Par reči o gugl plus (eng. google +)\nTagovi: Google Plus, Društvena Mreža, Socijalna Mreža\n4. jul. 2011.u 17:27\nGugl je svoju verziju fejsbuka najavljivao kao socijalnu mrežu u kojoj se, za razliku od fejsbuka, privatnost svakog člana maksimalno poštuje i prema prvim najavama i recenzijama koje smo mogli da pročitamo na Internetu, Gugl Plus je, pored Teslija, naravno :))) idealna društvena mreža za ljude koji cene svoju privatnost. Iako je Gugl Plus najavljen kao "ubica fejsbuka" verujem da nije tako jer fejsbuk (fb) je već izrastao u golemu dvoglavu aždaju koje se nije baš tako lako moguće rešiti. Ako vam je na fb dosadilo čitati šta komšinica, koja vas u prolazu ni ne pozdravi, pravi za ručak, ako vas deca iz komšiluka smaraju zahtevima za fb prijateljstvo, ako fb čat ne smete da uključite jer će vas bar 5 od vaših 300 i kusur prijatelja početi smarati besmislenim pitanjima, možda je vreme da se rešite fejsbuka, iako to neće biti lako, i da probate neku drugu društvenu mrežu, a dok Gugl Plus ne bude dostupan svim posetiocima, tu je, naravno, naš Teslio.\nPrvo što ćete primetiti kod Gugl Plus su krugovi, na kojima se zasniva ceo sistem mreže. Svaki posetilac može da kreira svoje krugove, kao na primer krug prijatelja, krug vaših radnih kolega, krug rodbine, itd. Jedna osoba može biti u više krugova, a krugove ne delite sa ostalim članovima kruga. Verovatno će vas zbuniti što kreiranje kruga i stavljanje ljudi u taj krug ne stvara automatski takav krug i kod tih ljudi, ali svi članovi kruga će moći da međusobno komuniciraju sve dok je krug aktivan. Tu dolazi do izražaja privatnost jer posetilac sam kreira svoje krugove i sam odlučuje ko će biti u kojem krugu i kome će biti dostupna informacija koju objavi. Živeli krugovi!\nProsečni korisnik fejsbuka ima bar par stotina sličica i ovisnik je koji jedva čeka da slike sa digitalnog aparata "okači" na fb. Kod Gugl Plus, ako ste dovoljno srećni (čitaj bogati) da imate pametni telefon sa android platformom, pomoću instalirane mobilne Gugl Plus aplikacije svaka fotografija koju snimite automatski je ubačena u vaš privatni album, a vi potom odlučujete kome će ta slika biti dostupna tj. vidljiva. Sličnko kao i kod fb, članovi kruga slike mogu komentarisati i tagovati, a vlasnik to može i blokirati, a i uređivati svoje stranice i brisati i uklanjati nepodobne komentare.\nPrešli ste celu vašu fb stranicu i niste pronašli ništa interesantno? Sad vam tek nije jasno kakvih vi 300 i kusur fb prijatelja imate... Gugl Plus ima idealno rešenje za to u obliku "Varnica", a to je aplikacija koju bismo mogli da usporedimo sa RRS čitačem. Opet, vi odlučujete šta vas interesuje i vi sami dodajte svoje interese kako bi tekstovi objavljeni u toj rubrici bili baš to što vas interesuje i o čemu želite da diskutujete sa članovima vašeg kruga. To jednostavno možete da zamislite kao magazin ili novine u kojima su objavljeni tekstovi i članci koji vas interesuje, ali u celom magazinu, od prve do zadnje stranice. Dakle, nema teksta koji vas ne interesuje. Kul, ha?\nVideo druženje (Hangout)\nFB čat je kul, ali bilo bi još bolje kad bi se i videli sa svojim prijateljima, zar ne? Za to ćete morati pričekati poziv na Gugl plus. Koristeći hangout aplikaciju veoma jednostavno možete napraviti virtuelnu video žurku za vas i vaše prijatelje. Na toj žurci ćete moći da pričate, pišete i puštate jubito video fajlove.\nNa kraju da kažem da ovo nije kraj i da Gugl Plus svojim korisnicima nudi još nekoliko zanimljivih opcija kao što su huddle, chat, stream, profiles... Da li će nam Gugl Plus pomoći da se izlečimo fejsbuka, kičastih i ovisničkih igrica, gubljenja vremena čitajući bezvezne komentare na zidu svog fb profila? Da, verujte mi da na reč da hoće, ali šta će nam fb ili gugl, kad imamo svoj Teslio...\nDzoli 5. jul. 2011.u 2:33\nNemam Fejsboring bas zbog svih razloga koje si gore naveo.Mislim da je odlicno sto je Google pokrenuo ovo i naravno vrlo smart iskoristio negativne pojave ne fejsbuku da usavrsi neke delove.i normalno da je bitno da poboljsa sigurnost korisnicama.\nMeni licno se dopada ova opcija circle.inace mzoda samo da dodamo..Google+ je za sada samo u fazi testiranja i ne mzoete se vsie ni sa pozovnicom prijaviti ali mozete na listu cekanja.Ja sam rezervisala mesto pa cemo videti sta ce dalje biti.\nMa naravno Teslio ostaje numero uno;)\nmaestro 5. jul. 2011.u 9:34\nZaboravih nešto veoma važno... Ako posetilac odluči da, iz bilo kojeg razloga, poništi svoj Gugl Plus korisnički nalog, za razliku od fb, to neće biti nikakav problem i neće biti zilion trikova koji će posetioca pokušavati nagovoriti da zadrži svoj korisnički nalog. Pomoću alatke Gugl Tejkaut (eng. Google Takeout) posetilac sve svoje podatke prenosi na svoj računar i briše ih sa Gugl Plus naloga.\nBuntovnica 7. jul. 2011.u 7:42\nSviđa mi se ideja o Guglu plus. Mislim da je bolji od Fejsa, jer želim veću privatnost.Samo je pitanje-kako se izlečiti od "fejsomanije" tačnije od igrice koju tamo igram?\nIvy_Poison 19. jul. 2011.u 22:48\nMeni se bas ucinilo da nema mnogo privatnosti na Google + i nisam htela da kreiram nalog.


Odgovorno ponašanje je u ovom trenutku naš najveći adut – Podrinske\nSAOPŠTENJE ZA JAVNOST ZAVODA ZA JAVNO ZDRAVLJE ŠABAC\nKako je došlo do promene epidemiološke situacije na Mačvanskom okrugu i povećanja broja pozitivnih na SARS-COV-2 virus trenutna epidemiološka situacija je nestabilna. Iz tog razloga apelujemo na sve građane da se odgovorno ponašaju prema svom zdravlju, kao i prema zdravlju ljudi u svom okruženju.\nSvi građani moraju da poštuju preporučene preventivne mere jer u suprotnom može se očekivati još veći porast broja pozitivnih i obolelih žitelja Mačvanskog okruga. Odgovorno ponašanje je u ovom trenutku naš najveći adut u borbi protiv Korona virusa, a pod tim podrazumevamo držanje fizičke distance, nošenje zaštitnih maski i adekvatna higijena ruku.\nSvi građani Mačvanskog okruga treba da znaju da su nadležne institucije Republike Srbije obezbedile potrebne količine testova. Stanje zaliha se ažurira na dnevnom nivou, u skladu sa zahtevima svih zdravstvenih ustanova sa teritorije Mačvanskog okruga. Biće testirani svi oni kod kojih se nakon pregleda u KOVID ambulantama ustanova primarne zdravstvene zaštite postavi indikacija za testiranjem.\nZavod za javno zdravlje Šabac deo je zdravstvenog sistema države Srbije koji je već nekoliko meseci usmeren na očuvanje zdravlja žitelja Mačvanskog okruga u borbi sa do sada nepoznatim neprijateljem – koronavirusom, te su sve aktivnosti naše ustanove usmerene ka tom cilju.\nI u drugoj rundi protiv SARS-COV-2 virusa, i građani, i svi Štabovi za vanredne situacije lokalnih samouprava, moraju raditi zajedno sa nama da bismo i u njoj pobedili.


Bend nikada ne zaobilazi ovdašnje prostore i šansu da podeli svoju neiscrpnu energiju sa poklonicima svog zvuka. Ovoga puta VADER stižu pod parolom “Back To The Black Tour 2013" a sa bine će nas ,,oduvati” izvođenjem kultnih materijala "Black To The Blind" i "Sothis". Da ovo jedinstveno veče bude dobro začinjeno potrudiće se black metal ,,pustinjaci” MELECHESH koji nastupaju kao specijalni gosti turneje i svojim fanovima u Beogradu će se konačno predstaviti kompletnim koncertnim nastupom. Pored hedlajnera,beogradski deo turneje “Back To The Black Tour 2013" podržaće i grupa WILD iz Francuske, STERBHAUS iz Švedske kao i AVICULARIA iz Hrvatske.\n20:00 - Avicularia\n20:45 - W.I.L.D\n21:30 - Sterbhaus\n22:15 - Melechesh\n23:45 - Vader\nPretprodaja ulaznica: 1.800 dinara (Felix Shop, Beograd; Mungos Shop, Novi Sad); Cena ulaznice na dan koncerta: 2.200 dinara


