñuel portava a terme una adaptació de Nazarín, la novel·la de Benito Pérez Galdós (1895). El film es convertiria en una de les joies de l’etapa mexicana de Buñuel, guardonada al Festival de Cannes i la vigencia de la qual es manté inqüestionable.


Curs sobre com evitar les plagues emprant la pròpia natura\nInici > Curs sobre com evitar les plagues emprant la pròpia natura\nDc, 10/03/2021 - 10:13\nLes plagues que afecten els horts, els fruiters o les produccions agràries en general es poden preveure d'una manera molt efectiva aprenent a usar els recursos que ofereix la pròpia natura. El programa de Custòdia Agrària organitza un curs molt interessant amb un bon expert.\nAxel Torrejón, enginyer agrònom i assessor de productors agroecològics d’horta i fruita, serà el ponent de l'activitat que s'oferirà el dissabte 20 de març, de 9 a 13:30 h. Al llarg del matí s'oferirà una part teòrica sobre el món de les diferents plagues.\nAixí, al llarg de dues hores es parlarà de: «Què són les plagues?», «Com controlar-les amb la pròpia natura?», «Què ens indiquen?», «Quin paper hi juga la biodiversitat?», «Com el sòl es fonamental per controlar les malalties?». També tractarem sobre les tres «M» del sòl: matèria orgànica, microorganismes i minerals, els tres eixos fonamentals per aconseguir un sòl ric i sa.\nDurant la segona part del matí es visitarà una finca d’horta amb acord de custòdia, on es veurà a la pràctica allò que s'haurà parlat anteriorment. Tot plegat, una bona oportunitat per intercanviar experiències, compartir problemàtiques i aprendre solucions alternatives. El curs serà en castellà.\nDegut a la situació sanitària actual les places són limitades, per tant, cal fer la inscripció telefonant al 971 35 07 62, enviant un correu a custodia@gobmenorca.com o bé visitant-nos a la nostra oficina del Camí des Castell 53, a Maó, de dilluns a divendres de 9 a 14 h. Trobareu informació de com inscriure's i el preu del curs.\nAquest cicle de formacions es troben dins del projecte «Foodnected» i es desenvolupen gràcies al suport de la Fundació MAVA i el Consell Insular de Menorca.\nURL d'origen: https://www.gobmenorca.com/curs-sobre-com-evitar-les-plagues-emprant-la-propia-natura


El batxillerat a l'Institut Sabadell: Ajudem Haití\nEls tutors de Batxillerat volem proposar a tots els estudiants i professors de batxillerat de realitzar una recollida de diners per Haití. Tots sabem quines conseqüències terribles ha tingut el terratrèmol del passat12 de gener sobre el país més pobre de l'Amèrica Llatina: més de 200.000 morts, ensorrament de desenes de milers d'habitatges, destrucció de la capital país, de moltes indústries, edificis oficials, hospitals, escoles...\nLes setmanes van passant i d'Haití ja no se'n parla tant als mitjans de comunicació. Tanmateix, la situació sobre el terreny és manté igual de greu i va empitjorant... L'alumnat de 1r d'ESO de l'institut ha fet aquests dies una col·lecta de diners per ajudar una escola d'Haití que s'ha convertit en una llar per families refugiades, sense sostre, nens perduts, persones que ja no tenen res. Hi han enviat els dinersper mitjà d'una ONG de Terrassa, de nom Tiravira. És una associació humanitària petita, de gent voluntària que manté contacte directe amb aquella escola d'Haití per mitjà del també terrassenc Ramir Pampols, que hi viu.\nUs proposem que feu les vostres aportacions, completament voluntàries, per petites que siguin: uns cèntims., 1 €, uns pocs euros.. Entre tots, com ha passat amb l'alumnat de 1r d'ESO, podem aconseguir una quantitat més gran que pugui fer algun servei. És cert que també aquí vivim una situació greu de crisi, però això potser ens farà més sensibles davant de la situació d'Haiti, encara més greu que la nostra.\nEls propers dies podreu fer les vostres aportacions en una guardiola que passaran per les classes els tutors o el coordinador de batxillerat.