Evo zašto nam je kako nam je | Magazin Plus\nEvo zašto nam je kako nam je\nObjavljeno prije 2 mjeseca . u čet, dec 5th, 2019\nU prvom planu treba imati indikatore kvaliteta i pravednosti; manje je bitno ko je bolji, ko gori.\nPovodom objavljivanja Izvještaja o PISA istraživanju, razgovarali smo sa Dženanom Husremović, profesoricom na Filozofskom fakultetu u Sarajevu, prorektoricom za naučnoistraživački rad na Univerzitetu u Sarajevu i članicom radne grupe za izradu Izvještaja PISA 2018.\nŠkolegijum: Rezultati PISA testiranja objavljeni su juče. Koliko su pouzdani, koliko im se može vjerovati?\nHusremović: U trenutku ispitivanja, u periodu od aprila do kraja maja 2018. godine, u Bosni i Hercegovini bile su 863 osnovne škole (sa područnim školama to je 1817) i 311 srednjih škola. U osnovnim školama bilo je 282.946, a u srednjim 124.148 đaka. U PISA istraživanju učestvuju učenice i učenici od 15 godina, kojih je oko 8% u đačkoj populaciji. Kao i u svim drugim zemljama, uzorak škola odabrao je ugovarač OECD‑a/međunarodne organizacije zadužene za istraživanje, na osnovu kompletne liste svih škola u zemlji, koju dostavljaju obrazovne vlasti, te kompletnih popisa đaka uzrasta od 15 godina, koje dostavljaju školski saradnici u odabranim školama. U svakoj državi učesnici odabran je uzorak koji je reprezentativan za populaciju svih 15-godišnjih učenika. Stroge procedure uzorkovanja, u skladu s tehničkim standardima PISA‑e, implementirane su pri odabiru uzoraka, kako bi se osiguralo da rezultati budu uporedivi, pouzdani i validni.\nUzorak BiH uključio je 6.864 đaka iz 213 škola iz čitave Bosne i Hercegovine. Od toga je 3.148 djevojčica i 3.332 dječaka. Uključene su javne i privatne ustanove, osnovne i srednje škole svih usmjerenja, škole iz svih kantona, iz RS‑a sa svim regijama, iz Brčko distrikta, te ruralne i urbane škole. U svakoj školi slučajno je odabrano 46 đaka od 15 godina, izuzev u školama koje su imale manje od 46 učenika, jer su tada svi 15‑godišnjaci bili dio uzorka, ali u skladu s dozvoljenim PISA razredima. Samo ograničen broj škola i učenika mogao je biti isključen iz PISA‑e. Prihvatljiva isključenja predstavljaju manje od 5% ciljne populacije i moraju biti opravdana. U BiH je procent isključenih škola iznosio oko 2% (npr. isključene su privatne škole gdje je jezik podučavanja strani, škole za djecu s poteškoćama u razvoju), a kad se uzme u obzir i isključenje učenika u školama učesnicama (npr. zbog teškog invaliditeta), ukupna stopa isključenosti manja je od 3%.\nOvi podaci i činjenica da je uzorak učenika odredio OECD u skladu s pravilima uzorkovanja za sve zemlje, te da je svaka faza istraživanja prolazila metodološke kontrole, otklanja svaku sumnju u dobivene rezultate.\nŠkolegijum: Da li su za Vas, nakon istraživanja Čemu (ne) učimo djecu, ovi rezultati očekivani, ili su vas iznenadili?\nHusremović: Rezultati su, takvi kakvi jesu, u većoj mjeri očekivani. Ovo je drugi put da smo dobili rezultate koji su internacionalno usporedivi. Prvi put, 2007. godine, kada je BiH učestvovala u TIMSS-u, ukazivali su na ozbiljne nedostatke u području matematičke pismenosti i pismenosti u prirodoslovnim naukama. Međutim, oni ni tada, prije 12 godina, nisu bili iskorišteni kao osnova za promjene (ili reforme) u obrazovanju. Štaviše, ostali su na marginama i javnosti i stručne zajednice. Danas, 12 godina poslije, u drugom ispitivanju, samo su se potvrdile pretpostavke da su postignuća naših učenika na vrlo niskoj razini.\nU istraživanju Čemu (ne) učimo djecu analizirani su udžbenici nacionalne grupe predmeta i vjeronauke, tako da su područja i ciljevi istraživanja bili drugačiji. Međutim, jedan njegov dio vrlo je važan za razumijevanje PISA rezultata, a to je prisutnost sadržaja u udžbenicima koji podržavaju razvoj kritičkog nasuprot reproduktivnom mišljenju. Da ne bi bilo zabune (koju često čujemo, a to je da je kritičko mišljenje kritiziranje), da ponovimo definiciju: Kritičko mišljenje uključuje niz intelektualnih sposobnosti kao što su sposobnost analize pojmova, informacija i perspektiva, sposobnost razlikovanja relevantnih i irelevantnih informacija unutar zadanog konteksta, sposobnost interpretacije informacija, sposobnost povezivanja prethodnog znanja i novih informacija te različitih informacija iz različitih područja, sposobnost sagledavanja predmeta rasprave iz različitih perspektiva, sposobnost formiranja stavova i zastupanja ideja, sposobnost preuzimanja aktivne uloge u procesu učenja, metakognitivne sposobnosti… Razvijanjem i upotrebom kritičkog mišljenja razvijaju se i intelektualne vrijednosti poput relevantnosti, preciznosti, konzistentnosti, logičnosti i objektivnosti (Buchberger 2012). Nasuprot njemu je reproduktivno mišljenje – proces i rezultat bazičnog usvajanja i razumijevanja informacija, koji uključuje ponavljanje onoga što neko drugi misli i koji izbjegava refleksiju pojedinca.\nDženana Husremović tokom objavljivanja rezultata i preporuka PISA 2018 istraživanja / Sarajevo, 3. 12. 2019.\nAko usporedite opise nivoa postignuća u PISA istraživanju i definiciju kritičkog mišljenja, vidjet ćete da viši nivoi postignuća zahtijevaju od djece vještinu kritičkog mišljenja. Ono se ne razvija samo na nekim predmetima – to je vještina koja se mora razvijati u svim aspektima nastavnog procesa i podržavati kroz školsku klimu i kulturu, biti dio vrijednosti škole.\nU Čemu (ne) učimo djecu pokazano je da je zastupljenost sadržaja koji potiču reproduktivno mišljenje daleko prisutniji u udžbenicima i da samo mali broj lekcija ima sadržaje kojima se potiče aktivno učenje, mogućnost diskusije i multiperspektivno sagledavanje. Mnogo više je sadržaja kojima se traži puko pamćenje činjenica, gdje se nude stereotipni prikazi i interpretacije i gdje nema mogućnosti diskusije. Dakle, dobili smo rezultate kakve smo i mogli očekivati.\nŠkolegijum: Na šta mislite da bi se mediji u prvih nekoliko dana trebali usmjeriti u izvještavanju o rezultatima?\nHusremović: Rang države uvijek je interesantan. Ali, naši mediji se trebaju više usmjeriti na naše rezultate. PISA mjeri kvalitet i pravednost u obrazovanju. Stoga fokus treba da bude na prosječnim rezultatima učenika u pojedinim nivoima pismenosti, ali još više na indikatorima pravednosti, a to su razlike u postignućima između djece nižeg i višeg socijalnog, ekonomskog i kulturnog indeksa; razlike u postignućima djece iz ruralnih i urbanih škola, te postignućima đaka u pojedinim programima (gimnazije, srednje stručne škole i osnovne škole). Osim toga, važni su i rezultati koji se odnose na dobrobit učenika, odnosno na njihovo zadovoljstvo školom i pozitivne emocije prema školi. I, na kraju, treba razbiti mit o veličini odjeljenja kao otežavajućem faktoru za kvalitetan nastavni proces, jer podaci pokazuju da mi nemamo odjeljenja veća nego u drugim zemljama (u donjih 10% škola u prosjeku je 18 učenika u jednom odjeljenju, 23 učenika u 50% škola te 28 u gornjih 10% škola). U OECD i EU zemljama u prosjeku je 13 đaka u jednom odjeljenju u donjih 10% škola, a 23 učenika u 50% škola. U gornjih 10% škola u OECD zemljama u prosjeku je 38 djece u jednom odjeljenju, odnosno 28 djece u zemljama EU. Omjer nastavnik – učenik je nizak: u donjih 10% škola u BiH omjer učenik – nastavnik je ispod 1,1 učenik na jednog nastavnika, dok je ovaj omjer u gornjih 10% škola više od 14,6 učenika na jednog nastavnika. U 50% škola broj nastavnika na jednog učenika varira između 3,7 i 12,8. U OECD i EU zemljama donjih 10% škola ima 6,5, odnosno 6 učenika na jednog nastavnika. Gornjih 10% škola u OECD i EU zemljama ima omjer učenik – nastavnik 25,3, odnosno 17 učenika na jednog nastavnika. Prosječni omjer u BiH je 7,1 učenik na jednog nastavnika, što je manje od EU prosjeka.\nŠkolegijum: Izvještaj otkriva mnogo činjenica koje obično ostaju skrivene u analizama obrazovanja. Koje su, po Vama, najupečatljivije za BiH?\nHusremović: U čitalačkoj pismenosti samo 0,2% učenika postiglo je rezultat na nivou 5 i 6; taj procenat za prirodoslovlje je 0,1%, a za matematičku pismenost 0,8%. To znači da je 13 učenika u čitavom uzorku postiglo rezultat na nivou 5 i 6 u čitalačkoj pismenosti, njih 6 u prirodoslovlju i njih 52 u matematici. Preračunato na populaciju od 32.313.učenika, njih 65 imalo bi rezultat 5 u čitalačkoj pismenosti, u prirodoslovlju je to 32 učenika, a u matematičkoj pismenosti 259. Usporedbe radi, u OECD zemljama taj procenat za čitalačku pismenost je 9%, za matematičku pismenost 11%, a za prirodoslovlje 7%.\nJoš je upečatljivije da je samo 8% učenica ili njih 518 postiglo rezultate na nivou 3 iz sva tri područja testiranja.\nA najupečatljiviji podatak je da 41,3% đaka nije prešlo minimalnu prolaznu razinu niti u jednom području.\nŠta to znači? Da mi imamo masu, ne samo učenica i učenika ove kohorte, nego populacije, koja nije osposobljena da analizira sadržaje, da integrira informacije i donosi vlastiti sud, da usporedi dvije konkurentske informacije ili da procijeni da li je neka izjava činjenica ili nečije mišljenje.\nI onda se pitamo zašto nam je kako nam je…\nNaši gimnazijalci postigli su prosječne rezultate u sve tri oblasti na nivou 2, a učenici u osnovnim i srednjim trogodišnjim školama ispod ovog nivoa. Đaci srednjih četverogodišnjih škola u čitalačkoj pismenosti ostvarili su prosječni rezultat za jedan bod više od graničnog rezultata za nivo 2, a za matematiku i prirodoslovlje prosječni rezultat im je ispod ovog nivoa. Kada ovo usporedimo sa zaključnim ocjenama učenika, jedino što možemo zaključiti je da mi, nažalost, procjenjujemo minimalnu prolaznu razinu kao izvrsnost.\nKažemo svako dijete je važno. Ali, kada pogledamo razlike u postignućima učenika u zavisnosti od njihovog socio-ekonomsko-kulturnog indeksa, nisam sigurna da znamo šta to znači. Učenici iz najnepovoljnijeg položaja, koji su u najvećem riziku od preranog izlaska iz obrazovnog sistema, od nezaposlenosti i siromaštva, imaju rezultate koji su niži i po 60 bodova od učenika povoljnog socio-ekonomsko-kulturnog indeksa. Te razlike su gotovo pa dvije godine školovanja, kao da su išli dvije godine manje u školu. One se vremenom povećavaju jer je na višim nivoima obrazovanja sve teže pratiti i razumjeti gradivo, školovanje postaje muka, a mi, umjesto da ih osnažujemo kroz obrazovanje, kažemo: Pa ne može svako… ili Nije gimnazija/fakultet za svakoga. Na to sve, vidimo da stepen roditeljske podrške obrazovanju raste za djecu iz povoljnijeg statusa, što znači da djeca iz nepovoljnijeg statusa nemaju ni kod kuće poticaje kao njihovi vršnjaci povoljnijeg statusa. Mi kao da smo u nekom vakuumu u kojem živimo ideologiju svi smo mi isti, ne uzimajući u obzir poteškoće i prepreke sa kojima se ljudi sreću u svom obrazovanju. To vam je otprilike kao da stavite djecu da trče na 400 metara. Neke od njih opremite najboljom opremom i date im bicikl, a drugoj djeci svežete željeznu kuglu oko noge i pustite ih da trče bosonogi. A onda stojite na cilju da vidite ko će prvi stići. Ovo je socijalna nepravda, i jedina razlika između ovog primjera i socijalne nepravde u obrazovanju je što u primjeru vidite opremu, bicikl i kuglu, a u obrazovanju se pravite da ne vidite razlike.\nŠkolegijum: Šta mislite da bi akademska zajednica u BiH, a šta konkretno UNSA i Filozofski fakultet, na kojem oboje radimo, trebali da urade povodom objavljenih rezultata?\nHusremović: Prvo – da prihvatimo svoj dio odgovornosti za ove rezultate. Naši učenici imaju 4 do 5 časova maternjeg jezika sedmično, 4 do 5 časova matematike i isto toliko časova iz prirodoslovlja (fizika, hemija, biologija, dijelom geografija). Pogledajte nam rezultate… Toj djeci predaju nastavnici koji su se školovali na našim univerzitetima. Nakon ovih rezultata nijedan fakultet ne može sebi dopustiti da i dalje mantra: Mi radimo dobro, nije do nas. Do nas je itekako.\nMi moramo pod hitno staviti na stol sve relevantne dokumente vezane za ishode obrazovanja i napraviti programe inicijalnog obrazovanja nastavnika koji će biti usklađeni sa očekivanim rezultatima. Moramo razviti programe obuke za profesore koji rade sa budućim nastavnicima kako bi oni bili primjeri studentima kako sutra raditi sa učenicima i kako podići učenje na viši nivo. Ali, kako niko nije ništa sam uspio, trebamo krenuti sa uvezivanjem i kreiranjem zajednica profesora na univerzitetima, koji će poticati i druge kolege da budu uspješniji u podučavanju.\nAko hoćemo stvarno da doprinesemo, moramo se uozbiljiti i početi kreirati programe profesionalnog razvoja nastavnica, koji neće biti samo formalnog karaktera, nego će biti dugoročni, koji će ponuditi sadržaje koji nastavnicima trebaju (a ne šta je univerzitetski profesor zamislio) i koji će imati komponentu praćenja i evaluiranja promjena.\nA, najvažnije od svega, moramo shvatiti da obrazovanje ne trpi ničiju sujetu, ali traži poštovanje – poštovanje studenta, učenika, nastavnika i stručnjaka.\nTakođer, moramo početi vjerovati jedni drugima ako hoćemo išta da promijenimo. Odmah trebamo napraviti strategiju povezivanja sa donosiocima odluka na svim nivoima. Naši kapaciteti su veliki, mi možemo raditi analize i predlagati rješenja koja su provodiva, održiva i razvojna u svojoj osnovi, a donosioci odluka (koji nas, uostalom, i plaćaju) trebaju da koriste naše prijedloge i rješenja u procesu odlučivanja. Ako nastavimo kako smo do sada, opet ćemo imati promjene zasnovane na spekulacijama, niko neće biti odgovoran, a učenici nam jedva razumiju jednostavni tekst.\nDruga važna stvar – akademska zajednica mora uticati na vlast da nipošto ne prekine finansiranje internacionalnih istraživanja. Mi ne možemo znati hoće li se nešto promijeniti ako za godinu dana neko u vlasti kaže: Pa eto, dali smo im da urade PISA istraživanje jednom. Kvalitet obrazovanja ne mijenja se preko noći – to je dugoročni proces, a pomake možete vidjeti samo kroz trendove koji se obezbjeđuju kontinuiranim učešćem u istraživanjima.\nNaš rad mora biti vidljiv u široj zajednici. Rezultati istraživanja i analize moraju biti pripremane u obliku da ih mogu razumjeti svi zainteresovani, posebno kada je obrazovanje u pitanju. Svi su na neki način zainteresovani za obrazovanje, ali ih mi moramo učiti da dobro obrazovanje uključuje praćenje, evaluacije, podatke… a ne samo – sviđa li mi se učiteljica.\nŠkolegijum: Šta je, po Vašem mišljenju, potrebno da obrazovne vlasti urade da bi rezultati na narednom testiranju bili znatno bolji? Da li je to uopšte realno očekivati?\nHusremović: Da se odmah razumijemo – obrazovne vlasti ne mogu ništa uraditi same. One se moraju uvezati sa svim akterima, kako bismo zajedno donosili odluke, a mi treba da budemo spremni posvetiti se aktivnostima koje neće dati rezultate za godinu dana, ali će dugoročno imati efekte. Svi donatori također treba da budu dio ovih procesa, a programi koje finansiraju ubuduće treba da budu usklađeni sa ovim donesenim strategijama i moraju obavezno uključivati mjere praćenja i evaluacije.\nMoramo se hitno uozbiljiti. Obrazovanje je temelj društva. Svaka marka koja se uloži u povećanje kvaliteta i jednakosti u obrazovanju višestruko se vraća, kako pojedincu tako i društvu. Ne smijemo biti škrti kada je naša budućnost u pitanju. Nadam se da nas rezultati neće obeshrabriti, nego motivirati da kontinuirano budemo dio internacionalnih istraživanja kako bismo mogli pratiti efekte promjena na globalnom planu.\nPreuzmite dokument izvještaja u našoj biblioteci: PISA 2018 Izvještaj za BiH • Pročitajte također: Ispod prosjeka, u zadnjoj četvrtini od 80 zemalja