Aproximació als principals conceptes emprats per a l'anàlisi de les migracions i dels fenòmens que se'n deriven: processos d'integració social, processos de construcció identitària, dinàmiques comunitàries d'integració o d'exclusió. Aproximació a les anàlisis de les situacions que es generen arran de la presència d'alumnes d'origen immigrat en les institucions educatives.\n1. CONCEPTES BÀSICS PER A L'ANÀLISI DELS FENÒMENS MIGRATORIS\n1.1. La sociologia i l'antropologia social\n1.2. Cultura, cultures, minories i identitats.\n2. APROXIMACIONS TEÒRIQUES PER A L'ESTUDI DELS FENÒMENS MIGRATORIS\n2.1. Definició i tipologia de les migracions\n2.2. Breu recorregut històric\n2.3. Les migracions avui a Catalunya i al món\n2.4. Causes i conseqüències de les migracions. Aproximacions teòriques per a l'estudi dels fenòmens migratoris\n3. LA INTEGRACIÓ DE LES PERSONES IMMIGRADES\n3.1. Models teòrics i enfocaments actual\n3.2. Del vell racisme al nou racisme: retòriques d'exclusió de les persones immigrades\n3.3. El context social global i l'anàlisi de les actituds enfront les persones immigrades\n4. REACCIONS DAVANT ELS FENÒMENS MIGRATORIS: DEL RACISME AL PLURALISME CULTURAL\n4.1. El context social global i l'anàlisi de les actituds enfront les persones immigrades\n4.2. Del vell racisme al nou racisme: retòriques d'exclusió de les persones immigrades\n4.3. Antiracisme i interculturalita\n4.4. LA PRESÈNCIA DE PERSONES D'ORIGEN IMMIGRAT EN L'ÀMBIT EDUCATIU\n4.5. L'anàlisi de les trajectòries acadèmiques de l'alumnat d'origen immigrat\nBlanco, C. (2000). Las migraciones contemporáneas. Madrid: Alianza. Catàleg\nSessions tipus seminari Prèviament a cada sessió, el professorat passarà un dossier de lectures. Els estudiants han de llegir el dossier i preparar-ne el comentari per al dia de la sessió. La sessió es dedicarà a presentar determinats temes i discutir-los amb els estudiants. Posteriorment els estudiants hauran de lliurar un document de reflexió entorn a les qüestions abordades. A les sessions presencials es valorarà la comprensió de les lectures realitzades i la capacitat de reflexió i d'argumentació entorn als temes de debat proposats 30\nElaboració d'un treball a propòsit d'un tema relacionat amb l'assignatura i que haurà estat pactat prèviament pactat entre l'estudiant i el professor L'avaluació dels treballs tindrà en compte la qualitat de la informació obtinguda i treballada per l'estudiant, la seva capacitat d'anàlisi i síntesi i la claredat i correcció amb què l'alumne l'exposi en el document escrit que lliurarà al professor. 70\nL'assignatura es desenvoluparà en format de semipresencialitat. El professorat passarà textos que s'hauran de llegir i comentar a classe. Posteriorment s'haurà de lliurar al professorat un document de reflexió entorn als textos llegits i comentats a classe. L'avaluació de l'assignatura es farà en base a les intervencions fetes a classe i els comentaris escrits que s'hagin lliurat.\nEl no lliurament dels comentaris escrits que s'encarreguin al llarg de l'assignatura comportarà una qualificació de "no presentat".\nSi algú no pot assistir a classe o no pot lliurar els comentaris dins dels terminis establerts, cal que ho comuniqui al professorat de l'assignatura.\nEl plagi (còpia més o menys literal de documents) comportarà la nota de "suspès" en l'avaluació final de l'assignatura


“Camins escolars” cap a un poble més segur, simpàtic i respectuós amb el medi ambient\nLa iniciativa Camins escolars a Puçol, que s'aplicarà durant este curs, pretén condicionar els camins que es dirigixen als centres educatius perquè els alumnes puguen desplaçar-se a peu, en bicicleta o reunits en pocs cotxes. La idea, impulsada per l'equip Bicicoleando, té com a meta convertir el camí casa-escola en un lloc segur, agradable, educatiu i respectuós amb el medi ambient.\nA pesar d'estar sostingut econòmicament per l'empresa AVSA i recolzat per l'Ajuntament, el projecterequerirà la conscienciació i implicació de professors, familiars, tècnics municipals, ampas, voluntaris i, sobretot, dels estudiants: “el curs escolar estarà esguitat d'activitats formatives i informatives sobre el tema, tant en els centres escolars com en la via pública”, assegura l'equip Bicicoleando.