Beograd -- Predsednik Koordinacionog centra za Kosovo i Metohiju Nebojša Čović potvrdio je u subotu da nije otputovao u Prištinu, na sastanak sa šefom UNMIK-a Harijem Holkerijem, iz bezbednosnih razloga. "Nisam otputovao jutros na sastanak sa Holkerijem u Prištini iz bezbednosnih razloga.\nPriština -- Šef poslaničkog kluba srpske koalicije "Povratak" u Skupštini Kosova Dragiša Krstović preneo je u petak uveče specijalnom predstavniku generalnog sekretara UN u pokrajini Hariju Holkeriju zabrinutost srpskih predstavnika u parlamentu zbog "diskriminacije" od strane većine.\nPriština -- Šef UNMIK-a Hari Holkeri zatražio je u sredu uveče od predsednika Vlade Kosova Bajrama Redžepija da imenuje predstavnike u četiri radne grupe kako bi bio nastavljen dijalog beogradskih i prištinskih vlasti. Kako je agenciji Beta kazao šef Poslaničke grupe Koalicije Povratak u Skupštini ...\nPriština -- Portparol UNMIK-a Niraj Sing rekao je u utorak da šef UNMIK-a Hari Holkeri nije privhatio izmene Ustvnog okvira Kosova, kako je to saopštio predsednik kosovskog parlamenta Nedžat Daci. "Holkeri nije prihvatio da se učine bilo kakve izmene Ustavnih okvira, a moguće izmene se ne mogu ...\nEU i NATO rešeni da se nastavi dijalog o Kosovu\nBrisel -- Evropska unija i NATO u potpunosti podržavaju stav Kontakt grupe i Saveta bezbednosti UN da se dijalog Beograd-Priština uskoro nastavi u radnim grupama, uz učešće predstavnika kosovske vlade i Srba i drugih nealbanaca.\nHolkeri oformio Komisiju za proveru trošenja novca\nPriština -- Na Kosovu će sredinom novembra početi sa radom Komisija za proveru i ispitivanje eventualnih zloupotreba u finansijama u UNMIK-ovom i budžetu kosovskih institucija, potvrđeno je u utorak uveče Beti u Prištini. Komisiju je formirao šef UNMIK-a Hari Holkeri, a čine je eksperti italijanske ...\nČović dobio uveravanja od Holkerija da će ispitati "slučaj sa fotografijama"\nBeograd -- Predsednik državnog Koordonacionog centra za Kosovo i Metohiju Nebojša Čović izjavio je u utorak da je od šefa UNMIK-a Harija Holkerija dobio uveravanja da će istražiti ceo slučaj i identitet lica na fotografijama koje su objavile "Večernje novosti".\nZeri i Koha: Neprihvatljivo odbijanje Beograda\nPriština -- Prištinski dnevnici "Zeri" i "Koha ditore" ocenuju u ponedeljak da je neprihvatljivo to što Beograd odbija da "raspusti paralelne strukture" na Kosovu. Oba dnevnika objavljuju komentare o tome da je potpredsednik Vlade Srbije i šef Koordinacionog centra za Kosovo i Metohiju Nebojša ...\nHolkeri razgovarao sa Rugovom i Dacijem\nPriština -- Šef Civilne misije UN na Kosovu (UNMIK) Hari Holkeri razgovarao je u ponedeljak sa najvišim kosovskim predstavnicima Ibrahimom Rugovom i Nedžatom Dacijem o izmenama i dopunama Ustavnog okvira Kosova i pitanju privatizacije.


Hercegovački duhan četvrti zaštićeni bh. proizvod na svjetskoj listi - Indikator.ba\n29.4.2021 16:14 | Indikator.ba\nDuhan sorte hercegovački ravnjak četvrti je bh. zaštićeni proizvod zemljopisnog porijekla na listi Svjetske organizacije za intelektualno vlasništvo (WIPO), izjavio je za Fenu ravnatelj Instituta za intelektualno vlasništvo BiH Josip Merdžo.\nOn je podsjetio da su od ranije na toj listi hercegovački med, cazinski meda od kestena i romanijski skorup-kajmak.\n– Značajno je zaštititi svoj proizvod jer u konačnici to je ono što mi zovemo dodana vrijednost koja sutra daje prednost na tržištu da taj proizvod može bolje egzistirati – kazao je Merdžo u svjetlu obilježavanja Svjetskog dana intelektualnog vlasništva – 26. aprila.\nTaj dan se obilježava od 2000. godine s ciljem povećanja općeg razumijevanja prava intelektualnog vlasništva.\nInstitut za intelektualno vlasništvo BiH u protekloj godini imao 383 prijave patenata, od kojih 55 domaćih, ostalo međunarodnih. Od 55 domaćih dominantno su to bile prijave fizičkih osoba.\n– Nažalost od strane pravnih osoba imamo jako malo prijava. Prošle godine imali smo dvije i to iz Instituta za genetičko inženjerstvo itd, što je dobro, međutim statistika drugih zemalja pokazuje da su instituti, sveučilišne razine, velike kompanije u biti dominantno te koje prijavljuju patente, dok je fizičkih osoba, ne mogu reći neznatan broj, ali puno ih je manje nego u Bosni i Hercegovini – kazao je rqavnatelj Instituta.\nKada je u pitanju Globalni inovacijski indeks (Global Innovation Index) Svjetske organizacija za intelektualno vlasništvo, Bosna i Hercegovina je u zadnjih pet godina napredovala i trenutno zauzima 74. mjesto.


Drveno ralo - KupujemProdajem\nEtno stvari > Poljoprivredni etno predmeti > ID oglasa: #127687170 (Obnovljen: pre 2 nedelje)\nAko neko ima ovakvo ili slično drveno ralo, neka mi se javi. ili bar ako poznaje nekog ko ima. svaka informacija znači.\nStari aman REZRVISNO\nPrelep manji sto REZERVISANO\nStari alat za secu Rezervisano\nStilski radni sto\nPreporuke za clana 10 +\nBrusna Karbidna ploca za drvo. Konusna\nCista petica : ) Sve preporuke za saradnju sa Nikolom.


Pokop d.o.o | O Pokopu\nKantonalno javno komunalno preduzeće za sahrane i upravljanje grobljima ʺPOKOPʺ d.o.o. Sarajevo je pravno lice nastalo 1974. godine. Formirano je spajanjem preduzeća ʺPOKOPʺ Sarajevo, koje je formirano 1946. godine, te „Uprave gradskih grobalja“, koje je formirano 1964. godine.\nSkraćeni naziv KJKP ʺPOKOPʺ d.o.o. Sarajevo, registrirano je kao pravno lice koje samostalno obavlja djelatnosti od posebnog društvenog interesa. Preduzeće je privredno društvo sa kapitalom u državnom vlasništvu od 100 posto, a osnivač je Kanton Sarajevo.\nSjedište preduzeća je u Sarajevu, ulica Mula Mustafe Bašeskije broj 38.\n- Organizira i vrši sahrane na gradskim grobljima kojima KJKP ʺPOKOPʺ d.o.o. Sarajevo upravlja i gazduje. Kroz organiziranje i obavljanje sahrana, vrši i prodaju pogrebne opreme.\n- Čisti i održava grobljanske površine, platoe, staze i stepenice na devet aktivnih komunalnih grobalja kojim upravlja i gazduje KJKP ʺPOKOPʺ d.o.o. Sarajevo, Jevrejskom groblju i na 45 grobalja/harema na području svih devet općina Kantona Sarajevo kojima ne upravlja i ne gazduje.\n- Vrši prijevoz umrlih osoba na teritoriji Bosne i Hercegovine i inostranstva.\n- Vodi evidenciju sahranjenih osoba, izvršenih rezerviranih grobnih mjesta na grobljima kojim upravlja i gazduje KJKP ʺPOKOPʺ d.o.o. Sarajevo.\n- Vrši izradu armirano – betonskih temelja za nadgrobne spomenike i nišane na grobljima kojim upravlja i gazduje ʺPOKOPʺ. Na groblju Vlakovo vrši i popločavanje staza oko spomenika i nišana sa unificiranim kulir pločama.\n- Vrši prodaju cvijetnih aranžmana i svijeća.\n- Tokom 24 sata u mrtvačnici organizira preuzimanje, zbrinjavanje i opremanje umrlih osoba, gdje se vodi i jedinstvena knjiga umrlih.\nKJKP ʺPOKOPʺ d.o.o. Sarajevo održava, upravlja i gazduje sa devet aktivnih komunalnih grobalja: Bare, Lav, Stadion, Sveti Josip, Sveti Marko, Sveti Arhangeli Georgije i Gavrilo, Sveti Mihovil, Obad i Vlakovo.\nNa grobljima Bare, Lav, Stadion, Sveti Josip, Sveti Marko, Sveti Arhangeli Georgije i Gavrilo, Sveti Mihovil i Obad nema više slobodnih grobnih mjesta i na navedenim grobljima mogu se obaviti samo sahrane/dženaze umrlih osoba koje su za života izvršile rezervaciju grobnog mjesta, ili imaju grobno mjesto gdje je izvršena sahrana na dubinsko kopanje.\nZahvaljujući velikoj podršci Skupštine Kantona Sarajevo, Vlade Kantona Sarajevo i resornog ministarstva, KJKP ʺPOKOPʺ d.o.o. Sarajevo je na groblju Bare izgradio i pustio u funkciju komemorativni centar i kolumbarij, a na groblju Vlakovo je izgradio i pustio u funkciju kolumbarij, rozarij, grobnicu za mrtvorođenu djecu, aleje za sve konfesije i ateiste, te obezbijedio dovoljan broj grobnih mjesta za sahrane umrlih osoba sve četiri monoteističke religije i ateiste.\nPored čišćenja i održavanja devet aktivnih komunalnih grobalja kojim upravlja i gazduje ʺPOKOPʺ i Jevrejskog groblja, KJKP ʺPOKOPʺ d.o.o. Sarajevo na području svih devet općina Kantona Sarajevo čisti i održava još 45 grobalja/harema svih konfesija (muslimanska, pravoslavna, katolička):\n1. Harem Alifakovac\n2. Harem Bakarevića\n3. Harem Mali Hrvatin\n4. Harem Podtakiša\n5. Harem Nišan Jarčedoli\n6. Harem Nišan - Malo groblje\n7. Harem Turbe – Bistrik\n8. Harem Toka - Džeka\n9. Harem Hambina carina\n10. Harem Urjan – Dede\n11. Harem Kovači Hrasnica\n12. Rimokatoličko groblje Tarčin\n13. Harem Ravne Bakije\n14. Harem Humka\n15. Harem Budakovići gornji\n16. Harem Budakovići donji\n17. Harem Vrbanjuša\n18. Harem Čurčica\n19. Groblje Rosulje – Vogošća\n20. Pravoslavno Groblje Briješće\n21. Harem Himzarina\n22. Harem Budakovići iznad ulice Vareška\n23. Harem Budakovići ispod ulice Vareška\n24. Harem Logavina donja\n25. Harem Kovači pored ulice Ploča\n26. Harem Kovači između ulica Ploča i Široka\n27. Harem Ugorsko – Vogošća\n28. Harem Trebečaj – Trnovo\n29. Harem Ostojići – Trnovo\n30. Harem Delijaši – Trnovo\n31. Harem Šabići – Trnovo\n32. Harem Dejčići – Trnovo\n33. Harem Grlića Brdo\n34. Harem Hendek\n35. Harem Strošićka Tabija\n36. Harem Muzderija donja\n37. Rimokatoličko groblje Podgora 1 – Ilijaš\n38. Pravoslavno groblje Podgora 1 – Ilijaš\n39. Muslimansko groblje Stari Ilijaš – Ilijaš\n40. Pravoslavno groblje Semizovina\n41. Pravoslavno groblje Blažuj – Vrelo Bosne\n42. Rimokatoličko groblje Stup\n43. Pravoslavno groblje Stup\n44. Pravoslavno groblje Alipašino Polje\n45. Pravoslavno groblje Prvomajska (kod suda BiH)


Napisao/la Aleksandar Bajić - Rogus\nRazlog ovome je pre svega pouzdanost i jednostavnost metode za razvijanje naupliusa iz komercijalno dobavljivih cisti. Ovime je uvek garantovana dovoljna količina bezbedne hrane. Čistoća same kulture uglavnom je na visokom nivou. Ne manje važna je i činjenica da artemija svojim neprekidnim kretanjem pokreće ribe da je love i time podiže njihovo interesovanje za ishranu uopšte. Imajući uglavnom karakterističnu narandžastu boju lako se pregledom ličinki ribe utvrđuje da li je pravilno određena količina račića koja se daje.


Da li moj šef odgovara ovom opisu | OTP banka Srbija\nZato je pre nego što krenete u razgovor o digitalizaciji dobro da definišete šta pod tim podrazumevate, makar na nivou pismenosti odnosno digitalne kompetencije kako se to danas zove. Na pomenutom Biznis klubu Banke smislio sam da učesnike na brzinu anketiram sa dva pitanja: ko je po njima digitalizovana osoba i šta smatraju digitalizovanim preduzećem.\nNa ličnom planu većina smatra da smo digitalni ako smo u stanju digitalno da se sporazumevamo i to ohrabruje ako govorimo o proseku. Ono što pomalo zabrinjava je olako odbacivanje znanja programiranja kao uslova za ličnu digitalnost. Jer to je bio mali test. Ni ja kao ni ostali učesnici panela (a pored Siniše i Vesne tu su bili i predsednik UO Banke prof dr Goran Pitić i Dušan Vukanović iz ICT Hub-a) ne verujem da ćemo uskoro svi morati da pišemo kodove. Ali moramo biti otvoreni i za takav ishod. Jer pre desetak godina niko nije pomišljao da će sam na svom telefonu moći da bira ili menja uslove kredita koji već koristi, a to je sada realnost, takoreći deo osnovne ponude. Digitalizacija menja svoj pravac i prioritete, zato je neophodno da donosilac odluka u kompaniji bude spreman za to meandriranje. Umesto da bude brana promenama koja će ga svakako zaobići.


O NAMA | KM Tours Arandjelovac\ni šta radimo.\nKM TOURS D.O.O je privredno društvo za saobraćaj i usluge, osnovano 2007. godine od strane vlasnika, gospodina Zorana Radivojevića iz Aranđelovca, kao plod višedecenijskog rada i iskustva stečenog u saobraćajnim preduzecima širom Srbije.\nVelikim trudom i zalaganjem profesionalnih vozača i svih zaposlenih KM TOURS-a, stekli smo poverenje klijenata širom naše zemlje. Ponosno sarađujemo sa više turistickih agencija, hotela, škola, kulturno-umetničkih društava, preduzeća, obavljajući prevoz autobusima i kombi vozilima visoke turističke klase.\nO kvalitetu naših usluga svedoče na hiljade turista, noseći lepe uspomene sa putovanja po zemljama širom Evrope, kao i svi putnici koji svakodnevno putuju sa KM TOURS-om. Predanost i poverenje naše su osnovne vrednosti.\nI naravno, ono najvažnije:\nPutnik je uvek u pravu!\niznajmljivanje autobusa,minibuseva i kombija u zemlji i inostranstvu\nIznajmljivanje autobusa,minibuseva u zemlji i inostranstvu po najpovoljnijim cenama\nPutovanje na Svetu Goru\nod 09.11.2014. do 13.11.2014. Program putovanja-Sveta gora\nBesplatan prevoz svake subote do TCM-a.\nAdresa: Ilije Milovanovića 33 • 34300 Aranđelovac\nMob: 063/607-806 • 063/197-93-94\n© 2012 KM Tours d.o.o • Sva prava zadržana\nDizajn St. Rocket


Danas se otvara "Cineplexx" u Delta Cityju! : Nadlanu.com\nDanas se otvara "Cineplexx" u Delta Cityju!\nObjavljeno 8. dec 2011. / 09:53:23\n"Cineplexx" u Beogradu, u TC Delta City, deo je velike evropske porodice "Cineplexx" multipleksa, čije je sedište u Beču, a nalaziće se na dosadašnjem mestu multipleksa "Ster Cinemas". "Cineplexx" multipleksi su bioskopi sa najnovijom digitalnom tehnologijom – srebrnim ekranima koji obezbeđuju visok kvalitet slike, i profesionalnim Dolby ozvučenjem koje obezbeđuje visok kvalitet zvuka.\n"Cineplexx" će imati pet 3D sala, što je trenutno ukupan broj 3D sala u svim beogradskim bioskopima. Tako se sa novim bioskopom broj 3D sala u Beogradu udvostručuje, uz novog 3D operatera na tržištu, Real D. Zahvaljujući kvalitetu slike koju obezbeđuje i udobnosti 3D naočara, Real D je najrasprostranjeniji sistem za 3D projekcije u svetu.\nTokom dana otvaranja, od 8. do 11. decembra, "Cineplexx" organizuje promotivnu akciju 2 za 1 – za jednu kupljenu kartu druga se dobija besplatno.\nOtvaranje novog bioskopa u Beogradu će pratiti mnogobrojni zabavni prateći programi od 8. do 11. decembra, namenjeni porodicama, deci, mladima.\nZA USPEH U POSLU, LJUBAV JE OBAVEZAN ZAČIN: Ana Štajdohar i…\nSlobodan Trkulja napravio haos u tržnom centru Delta City,…\nDigital 2017 - Ivan Hinić: Ne postoji digitalna platforma…\nZašto morate da pogledate ovaj film\nPovodom 3D remasterizovane epizode "Star Wars Episode 1: Fantomska pretnja" koja u bioskop stiže u februaru 2012., fanovi najveće SF franšize na svetu organizuju izložbu raznih predmeta i delova ličnih kolekcija iz filmova "Star Wars" u holu ispred bioskopa, kao i druženje sa Čubakom, Han Solom, Dart Vejderom i džedajima.\nOd 9. do 11. decembra Alvinova maskota šetaće i družiće se sa posetiocima bioskopa povodom premijere filma "Alvin i veverice 3: Urnebesni brodolom“, "Dečiji kabare" izvešće nekoliko predstava, a naš najpoznatiji majstor filmske maske, Miroslav Lakobrija, pokazaće posetiocima kako se izvodi ovaj zahtevan i zanimljiv posao transformacije u filmovima.\nU Delta City Ice parku maestralni klizač Luka Klasinc izvodiće tačku "Džems Bond na ledu".\nTokom vikenda 10. i 11. decembra posetioce očekuju mađioničari, žongleri, balondžije, klovnovi, facepaint majstori.\nbioskop cineplexxcineplexxdelta citypraktičan vodič kroz beograd sa pevanjem i plakanjem


Poslanici o budžetu, ali ne i o terorizmu u Zvorniku\nIzvor: Cafe.ba, 13.Maj.2015, 20:25\nSARAJEVO - Sjednica Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH danas je bila burna jer je opozicija, između ostalog, iznijela niz kritika na budžet i nerazmatranje izvještaja o terorističkom napadu u Zvorniku.\nPoslanici SNSD-a ponovo su napustili sjednicu parlamenta jer drugi poslanici nisu podržali inicijative njihovih poslanika Nikole Špirića i Staše Košarca koji su tražili da se dnevni red sjednice dopuni izvještajem Ministarstva bezbjednosti BiH o napadu na >> Pročitaj celu vest na sajtu Cafe.ba << Policijsku stanicu u Zvorniku i smjenom Šefika Džaferovića, predsjedavajućeg Predstavničkog doma.\nŠpirić je ocijenio da se zaključkom Proširenog kolegija Predstavničkog doma da se uz ranije zatraženu informaciju Vijeća ministara BiH o napadu u Zvorniku zatraži informacija i svih policijskih agencija i o terorističkom napadu i akciji "Ruben", koja je potom uslijedila u RS, šalje loša poruka.\n"Traženjem zbirnih izvještaja prijeti opasnost da ova institucija preraste u kolijevku za njegovanje terorizma i terorističkih akcija. Ovakav odnos šalje poruku teroristima da se bave svojim poslom", rekao je juče Špirić.\nIstakao je da osuda terorizma traži politički konsenzus, a da se odlaganjem rasprave i traženjem zbirnih izvještaja onima koji se bave terorizmom šalje poruka da se nastave baviti time.\nPredstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH raspravljao je i o budžetu koji za ovu godinu iznosi 1.563.580.625 KM, a trebalo je da bude obavljeno i drugo čitanje kako bi Zakon o budžetu išao pred Dom naroda BiH.\nDamir Arnaut iz SBB BiH smatra da raspravi parlamenta o budžetu u ime predlagača, Predsjedništva BiH, treba da prisustvuju predstavnici ove institucije, na šta je replicirala Aleksandra Pandurević podsjećajući da ni ranijih godina članovi Predsjedništva nisu prisustvovali raspravama o budžetu.\nPoslanik DF-a Damir Bećirović izjavio je da će poslanici ove stranke podržati predloženi budžet, iako novo Vijeće ministara nije u punom kapacitetu učestvovalo u njegovoj izradi.\n"Pri pravljenju budžeta za iduću godinu biće potrebno više uzeti u obzir stavke štednje", istakao je Bećirović.\nJasmin Emrić iz A-SDA ocijenio je da u prijedlogu budžeta BiH za 2015. godinu nema stavki koje mogu podržati ekspoze predsjedavajućeg Vijeća ministara Denisa Zvizdića o reformama u BiH, kao da nije vidio ni mjere uštede.\nSenad Šepić iz SDA založio se za povećanje iznosa za aktivnosti Tužilaštva i Suda BiH za borbu protiv organizovanog kriminala i korupcije, ali i za institucije koje se bave evropskim integracijama, dok je Mirsad Isaković zamjerio što u predloženom budžetu ne vidi planirane prihode od sukcesije.\nVjekoslav Bevanda, ministar finansija i trezora, kazao je nakon obavljene rasprave da na većinu primjedbi nema komentar.\nI danas su poslanici više od sat raspravljali o rezoluciji o Sutorini, te je većina poslanika zabrinuta zbog šutnje Predsjedništva BiH o ovom pitanju. Međutim, do zaključenja ovog broja "Nezavisnih" poslanici još nisu glasali o prijedlozima i zakonima.\nVaseljenska TV: Parlament BiH odbio da raspravlja o napadu u Zvorniku\nNezavisne Novine: Poslanici o budžetu, ali ne i o terorizmu u Zvorniku\nNezavisne Novine: Čubrilović: Problem terorizma moramo ozbiljno da shvatimo\n13.Maj.2015: Bosna i Hercegovina\nDan pre: 12.Maj.2015\nDan posle: 14.Maj.2015