\nLa iniciativa, abans d'aplicar-se definitivament, passarà per una fase prèvia d'actuació, durant la qual, es formalitzarà la creació d'un grup implicat i s'estudiarà la viabilitat per a remodelar els camins per mitjà de l'ampliació de voreres, la implementació de la xàrcia peatonal i l'edificació de noves tanques, entre altres mesures de seguretat.\nDesprés d'estes mesures prèvies d'actuació, es pretén passar a l'execució pràctica i, després, s'avaluaran els resultats del projecte, que se espera que siguen molt positius a l'hora de disminuir els impactes negatius del trànsit, com la contaminació, i l'excessiva circulació de vehicles en els nostres carrers, a més de fomentar l'autonomia dels jóvens d'entre 8 i 13 anys d'edat, aproximadament.\n“Creiem que el trajecte de casa a escola ha de ser un espai d'aprenentatge perquè els xiquets amplien la seua comprensió del món”, assegura Juanjo Manzaneque, regidor de Mobilitat i Medi Ambient que hi ha encapçalat el projecte des de l'Ajuntament junt amb la regidora d'Educació, Mery Cortell.\nEls xiquets i jóvens han de poder disfrutar dels nostres espais, segons sostenen els regidors implicats en el projecte, que consideren que “es tracta d’una ferramentaper a la gestió eficient i sostenible de la mobilitat, que ha d'encaminar-se cap a una cultura respectuosa amb el medi ambient i que ajudarà a fer de Puçol un poble més amable”.


ARA/EFE Madrid 11/04/2012 13:03\nOficialment el president del govern espanyol, Mariano Rajoy, i el líder del PSOE, Alfredo Pérez Rubalcaba, només s'havien reunit un cop, però avui Rajoy ha avançat que es van veure més vegades sense que fos anunciat públicament. "Vostè i jo ens hem reunit més d'una vegada des que sóc president del govern", ha dit Rajoy a Rubalcaba en la sessió de control a l'executiu al Congrés.\nEl president espanyol ha pronunciat aquesta frase per acusar el secretari general del PSOE de retardar la renovació dels òrgans constitucionals i li ha reiterat la seva disposició de tornar a reunir-se "pel que ho estimi convenient".\n"Una cosa són les declaracions generals, i una altra cosa, posar-se a parlar i arribar a acords, perquè jo fa molt de temps que li he demanat que procedim a la renovació dels diversos organismes que ha de renovar la càmera i vostè m'ho ha retardat i m'ho segueix retardant, així que deixi de predicar i comenci a donar blat", ha etzibat Rajoy a Rubalcaba al Congrés dels Diputats. Depèn del consens dels dos grans partits el fet de renovar organismes com ara el Tribunal Constitucional o el consell de RTVE.\nEl líder socialista li havia reclamat que, davant la difícil conjuntura econòmica, parli amb tots els partits polítics començant pel PSOE, "perquè tornarà a governar" i perquè "el diàleg i l'acord enforteix i dóna confiança al nostre país".\nTambé l'havia instat a "recuperar" els consensos estructurals i institucionals "que estan trencats", i li havia assegurat que malgrat que el PSOE té una sèrie de línies vermelles "que no traspassarà", existeix "un espai a explorar".\nA més, el líder socialista s'ha referit a l'anunci de retallar 10.000 milions d'euros de sanitat i educació i l'ha definit com una "ocurrència improvisada" amb "greus conseqüències" per a l'estat del benestar.\nRajoy ha insistit que li agradaria comptar amb l'acord del grup socialista a la llei d'estabilitat pressupostària, igual que el PP va donar suport a la reforma constitucional per limitar el dèficit en la carta magna quan l'hi va demanar el llavors president del govern, José Luis Rodríguez Zapatero.\nNo obstant això, l'ara cap de l'executiu ha recordat que es va arribar a aquest acord "probablement" en contra del criteri de Rubalcaba.\nRespecte a la reforma laboral, el president del govern ha recalcat que està disposat a parlar tant amb el PSOE com amb la resta dels grups i organitzacions "sobre la base d'uns objectius clars i irrenunciables", que són els que van en la línia de la recuperació econòmica i de l'ocupació.