vaspitanje – Dragana Aleksić\nNaizgled obična, svakodnevna pitanja koja postavljamo deci. Slažem se. A, kakve odgovore dobjate na njih? Pretpostavljam “da” i “ne”, i to češće “ne”. Koliko puta ste dobili odgovor koji ste želeli?\nTakozvana “DA LI” (i “glagol + LI”) pitanja su zapravo ona koja zatvaraju komunikaciju, jer daju sagovorniku samo dve opcije da na njih odgovori – ili da nešto hoće ili da neće. Odgovori su najčešće impulsivni, “na prvu loptu”, zato što ovakvo pitanje ne zahteva mnogo razmišljanja.\nPrvo, zato što kada dete na pitanja – „Da li hoćeš…? Hoćeš li početi…? Idemo li…?“ – odgovori sa „Neću!“, roditelji pomisle da je dete neposlušno, svojeglavo, samovoljno i odgovara sa „da“ samo kad ono ima neku “korist”…\nDruga stvar koja se desi je da roditelji ponove isto pitanje i dobiju isti odgovor, i onda ga postave i treći put, očekujući da će se dete „predomisliti“ ili da će samo „shvatiti“ da treba da kaže „da“ umesto „ne“… A, kada se to ne desi, ideja o “bezobraznom i samovoljnom” detetu počinje da liči na istinu.\nUsmeravamo dete ka željenoj aktivnosti, a ujedno ga ne dovodimo u poziciju da „bira“ ili „odlučuje“ o nečemu, posebno ako to nisu situacije izbora. Što je najvažnije, ne dovodimo sebe u poziciju da budemo nezadovoljni njegovim odgovorom “Ne!”, koji je nekada kao “okidač” za ulazak u tenziono stanje.\nAko želite pristup snimljenim predavanjima, saznate KAKO DA IZBEGNETE TIPIČNE GREŠKE u komunikaciji sa decom i OVLADATE EFIKASNOM KOMUNIKACIJOM – kliknite OVDE i OVDE.\nU vaspitanju se roditelji često susreću sa krajnostima, kao da postoje samo dve mogućnosti, a ne čitav spektar opcija.\nPrilikom izbora ili kreiranja vaspitnog modela, roditelji, između ostalog, treba da uzmu u obzir tip ličnosti deteta, njegov senzibilitet, ali i svoj lični, kao i stavove, vrednosti, uverenja i ideju o roditeljstvu kao ulozi…\nVeć smo se složili sa tim da je roditeljska uloga jedna od najodgovornijih, a da je najveći paradoks što nas za nju niko ne priprema unapred. Dodatni teret je i što se ni na decu ni na roditelje ne mogu primenjivati univerzalni modeli vaspitanja, jer se svi mi razlikujemo.\nPA, KAKO ONDA BITI USPEŠAN U OVOJ ULOZI?\nAko roditeljstvo (ali i odrastanje) posmatramo kao proces, onda treba da prihvatimo ideju da se ono zapravo stalno menja, unapređuje… Svakog dana nešto novo naučimo i, u zavisnosti od rezultata, to nastavimo da primenjujemo ili od toga odustajemo i tražimo neko drugo rešenje. Ipak, da ovaj proces ne bi postao haotičan i zbunjujuć i za dete i za nas, treba da postoje okviri u kojima ćemo se kretati.\nAKO VAM JE POTREBNA PODRŠKA U USAGLAŠAVANJU SA RODITELJSKOM ULOGOM, ILI IMATE OSEĆAJ DA VAS NEŠTO IZNUTRA OMETA, ILI SE TEŠKO ODUPIRETE SPOLJAŠNJIM PRITISCIMA, BILO BI KORISNO DA OTKRIJETE DA LI IMATE EMOTIVNE BLOKADE ILI UVERENJA. DA SAZNATE VIŠE O TOME KLIKNITE OVDE.\nPRVI OKVIR JE DA VI SAMI ZNATE KAKAV RODITELJ ŽELITE DA BUDETE.\nDa li se oslanjate na sebe i svoj unutrašnji osećaj ili vam je važno šta drugi misle? Da li želite da gradite odnos poverenja ili želite da vas dete neprikosnoveno sluša? Unutrašnja usaglašenost vam daje zeleno svetlo da se krećete u željenom pravcu.\nŠta to u stvari znači?\nAko ste roditelj koji prati svoje dete i znate njegov senzibilitet, ako znate kako ono reaguje u nekim situacijama i ako tada umete da ga podržite i pomognete mu, vi ste tada usaglašeni sa sobom, ali i sa detetom. Ako biste u toj istoj situaciji postupli drugačije zbog pritiska spolja – tačnije zbog mišljenja i komentara drugih ljudi, vi biste se na kraju osećali loše jer ste uradili suprotno od onog što iznutra osećate da je u redu.\nNa žalost, ovo se često dešava, bilo da je roditelj blag, bilo da je strog – uvek će se naći neko ko će dati suprotno mišljenje i poljuljati roditeljsku odluku. Razlozi za to su brojni i odolevanje spoljnom pritisku može da bude toliko teško da je roditeljima potrebna podrška u vidu konsultacije, koučinga, ili čak i dubljeg rada – otkrivanja emotivnih blokada ili ograničavajućih uverenja koja stoje na putu usaglašavanja sa roditeljskom ulogom. Na ovaj način, kroz lični rast i razvoj, uče da se oslone na svoj roditeljski instinkt, jačaju samopouzdanje i tako grade kvalitetatan odnos sa detetom.\nDRUGI OKVIR JE DA ZAISTA VIDITE KAKVO JE VAŠE DETE I PODRŽITE GA.\nAko je stidljivo nemojte ga „gurati“ u prve redove na priredbama ili nekim drugim aktivnostima sa idejom da se istakne i „pobedi“ ovu osobinu.\nAko je tiho, voli da crta i provodi vreme u tišini, nemojte ga upisivati na timske sportove sa idejom da se socijalizuje.\nAko je pak glasno, voli pažnju, ima izražen takmičarski duh nemojte ga umirivati i upisivati na solo pevanje ili kreativno crtanje sa idejom da “smiri pundravce”, jer njemu treba izazov i kretanje!\nAko mu je važan red i voli unapred da zna gde ćete ići i šta ćete raditi, nemojte mu ubacivati elemente „iznenađenja“ i promene plana bez najave.\nDetetu je potrebno da ga prihvatite baš takvo kakvo jeste i da ga u tome podržite bez obzira kakvu vi ideju imate da ono treba da bude. To mu daje osećaj sigurnosti. Vi možete i treba da ga usmeravate, a ne da ga menjate. Jer ako ga menjate, to za njega može da znači da nije dovoljno dobro takvo kakvo je. A to nije uverenje sa kojim želimo da dete ide kroz život.\nTREĆI OKVIR SU PRAVILA.\nOna treba da budu jasna, razumljiva, a roditelji dosledni u njihovom sprovođenju. Da bi se u tome uspelo nemojte uvoditi 68 različitih pravila, već 2-3. Glavni razlog za to je – ako ih imate previše i sami ćete zaboraviti šta ste sve uveli kao pravilo, samim tim nećete uspeti da budete dosledni i upašćete u zamku „danas važi, sutra ne…“\nPravila treba da su u skladu sa uzrastom deteta, a poštovanje istih ćete osigurati tako što ćete ih se i sami pridržavati. Jer, deca uče posmatranjem i oponašanjem, tako da nije dovoljno da nešto samo kažete već i da to radite.\nI važna napomena – pravila nisu kazne! Pravilo je nešto do čega ste došli dogovorom ili pregovaranjem sa detetom, a ako je ono još uvek malo za to onda je vaša odluka u nekoj situaciji pravilo. Obavestite dete o toj odluci i postupite tako.\nNa primer, ako se natežete već 20 minuta da dete krene iz igraonice ili parka i to ne daje nikakav rezultat, obavestite dete – Sada ću te uzeti u ruke i krenućemo kući. Očekujte da se pobuni, da burno reaguje, to je normalno, ali ostanite dosledni i ne upuštajte se u duga objašnjavanja. Kratko recite – Razumem da se ljutiš, možeš biti ljut. Ja sam donela odluku da je vreme da se krene kući. Što je dete mlađe, to će biti veći izazov za vas da ostanete i smireni i dosledni kada pruža otpor, ali vremenom će mu upravo vaša doslednost dati osećaj sigurnosti, jer neće imati nikakvu dilemu oko pravila.\nDakle, odgovor na pitanje iz naslova je u vama – kada preispitate ova tri okvira. I, uvek verujte sebi i osećaju koji imate u vezi sa ovom temom. On vas nikada neće prevariti.\nČinjenica je da se danas prečesto čuje kako roditelji, a i oni koji čuvaju decu, izgovaraju (samostalno ili ispred glagola) – NE!\nDok se sa jedne strane „osuđuje“ preterana upotreba, sa druge (od roditelja, naravno), stižu sasvim realna opravdanja.\nOno što niko ne kaže je – KAKO, ČIME i, što je najvažnije, KADA zameniti ovo “NE!” Jer, to najčešće zavisi od situacije.\nHAJDE ZA POČETAK DA RAZUMEMO (NAS) RODITELJE!\nIza svakog roditeljskog “ne” uglavnom stoji ili strah ili potreba da nešto bude drugačije. Pa tako, kada kažemo “ne” mi detetu nešto branimo:\niz straha da se ne povredi,\niz straha da ne povredi nekog drugog,\nda bi prestalo sa nekom radnjom i uradilo nešto drugo (za ovo je KLJUČNO da NAUČIMO DA KAŽEMO drugačije. Kliknite OVDE da saznate više kako to možete da naučite)\nA SADA DA PRECIZIRAMO KADA JE OK REĆI „NE“, A KADA GA TREBA IZBEĆI.\n1. Kada je u pitanju bezbednost deteta od presudnog značaja su brze reakcije roditelja, koje su tada impulsivne, instinktivne, iskonske i za cilj imaju da zaštite dete. To su one situacije kada dete hoće da istrči na ulicu, ili kada ne vidi (ili češće ne razume) da mu preti neposredna opasnost – da, na primer, nešto može da padne na njega (vrela kafa, pun tanjir, ili nešto teže kao pegla na primer), ili kada se “opasno” približi utičnici. Kada roditelj vikne “Ne!” dete se trgne, zaustavi se u trenutku jer se uplaši, neretko i zaplače, ali složićemo se da je manja “šteta” od suzica nego da se povredilo.\nOno što bi uvek trebalo da usledi, kada se dete smiri, je da mu se OBJASNI da je moglo da se povredi i pokaže kako da ubuduće bude pažljivije. Ukoliko je dete mlađe od tri godine verovatno neće razumeti posledice (bar ne onako kako ih mi vidimo), ali svakako mu treba reći zašto smo tako odreagovali. I, naravno, budite spremni da ćete ovo MNOGO PUTA PONAVLJATI, što je sasvim OK, jer je za dete to proces učenja.\nAKO ŽELITE DA SAZNATE KAKO DA IZBEGNETE TIPIČNE GREŠKE U KOMUNIKACIJI SA DECOM ILI SU VAM POTREBNE IDEJE I SMERNICE KAKO DA VAS DETE BRŽE I LAKŠE POSLUŠA, A NEMATE VREMENA DA IDETE NA RADIONICE, NEMA KO DA ČUVA DETE… ONDA JE VIDEO PREDAVANJE DOBAR IZBOR ZA VAS! KLIKNITE OVDE I OVDE I SAZNAJTE O ČEMU SE RADI.\n2. Kada je u pitanju bezbednost i/ili povređivanje drugih od strane deteta treba napraviti razliku da li je dete nešto uradilo sa namerom ili slučajno. Verujte, kod male dece nema svesne namere da nekoga povrede. Više su u pitanju reakcije, koje su “posledica” ili intenzivnih emocija koje dete u tom trenutku oseća ili razvojnog procesa ili iskustvenog učenja.\nOvde su roditelji dece uzrasta do tri, četiri godine, često u nezavidnoj situaciji, jer to što oni znaju da je dete bez loše namere nešto uradilo, teško će razumeti i druga osoba, na primer roditelj drugog deteta.\nU pozadini je uvek potreba roditelja da zaštiti dete (pa čak i od drugog deteta), i to ume da nam zamuti sliku, odnosno da stvari vidimo potpuno drugačije, što je sasvim u redu. Međutim, upravo to je i razlog što su roditelji u parkićima kao orlovi koji nadleću svoju decu sa jednim ciljem – preduprediti neprijatnu situaciju, što često ide na štetu dece. I tada kreće preterano “Ne, ne, ne!” koje ima za cilj ne samo da zaštiti drugo dete nego da spreči svaku eventualnu neprijatnost.\nMala deca uzimaju igračke jedna od drugih ne zato što su nevaljala i/ili nevaspitana (kako se često etiketiraju), već zato što je to za njih proces učenja i razvijanja motorike. Posmatraju sve(t) oko sebe, žele da dodirnu, isprobaju nešto, pa to nekada bude i nečiji obraščić, kosa i slično. Dete od godinu, dve, tri dodiruje stvari i ljude, pa i decu, sa potrebom da oseti u ručicama oblik, teksturu, težinu… Nekada je taj dodir “nekontrolisan” jer dete nije svesno u tolikoj meri prostora, tačnije razdaljine između sebe i nečijeg oka ili nosa, niti “snage” u ručicama kada stiska nečiji obraz. Ovo se dešava i kada je dete pod uticajem intenzivne emocije (sreće, straha ili besa). Slažem se da to ume da bude bolno i nelagodno, posebno drugom detetu, mada su česte i situacije da dete uopšte ne odreaguje, ali je roditelj taj kome to “zasmeta”.\nKAKO ODREAGOVATI, A NE NAPRAVITI “POBUNU” U PARKU (IGRAONICI, NA ROĐENDANU)?\nBilo bi idealno i svakako jednostavnije kada bi svi roditelji razumeli dobre namere svoje dece, jer verujte nijedan dvogodišnjak ne izađe iz kuće sa idejom da nekog namerno uštine, udari ili otme igračku! Ali, s obzirom da roditelji imaju “ugrađen sistem” zaštite potomaka i da ne želimo da baš naše dete bude uzrok prepirke i svađe, onda je rešenje da umesto da govorimo stalno “Ne!”, usmeravamo dete i govorimo mu šta DA radi. Na primer – “Pitaj da li možeš da uzmeš igračku”, “To batu boli, hoćeš da ga pomaziš da prođe?”, “Slučajno si ga udario u nos, to ga boli, hoćeš da mu se izviniš?”…\nRačunajte da će i posle ovoga neki roditelji jednostavno impulsivno reagovati (a možda ćete i vi u sličnoj situaciji!), ali probajte da ih razumete. Vama je važno da čak i u takvim situacijama usmeravate dete šta da uradi, jer će bolje razumeti od onog “Ne!”\nNaravno, ne očekujte da će mu odmah sve biti jasno, posebno ako je mlađe od dve godine, ali svakako treba da vam bude NAVIKA da mu uvek objasnite.\nUkoliko primetite da dete namerno udara i povređuje druge, važno je da kroz razgovor ili objektivno posmatranje trenutne porodične situacije (možda ste nedavno dobili bebu, pa detetu nedostaje pažnja, preselili ste se, dete je krenulo u vrtić…), nađete uzrok. Ako se sve svede na grdnju, kaznu i opet “ne!”, problem neće biti rešen nego se može očekivati da eskalira…\n3. SADA dolazimo do NAJVAŽNIJEG dela na ovu temu 🙂\n“Ne diraj to! Nemoj tu da sediš! Ne gledaj ceo dan u taj ekran! Ne stavlja se to tu!”, i slični zahtevi su potpuno beskorisni iz dva razloga. Prvo, mozak ne razume negaciju. Sve dok detetu govorimo da nešto ne radi, ono će ipak raditi, ali ne zato što nam tera inat, već zato što mu mi nesvesno dajemo takve instrukcije. Da bi mozak “razumeo” šta NE treba da se radi, prvo mora da zamisli tu radnju. Tako dolazimo do drugog razloga, odnosno posledice negacije, a to je usmeravanje pažnje upravo na ono što ne želimo da dete radi.\nPa, KAKO onda reći?\nPrvo se zapitajte koji je vaš CILJ kada kažete detetu da nešto ne dira? Šta u stvari želite da mu poručite? Da bude pažljiv da se ne povredi? Da pazi da nešto ne padne i razbije se? Da će se isprljati?\nOnda tako i recite!\n“Budi pažljiv jer to može da te povredi. To je lomljivo, probaj da ga zaobiđeš. To se lako lomi, bolje ga gledaj iz daleka. Vidiš to je prljavo, ako priđeš preblizu isprljaćeš se…”\nUmesto – “Ne gledaj ceo dan u ekran!” – recite (ja uvek predlažem i dozu šaljivosti i veselosti, u glasu, jer deca na to lepo reaguju) – “Za danas je dosta buljenja u TV, idemo sada u park da razmrdamo telo i vijuge! Dosta, bre čoveče tih igrica, umoriće ti se mozak! Nahrani ga nekom knjigom! Hoćeš da izaberemo zajedno?”\nNa ovaj način mi zapravo USMERAVAMO dete na ono što treba, tačnije vodimo konstruktivnu komunikaciju koja daje bolje rezultate od pukog ponavljanja negativne rečce.\nSada je bar malo lakše da se razume kada je OK reći „ne“, a kada ga (i čime) treba zameniti. Kao i uvek, napominjem da je za sve potrebno vreme, pa tako i za usvajanje ovakvog načina govora.\nArhiva Select Month Mar 2020 Oct 2019 Aug 2019 Jul 2019 Jun 2019 May 2019 Apr 2019 Jan 2019 Dec 2018 Sep 2018 Jun 2018 Apr 2018 Feb 2018 Dec 2017 Nov 2017 Oct 2017 Sep 2017 Aug 2017 Jul 2017 Jun 2017 Apr 2017 Mar 2017 Jan 2017 Dec 2016 Nov 2016 Oct 2016 Sep 2016 Aug 2016 Jul 2016 Jun 2016 May 2016 Apr 2016 Mar 2016 Feb 2016 Jan 2016 Dec 2015


Liga Evrope: Chelsea u Grčku otputovao bez Hazarda | N1 BA\n20.09.2018. |08:59 >09:03 |\nMaurizio Sarri, menadžer Chelseaja na prvu utakmicu grupe “L“ Lige Evrope u gostima kod solunskog PAOK-a nije poveo jednog od najboljih igrača Edena Hazarda. Osim njega među putnicima za Grčku nisu bili ni Mateo Kovačić i David Luiz.\n“Hazard mi je poslije utakmica za reprezentaciju i naše protiv Cardiff rekao da je malo umoran, pa sam odlučio da je bolje da ostane u Londonu trenira i odmori se. Kovačića nema jer ima lakšu povredu, dok je Luizu ovaj period bio dosta naporan. Igrao je često u posljednje vrijeme nakon šest mjeseci pauze, pa je bolje da i on ostane i uz trening se odmori“, rekao je Sarri.\nChelsea ima jako težak raspored u narednih desetak dana. Nakon gostovanja u Solunu čeka ih duel sa West Hamom u Premier ligi, a onda 26. i 29. septembra dva ogleda sa Liverpoolom. Prvo u Liga kupu, a zatim i u prvenstvu.\nSusret 1. kola grupe “L“ Lige Evrope između PAOK-a i Chelseaja igraće se večeras sa početkom u 18.55 sati.\nEden Hazard Chelsea liga evrope


"Ono što je važno za SAD je da svaki sporazum bude nešto što obe strane mogu da podrže, obe strane veruju da štiti njihove suštinske interese, a ono što smo uradili je da podstičemo strane da sednu za pregovarački sto i pregovaraju o sporazumu najbolje što mogu", rekao je Palmer za Glas Amerike na albanskom jeziku.\nPrema njegovim rečima SAD ne podržavaju neki konkretan rezultat ili neki određeni deo mogućeg sporazuma između Beograda i Prištine, pojasnivši da pitanje granica takođe može biti deo sporazuma, ali da "nije njegov glavni element".\n30.05.2020 Od 1. juna normalizacija međugradskog saobraćaja (655)\n30.05.2020 Agencija pokreće postupak protiv šest funkcionera zaposlenih na Kosovu (311)


Ljubav na drugo preslušavanje – Suština pasijansa™\nPre par nedelja smo išli u bioskop. Kad tako kažem, osećam se kao da živim u nekom velikom gradu u Americi: sednemo u auto, pa sat vremena vožnje do zabave… Do Zrenjanina, u multipleks u tržnom centru na zapadnom obodu komšijskog grada. Kikinda nema bioskop odavno – najradije ne bih da komentarišem onu sramotnu prevaru koju neki nazivaju bioskopom, reč je o vikend-improvizacijama projekcija na parčetu iskrpljene posteljine nejednake beline, uz jad od zvuka u pozorišnoj sali koju neka šačica sitnih bandita iznajmljuje na duge staze.\nSve u svemu, gledali smo film Bohemian Rhapsody, o kome se, ne bez razloga, mnogo priča.\nVozeći kući pustim drumom kroz novembarsku noć, utonuo sam u misli, ne razmišljajući mnogo o filmu, nego se prisećajući jedne večeri, takođe je bio novembar, pre skoro četiri decenije. Setio sam se svog prvog Queen vinila u fonoteci i čudnog odnosa koji sam imao prema njemu prvih nekoliko meseci što sam ga imao…\nAlbum A Night at the Opera (1975) sam dobio negde krajem novembra 1979, dok je moja vinilna fonoteka bila tek u začetku. Mama je bila na nekom seminaru u Subotici i odlučila da me obraduje: ušla je u Jugotonovu prodavnicu i objasnila da njen sin tek počinje da skuplja ploče, a da ona ne zna šta bi mu kupila. Prepredeni prodavac je igrao na sigurnu kartu: “Ovaj album treba da ima svako, a ako ga nekim slučajem već ima, lako će se sa nekim menjati”, reče i očas utvrdi pazar.\nKad sam raspakovao ukrasni papir – pamti li iko od vas taj osećaj slatkog nestrpljenja kad dobije ploču, a još ne zna koju? – obradovao sam se, jer sam prepoznao omot iz “Ilustrovane rock enciklopedije”, koji je tada bio moja jedina suvisla referenca za formiranje fonoteke, a Queen je bila grupa na mom nedavno formiranom spisku za nabavku.\nTaj čudesni početak, klavir obmotan teškim zvukom duboke distorzije… Pesme koje nikad nisam čuo… Čudni miksevi, višeglasje koje je teško ukapirati… Zapravo, osim “Bohemian Rhapsody“, koju sam čuo na radiju par puta, nikad ništa drugo sa tog albuma nisam čuo. A onih par novijih numera od Queen koje sam još znao (himnično naduvana “We Are the Champions“, blesavi pesmičuljak “Mustapha“, “Bicycle Race” beše prevashodno zanimljiv kao singl sa onim omotom…) više su me zbunjivale nego oduševljavale, a u ovom kontekstu nisu pomagale. Nesumnjivo, neki buzz je ovde postojao… Ali, šta je ovo? Kakvi su to zvukovi, kakvo je to pevanje?… Ama, šta je bre ovo?…\nQueen – A Night at the Opera (1975). U času objavljivanja, bilo je to najskuplje snimanje nekog rock albuma uopšte. Legenda kaže da je tonski snimatelj u jednom času uspeo da ubedi Fredija da se obuzda sa beskonačnim nasnimavanjem glasova, pošto je master traka počela da se krza po ivicama od previše premotavanja.\nPreslušao sam album samo jednom u celosti te večeri. Dobro se sećam da sam još jednom pustio početak, upravo današnju numeru, a zatim stavio ploču u štek. Tad sam imao možda 30-40 LP vinila, držao sam ih u nekoj vitrini uspravno, otvoreno zdesna, pa bih poslednju ploču koju sam slušao uvek vraćao sasvim desno… Frekventni naslovi su uvek bili desno, oni ređe slušani su odlazili levo. Na kraju je album Night at the Opera otišao sasvim levo i ostao tamo prilično dugo vremena…\nA onda mi je došao u posetu jedan malo stariji drugar, odmah s vrata rekao “daj da vidim čega tu ima” i skočio da prevrće moj još uvek neveliki špil vinila. Odmah je uočio ploču sasvim levo, izvukao je i bez pardona turio na gramofon. Tad sam najzad, prvi put, momentalno osetio “one” trnce, ali za razliku od prvog preslušavanja, ovog puta su se održali dugo…\n“Gledaj”, reče drugar, “znaš li da su Queen ranije na omotima ploča ponosno napominjali da ne koriste sintisajzere?” – i pokaza mi tekst No synthesisers! na dnu impresuma.\nNe, to tada nsiam znao. Ali, nisam ja o sintisajzerima ni razmišljao, već o činjenici da to nije muzika Queen koju smo u tom času svakodnevno slušali. Bilo je leto 1980, TV i radio su bili prepuni numera sa upravo objavljenog Queen albuma The Game (1980) – nismo mogli živi ostati od hitova “Crazy Little Thing Called Love” i “Another One Bites the Dust“, prvi je dominirao na televiziji zbog upečatljivog spota, drugi na radiju zbog izvrsnog rifa na basu. Zaista, taj novi album je bio prvi na kojem je grupa koristila sintisajzere, što je drugar takođe prokomentarisao.\nZapravo, od prve do poslednje rilne albuma, drugar je mleo i mleo, pričao koješta, ali ga nisam slušao, već sam slušao A Night at the Opera kao opčinjen. Najzad me je sustiglo.\nNe mogu da se setim da li sam se tad ili kasnije zapitao šta mi bi da uopšte ne pokušam da poslušam album još jednom – verovatno nisam. No, mogao sam makar paušalno da poverujem svim mogućim komentatorima i kritičarima da je posredi vanserijsko remek-delo koje će zauvek ostati nešto posebno u rock literaturi, i to ne samo kad je reč o grupi Queen. Šta se to desilo kad sam prvi put preslušao A Night at the Opera, zašto mi tada nije legao, a tek zašto li sam ga flagrantno zaobilazio duže od pola godine, tek kasnije sam sebi pokušavao da objasnim, ali do odgovora nisam nikad došao. Štaviše, danas imam bar pet mogućih objašnjenja iz zone naknadne pameti, što znači da nijedno nije dobro.\nDanas je druga priča, naravno, i tako ostade zanavek. Možete mi verovati na reč ili ne morate: od gomile Queen albuma koje imam na raznim nosačima zvuka, samo dva potežem samoinicijativno. To su A Night at the Opera i Queen Live Killers (1979). Zbog ludila koje sam bio u prilici da čujem na tom potonjem, živom albumu, još tad sam rekao sebi da ću kad-tad pohoditi koncert grupe Queen. Tako je i bilo, ali to je neka druga priča.\nAh, da: pogledajte taj film u nekom kvalitetnom bioskopu. Vredi vremena, truda i novca.\nKakvi su vetrovi duvali tom čoveku kroz glavu? Nećemo to razumeti nikad.\nPrethodno Prethodni prilog: Pomozi mi, Bože\nSledeće Sledeći prilog: Beleške iz Jocine garaže