Parcs temàtics, corrupció i desarrollisme - Indymedia Barcelona\nParcs temàtics, corrupció i desarrollisme\nper jc\t 13 abr 2006\nRècord de recintes d'oci al paradís de l'especulació immobiliària\n"Mundo IlusiÃ³n" Ã©s el nom dâ��un nou parc temÃ tic que el grup Marina dâ��Or â��una societat formada principalment per empresaris i polÃtics del PP de CastellÃ³, que sâ��estÃ â��fent dâ��orâ�? amb les promocions urbanÃstiques i la venda dâ��apartaments de vacancesâ�� pretÃ©n construir entre els municipis de Cabanes i Oropesa. Aquest parc ha de formar part dâ��una macrourbanitzaciÃ³ (el complex turÃstic i dâ��oci mÃ©s gran dâ��Europa, batejat â��Marina dâ��Or Golfâ�?), que suposarÃ lâ��ocupaciÃ³ de 18 milions de metres quadrats de sÃ²l i la construcciÃ³ de milers dâ��habitatges (50.000), i que inclou tres camps de golf, un balneari de la â��seÃ±orita Pepisâ�?, diversos hotels que confonen el luxe amb lâ��arquitectura folklÃ²rica (â��dâ��estil parisenc, veneciÃ , polinesi, caribenyâ�?...), falses muntanyes i platges artificials, un parc aquÃ tic, una pista de neu artificial (en un entorn climÃ tic que supera els quaranta graus a lâ��estiu!)... Aquest projecte aberrant, que compta amb el recolzament i la complicitat de la Generalitat Valenciana i del â��capoâ�? del PP a la DiputaciÃ³ de CastellÃ³, Carlos Fabra, no sâ��atura aparentment davant de res: ni del dÃ¨ficit dâ��aigua, la polÃ¨mica aprovaciÃ³ i concessiÃ³ dâ��un nou aeroport, la paralitzaciÃ³ cautelar de la construcciÃ³ dâ��un vial en zona protegida, ni per descomptat, de lâ��oposiciÃ³ polÃtica (EU) i les crÃtiques dels ecologistes.\nAquest Ã©s el darrer dels nombrosos parcs temÃ tics que han sorgit a lâ��Estat espanyol en els darrers 15 anys, alguns amb greus irregularitats en la gestiÃ³ econÃ²mica, urbanÃstica... El primer fou Port Aventura, situat en els municipis de Vilaseca i Salou, impulsat pel govern de Catalunya i dut a terme amb la colÂ·laboraciÃ³ del financer Javier De La Rosaâ��molt apreciat per lâ��aleshores president de la Generalitat, Jordi Pujolâ��, que acabÃ anant a la presÃ³ lâ��any 1994 per haver-se embutxacat milers de milions de pessetes de la companyia Gran Tibidabo, que gestionava les accions dels petits inversionistes. Ara Port Aventura pertany a La Caixa i acaba de fer aprovar els plans per a tres camps de golf i la construcciÃ³ de 2.500 habitatges.\nLa qÃ¼estiÃ³ Ã©s que el parc situat a Catalunya ha servit de model per a la resta de parcs temÃ tics que dâ��altres comunitats i municipis han anat impulsant. Destaca Terra MÃtica, el projecte faraÃ²nic del dirigent del PP Eduardo Zaplana. Lâ��escÃ ndol acompanya aquest parc alacantÃ des del comenÃ§ament: lâ��adquisiciÃ³ i urbanitzaciÃ³ de terrenys forestals desprÃ©s dâ��un incendi provocat; lâ��aprovaciÃ³ de transvasaments per suplir les mancances dâ��aigua; la crisi financera, amb un deute de mÃ©s de 200 milions dâ��euros, i la presentaciÃ³, el 2004, dâ��una declaraciÃ³ de suspensiÃ³ de pagaments; les denÃºncies de la fiscalia per frau; el rescat per part del govern valenciÃ i diversos bancs, que no allunya el fantasma de la fallida...