POZNATI PSIHOTERAPEUT ZORAN MILIVOJEVIĆ: Kod nas su najveći problemi siromaštvo, kriza ljubavi i mentalitet uživanja | Serbiantimes.info\nPsihoterapeut Zoran Milivojević govorio je o napuštenoj deci kod Alibunara, krizi ljubavi, ali i o tome na koji način bi u 21. veku trebalo birati partnera\nZoran Milivojević je, komentarišući priču o šestoro dece koja žive sama kod Alibunara, ukazao da je većina verovatno osudila majku koja ih je napustila, ali je ukazao na to da se još ne zna šta se dogodilo.\n“Deca sede u kaputima iako su unutar prostorije. Slažem se da ovakvih slučajeva ima par stotina u Srbiji. Tužan podatak je da troje dece dnevno biva izmešteno iz svojih porodica. To znači da je kod nas najveći problem siromaštvo”, ukazao je Milivojević.\nSlažem se da ovakvih slučajeva ima par stotina u Srbiji. Tužan podatak je da troje dece dnevno biva izmešteno iz svojih porodica. To znači da je kod nas najveći problem siromaštvo\nNapomenuo je da su ljudi vrlo solidarni kada je teško: “Verujem da susedi oko ove porodice pomažu toj deci”.\nS druge strane, ukazuje Milivojević, kada se društvo bogati, javljaju se drugi problemi.\n“Umesto da u emotivnim vezama vide nešto što omogućava preživljavanje, onda se ljudi otuđe, drugi ljudi postaju dosadni, na primer ‘jao, dolazi tetka, jao, ostaje dva dana’. Promene se međuljudski odnosi i ljudi pokušavaju da nađu kvalitet života, a to je prvenstveno da se dobro osećaju, pa se dođe do predstave o ljubavi i vezama u kojima ljudi žele da drugi ne bude samo prijatelj, partner, neko ko je u nevolji, nego izvor uživanja i dolazimo do krize ljubavi koja danas postoji na celom zapadu”, ističe psihoterapeut.\nIstičući da su se danas stvari promenile, Milivojević je ukazao da su nekada ljudi u drugim ljudima tražili sigurnost i oslonac jer su bili upućeni jedni na druge zbog teškog života.\nLjudi pokušavaju da nađu kvalitet života, a to je prvenstveno da se dobro osećaju, pa se dođe do predstave o ljubavi i vezama u kojima ljudi žele da drugi ne bude samo prijatelj, partner, neko ko je u nevolji, nego izvor uživanja i dolazimo do krize ljubavi koja danas postoji na celom zapadu\n“Međutim, kad se promene okolnosti i kad se razvije mentalitet uživanja, eventualno se želi jedno dete, promeni se i to i pojavi se narcisoidnost – doživljava se kvalitet života na osnovu onoga kako se oni sami osećaju i u odnosu na to procenjuju se drugi ljude. Prija onaj koji je prijatan, kad je neprijatan, onda ga izbegavam. Tako da smo se dosta promenili”, smatra Milivojević.\n“Vi idete i odjednom zavibrirate na nekog i ne znate zašto je to tako, a onda i ta osoba zavibrira na vas, i kao ljubav je rođena, a zapravo ste se vi zaljubili”, ističe psihoterapeut.\nA niko nije idealan. Zato dođemo do toga da, kad je neko očaran nekim, i to prođe, onda se kasnije razočara. Ta stvarnost mu se više ili manje ne dopada. Pa ljudi onda kažu ‘on je pogrešan izbor’ i onda biraju ponovo, na isti način\n“A niko nije idealan. Zato dođemo do toga da, kad je neko očaran nekim, i to prođe, onda se kasnije razočara. Ta stvarnost mu se više ili manje ne dopada. Pa ljudi onda kažu ‘on je pogrešan izbor’ i onda biraju ponovo, na isti način”, navodi Milivojević.\n“Ako odustanu od ideje da će ljubav doneti sreću i bolje upoznaju svoje nesvesne procese, moguća je saradnja svesnog i nesvesnog i onda je moguće birati tako da budemo zadovoljni i dobro izaberemo jer smo spojili srce i mozak”, ukazuje psihoterapeut.\nRelated Topics:ljubavZoran Milivojevićpsihoterapeutsiromaštvopartner


Košarka, najnovije vesti - Naslovi.net\nRadonjić: Okolnosti nisu bile kakve smo priželjkivali\nDejan Radonjić, trener košarkaša Crvene zvezde zadovoljan je brzinom i intenzitetom posle prve utakmice nove sezone u ABA ligi. Zvezda je pobedila ekipu Splita sa 97:61 i nadigrala je goste iz Hrvatske u odbrani, kontrama i šutu za dva i tri poena. Uz… »\n„Nisam znao šta očekujem od navijača Zvezde, dugo ih nismo videli“\nKošarkaš Crvene zvezde Ostin Holins kaže da mu je u ubedljivoj pobedi nad Splitom posebno prijala podrška sa tribina. Zvezda je u prvom kolu nove sezone ABA lige pobedila Split sa 97:61, iako je bila oslabljena neigranjem nekoliko standardnih i… »\n„Bitnije od +36 sa Splitom je što smo svi zdravi izašli s terena“\nKošarkaš Crvene zvezde Stefan Lazarević kaže da je bitnije od ubedljive pobede nad Splitom to što su svi sa terena izašli zdravi. Zvezda je na startu nove sezone u ABA ligi na svom terenu u dvorani „Aleksandar Nikolić“ pobedila Splićane sa… »\nDejan Radonjić: Zadovoljan sam pobedom, nije bilo jednostavno poslednjih dana!\nTrener košarkaša Crvene zvezde Dejan Radonjić rekao je večeras da je zadovoljan pobedom nad Splitom, kao i da je ekipa pokušala da prevazidje trenutnu situaciju. "Prvo bi trebalo reći da nije bilo jednostavno ovih skoro 14 dana. Pokušavali smo da… »\nNavijači zvezde ne veruju, tviter gori: Jedan igrač ih je odmah kupio (foto)\nCrveno-beli ubedljivo savladali Split na startu ABA lige. Košarkaši Crvene zvezde odlično su počeli novu sezonu ABA lige pošto su u prvom kolu više nego ubedljivo savladali Split 97:61. Iako su crveno-beli bili bez četvorice povređenih igrača… »\nSplit arhiviran, sledi veliki derbi: Svestan sam da neće biti lako! Spremni smo na sve\nRadonjić čvrsto stoji na zemlji. Košarkaši Crvene zvezde fenomenalnom partijom otvorili su novu sezonu u ABA ligi. U dvorani "Aleksandar Nikolić" klub sa Malog Kalemegdana savladao je Split rezultatom 97:61 (više o tome pročitajte ). Svoje utiske… »\nBeta pre 10 sati\nKošarkaši Crvene zvezde pobedili su večeras na svom terenu ekipu Splita sa 97:61 (22:16, 31:12, 22:13, 22:20), u meču prvog kola ABA lige. Najbolji učinak u domaćoj ekipi imao je Nikola Ivanović sa 20 poena i po šest skokova i asistencija, Stefan… »\nSportske.net pre 10 sati\nKošarkaši Crvene zvezde savladali su Split u Beogradu rezultatom 97:61 (22:16, 31:12, 22:13, 22:20) u okviru prvog kola regionalne AdmiralBet ABA lige. Pitanje pobednika se nije postavljalo niti u jednom trenutku, "crveno-beli" su ostvarili ubedljiv… »\nKošarkaši Crvene zvezde silovito su započeli odbranu titule u ABA ligi, pošto su na otvaranju takmičenja deklasirali Split. Zvezda je potvrdila ulogu favorita ne samo u ovom meču, već i u čitavom prvenstvu i bila ubedljiva protiv kluba koji se… »\nKao što je i bilo za očekivati! Uprkos činjenici da trener Dejan Radonjić nije mogao da računa na brojne igrače usled povreda, Crvena zvezda je lako izašla na kraj sa ekipom Splita.. Već na poluvremenu je bilo jasno ko će odneti pobedu, jer je… »\nDanas pre 42 minutajoš 1 povezana\nB92 pre 12 minutajoš 5 povezanih\n"SAD formira timove za Balkan": Brnabić: Očekujem da će u narednim danima Vašington posvetiti veću pažnju provokacijama na Kosovu