\nTambÃ© ha tingut problemes â��financersâ�? el parc sevillÃ Isla MÃ¡gica, instalÂ·lat en els terrenys de lâ��Expoâ��92, amb la intenciÃ³ de rendibilitzar-ne les inversions i infraestructures. La Junta dâ��Andalusia de Manuel Chaves ha fet de la supervivÃ¨ncia dâ��aquest parc ruÃ¯nÃ³s una qÃ¼estiÃ³ de govern, amb lâ��auxili als empresaris a travÃ©s del pressupost pÃºblic.\nLa constelÂ·laciÃ³ de grans parcs temÃ tics espanyols, sense comptar amb els de menor grandÃ ria, es completa amb els dos grans parcs de la regiÃ³ de Madrid (el parc dâ��atraccions de Florentino PÃ©rez i sobretot el parc gegantÃ de la Warner Bros, amb unes xifres que maregen: centenars dâ��hectÃ rees, milers de milions dâ��inversiÃ³, milions de visitants lâ��any...). Aquest model dâ��oci tematitzat domina tambÃ© la indÃºstria hotelera i turÃstica de lâ��arxipÃ¨lag canari, amb el boom actual dels resorts.\nUn model inseparable del creixement urbanÃstic desorbitat que ha caracteritzat el conjunt de lâ��Estat en la darrera Ã¨poca, expansiÃ³ que no tÃ© indicis dâ��aturar-se. Aquest creixement tÃ© una especial incidÃ¨ncia en el litoral mediterrani â��amb lâ��allau actual de plans urbanÃstics que donarÃ lloc a un continu edificat (aixÃ² sÃ, ben farcit de camps de golf) que va des de Catalunya a Andalusia, passant per ValÃ¨ncia i MÃºrciaâ�� i en la gran expansiÃ³ urbanÃstica de les principals metrÃ²polis, Barcelona i Madrid (tambÃ© als arxipÃ¨lags i a dâ��altres ciutats). PaÃs en mans dels constructors, del negoci immobiliari i turÃstic, un focus de corrupciÃ³ permanent que dilapida el territori i devora recursos a una velocitat inusitada (el territori urbanitzat sâ��ha doblat en 20 anys, els problemes hÃdrics i la desertitzaciÃ³ no fan sinÃ³ augmentar). Actualment es construeixen a Espanya mÃ©s habitatges que a FranÃ§a i Alemanya juntes, tot i que la poblaciÃ³ espanyola Ã©s quatre vegades menor, i que hi ha tres milions dâ��habitatges buits. Ã�s el paÃs europeu on mÃ©s ciment es consumeix i on mÃ©s han pujat el preus immobiliaris els darrers 15 anys...\nTambÃ© Ã©s el paÃs amb mÃ©s parcs temÃ tics, desprÃ©s dâ��Estats Units, i on el sector de lâ��oci tÃ© un paper mÃ©s preponderant en el model econÃ²mic i la seva expressiÃ³ territorial. A part de ser una excusa per a lâ��especulaciÃ³ immobiliÃ ria, aquests invents del capitalisme americÃ funcionen com a instruments de distracciÃ³ massiva, on el pÃºblic Ã©s portat al centre dâ��un petit mÃ³n de mentida, i on acabarÃ pagant per tot. Cosa que no el dissuadeix, especialment quan arrenca la temporada i la publicitat sâ��encarrega dâ��atraure milions de clients (â��Descobreix lâ��aventura de la teva vidaâ�?). La superxeria dels parcs temÃ tics, â��fÃ briques dâ��ilÂ·lusionsâ�? (dâ��ilÂ·lusos?) a lâ��engrÃ²s, no para de crÃ©ixer, mentre sobren raons perquÃ¨ augmenti la massa de desilÂ·lusionats.\nRe: Parcs temàtics, corrupció i desarrollisme\nper eragh\t 14 abr 2006\nsense oblidar que la inversió de Fecsa a Port Aventura fou la moneda de canvi a l'aprovació del pla Caufec a Esplugues. La Generalitat va convéncer a la companyia elèctrica per a que possés diners en aquell nyap prometent que treuria les traves al megaprojecte urbanístic a la falda de Collserola.\naixí va ser, aturem l'especulació\nconcentració divendres 21 a les 18h a l'ajuntament d'esplugues per la màquina que va entrar dilluns passat als terrenys del projecte destrossant la vegetació autòctona.