Šarcu pretili na društvenim mrežama još u septembru: Nekome se opasno zamerio pre devet godina (FOTO) - Svetionik.com\n385 mesto 0\n1333 Šarcu pretili na društvenim mrežama još u septembru: Nekome se opasno zamerio pre devet godina (FOTO)\nObjektiv · 18.10.2020 20:35\nPripadniku pljačkaške bande “Pink panteri” Aleksandru Šarcu (36) koji je juče teško ranjen na parkingu tržnog centra “Ušće” na Novom Beogradu su početkom septembra upućene pretnje društvenoj mreži Instagram. Oba metka su mu u glavi: Stigle najnovije vesti iz BOLNICE, evo u kakvom stanju je Šarac Na profilu “duh.grobarstva” su objavljene fotografije njega i supruge,\nObjektiv · danas 09:06\nObjektiv · danas 09:33\nNEMIRNE GRUDI Milice Pavlović: Đuskala na nastupu, a onda pokazala više nego što je htela (FOTO)\nObjektiv · danas 09:44\nPopularna srpska pevačica Milica Pavlović nedavno je nastupila u jednom novosadskom klubu gde je napravila odličnu atmosferu. Publika je uživala i sa njom u glas pevala njene hitove, a muškarci su imali šta da vide. Instalirajte našu iOS ili Android aplikaciju – Objektiv.rs Naime, Milica je za ovaj nastup odabrala tesnu roze haljinu iz koje su joj u pojedinim Pročitaj više\nSvaki put će vas oboriti s nogu! Stari hleb punjen spanaćem, jajima i sirom (RECEPT+VIDEO)\nObjektiv · danas 09:01\nUmesto klasičnih toplih sendviča, predlažemo vam malo originalniju ideju kako da iskoristite bajat hleb. Zašto ga ne biste napunili spanaćem i jajima, pa još tu dodali zdenka sir i začine? Instalirajte našu iOS ili Android aplikaciju – Objektiv.rs Zvuči primamljivo, zar ne? A najbolja strana je što možete koristiti različite sastojke, ili prosto ono što trenutno imate u frižideru. Pročitaj više\nPokvareni mehanizam ili PARANORMALNA pojava? Pogledajte šta se dešava sa lutkom (VIDEO)\nObjektiv · danas 10:06\nBritanka Džoen Sajper kaže da voli da gleda filmove, ali da ono što se njoj dešava u sobi sa dečjom lutkom nema veze s tim. Džoen tvrdi da se radi o paranormalnoj pojavi tokom koje “neko” ili “nešto” pali i gasi lutku, odnosno ima kontrolu nad njom. I dok ljudi u komentarima tvrde da je Pročitaj više\n“Niste nas ozbiljno shvatili”: Dr Janković o mogućim OŠTRIJIM merama i GRANICI kojoj ne smemo prići\nPooštravanje mera jeste razmatrano na poslednjoj sednici Kriznog štaba, kaže imunolog Srđa Janković i dodaje da je za sada akcenat na boljoj primeni mera koje su već na snazi. Šta će biti sa Srbijom ako pređemo 1.000 pozitivnih u danu? Dr Petrović izneo MRAČNU PROGNOZU On je za TV Pink naveo da će mere biti Pročitaj više\nNa društvenim mrežama se na milion načina dosad mudrovalo o svemu živom, ali premalo puta su ljudi ulazili u srž oko brijanja intimnih delova tela. S tim se na TikToku pozabavila ginekolog i povremena medicinska sestra Heder Helton, koja je već 19 godina u poslu. Heder je objasnila kako najbolje i na najsigurniji način obrijati Pročitaj više\nKorona se OBRUŠILA na Evropu: Broj zaraženih UDVOSTRUČEN, jedna zemlja apsolutni rekorder\nU poslednjih 10 dana broj obolelih od koronavirusa u Evropi se vise nego udvostručio, a brojne evropske zemlje beleže rekorde u broju novoobolelih. Prvi put, od 12. oktobra, u Evropi je zabeleženo 100.000 novoobolelih u jednom danu, prenosi Rojters i dodaje da je do sada u Evropi od korone obolelo 7,8 miliona osoba, a preminulo Pročitaj više\nOlga mu uništila život: Poslao joj 250.000 dinara, zbog nje se RAZBOLEO, a evo šta mu je uradila\nKada je Britanac Kolin Or (40) preko jedne internet stranice za upoznavanje upoznao Ukrajinku Olgu Marčenko, mislio je da je to ljubav njegovog života. On i Olga razmenili su više od 800 poruka, hiljade poruka na WhatsAppu, brojne telefonske pozive i fotografije. Kolin je tokom njihove veze 32-godišnjoj Olgi slao i novac koji joj je Pročitaj više\nSećate li se žešće SVAĐE Mikija Đuričića i Marijane Mićić? Pljuštale UVREDE, intervenisalo obezbeđenje…\nMiki Đuričić poslednjih 15 godina učestvuje u raznim rijaliti programima, a prvi put smo ga upoznali u Velikom Bratu. Dragana i Seka NE GOVORE 10 godina, a ovo je POZADINA sukoba posle kog je usledila i ZABRANA Aleksićeve! On je u jednoj od sezona ovog rijalitija odneo i pobedu, a ono čemu je očigledno oduvek Pročitaj više


КОЛОНА ОКЛОПНИХ ВОЗИЛА БЕЗ КРАЈА: Масивни руски војни конвој стигао у Сирију! (ВИДЕО)\nЈош један масивни руски војни конвој примећен је ове недеље на аеродром Камишли на североистоку Сирије, јавио је арапски РТ.\nПрема извештају , руски војни конвој прешао је из подручја Аин Иса у покрајини Ал-Рака до аеродрома Камишли у суседној Ал-Хасаках.\nОвај руски војни конвој друго је веће размештање трупа на аеродрому Камишли у последња 48 сати.\nOpet pogresili put ka Kosovu?\nSačekaćemo tvoje amerikance da nam oslobode Kosovo!\nPa, oni gu osvojili, a ti bi da ti gu oslobode, jos i da ti serviraju deset s lukom, ne biva.\nTo ti pricam matori!\n@ persida, …..Ниси заслужила, али ето признајем да ти је добар штос. Ја бих додао озбиљно да би овако могло и са српским тенковима, али под условом да нам се обезбеди свемирски штит, као и уз обећање да нас неће касније испоручивати Механизму, или Хрватској.\n@ persida, …..Апропо, шта мислиш, да ли у подземљу аеродрома Слатина код Приштине, има паркиран неки F16? Или неки беспилотни дрони?\nMa jasno, nama je cilj da se nista ne menja dok ne nestanemo. Na tome Vucic i Slobodanka rade svakodnevno. E, Slobce, zar gu ne vidis da realnost se sigra sa te tvoje fantazije.\nOpet lažeš > Vučić niје Slobodanki po volji. Niti Vučić ima pod kontrolom Moskvu. On laže, petlja i manipuliše, a može se primetiti iz aviona da i tebi ide od ruke što i malivuku.\nPutko kopira Vucka kad god stigne, tragicno mori to je. Da gazda na velesilu ponasa se kao gaza na Marinkovu baru.\nNa znajem, nesam gu zalazila u te podrumi.\nŠtos nije dobar, ni duhovit ni smešan. Nije ni štos jer je himna gluposti. Nekada su kriterijumi bili drugačiji, naprimer da se ne sme biti glup, a sada poželjne su i namerno se podstiću sve veće gluposti, već su toliko porasle da su postale nacionalna sramota. ... U sirijskom ratu Rusija je mnogo puta izbegla da se nadje u direktnom sukobu sa američkim snagama. Sirija se oslobadja bez direktnog sukoba vojnih snaga Rusija-SAD, to je pravilo koje mora da se ispoštuje. Isto to radi i drugi saveznik Iran. iranske snage prisutne u Siriji ne upuštaju se u direktan sukob sa vojnim snagama SAD. U suprotnom Sirija bi već bila pretvorena u prah i pepeo kakav dosad svet nije video. Kada pozivate ruske tenkove na Kosovo, onda to isto pravilo važi i za Kosovo, istovremeno i za celu državu Srbiju. Nama ne može biti cilj sukob velikih tačnije najvećih vojnih sila na teritoriji naše države. Neki izlaz nam treba, ali sigurno ne takav. Neverovatno je koliko su Srbi operisani i od politike i od strategije.\n@ Slobodanka, …..Слажем се са тобом, нисам био ни духовит ни смешан. А ни ово чудо од Персиде није било ни духовито ни смешно. Али дозволи да ти кажем да Срби ипак нису оперисани од стратегије и од Политике. Србима је одузето право да се баве тим наукама које си навела. Зато их нема у званичним показатељима. Има их само у неким сорошоидним анкетама, негде при задњем месту.\nGrad AL Kamišli je preko ovog aerodroma slao pomoć u hrani i lekovima koja se bacala iz vazduha u dugo opkoljeni grad Deir ez Zor. (DEZ je slične veličine kao naš Novi Sad, nalazi se na velikoj reci slično kao NS, u Novom Sadu je bio naš gigant NIS Naftagas, a kod DEZ-a ima ili bilo je dosta poslova sa naftom i gasom.) Saveznici Rusija-Sirija nakon preuzimanja grada AL Kamišli i ovog aerodroma sada su dobili uslove da ostvare potpunu kontrolu najistočnijeg dela severne granice Sirije od Al Kamišlija do gradića Al Malikija i južnije od njega. Time će biti presečun put Amerikancima iz najsevernijih delova Iraka u Siriju. Postepeno će smanjivati sirijsku teritoriju po kojoj vršljaju Amerikanci, a zatim sledi napredovanje od severa ka jugu duž kratke istočne granice Sirije. Time bi sve 4 granice Sirije bile zatvorene.\nRusija nije u ratu sa Zapadom, osim u glavama naivnih vucicevaca kao sto je Slobodanka. Nema nikakvog rata, osim kao medijskog zapaljenja mozga. Nece Rusi na Amere, da im ovine zamere. Zajedno kradu naftu iz Sirije i nose kuci, idi begaj. Kad sve uniste, ostace Sirija kao na tacni krvozednim cionistima da je dokrajice. To je osnovni plan, i to nije nimalo smesno.\nNaša dežurna pametnica vidi rešenje u tome da Rusi udare na Amere. Tebe stvarno više ne treba ni komentarisati. Ko će beni naodgovarati?\nPa, ti ces, ko bi drugi? Ovde se ne dopisuju pametni, vec dokoni.\nA kad će Rusi među Ruse u Odesu i Harkov?\nNaivan si, neće oni nazad samo Odesu, nego celu Ukrajinu. Na kraju svih igara Ukrajina (ili bar njen veći deo) najverovatnije će se vratiti u zajedničku obnovljenu državu i to mirnim putem. Slediće primer Belorusije, ne baš odmah iza nje, ali vremenom desiće se i to. Kroz istoriju Ukrajina je imala ovakve brojne oscilacije. Počev od vremena Bogdana Hmeljnickog od 1654 godine kad se pripojila ruskom carstvu imala je tumbanja i dvoumljenja Istok Zapad. Pre te odluke birali su izmedju 4 gospodara: sultana turskog, kana krimskog, poljskog kralja ili ruskog cara. Narod je tada jednodušno povikao: "Volimo pod cara moskovskog, pravoslavnog". Ali kao posledica tog pripajanja počeo je rat izmedju Poljske i Rusije, a unutar ondašnje Ukrajine (koja je bila manja od današnje i imala je drugačiji naziv) počeo je gradjanski rat poznat kao Ruine. Da li Vi danas možete da zamislite da većina Ukrajinaca usklikne: Volimo Nemačku i Angelu Merkel ili Volimo Poljsku i Andžeja Dudu, priklonimo se odmah tim državama. Ma koliko da im je potrebna EU, prvenstveno zbog kakvog takvog posla, ni danas to ne bi prošlo. Verovatno zato Zapad nastoji da pocepa Ukrajinsku crkvu, jer kad bi im ukrali i duhovnost onda mogu da rade sa njima štagod hoće. Ko naivan veruje da je to Porošenko sam smislio. Zatim jasno je da sledi slabljenje EU, te sve manje će im nešto značiti EU. I na kraju gde bi oni mogli da potraže zaštitu? Mislim da razni savetnici pri Kremlju veoma dobro znaju celokupnu istoriju Ukrajine, te da zato rukovodstvo Rusije koliko ono može da utiče, nastoji da budu izbegnute konfrontacije veće od postojećih.\nLakše će se vratiti Rusiji, ako je medju njima manje prolivene krvi. Vama to deluje nemoguće jer nama Ukrajina dosta liči na Hrvatsku, ali liči ona i na Hrvatsku i na Crnu Goru. Zašto da sve svoje (i Ukrajince i Ruse) ostave Zapadu, a sukobe medju njima je i doneo zapad u svom teškom rusomrzačkom interesu. Ovako ako na kraju Rusija preuzme veliku većinu, onda ko bi ratovao protiv Rusije na njenoj zapadnoj granici? Uglavnom evropljani i to nesloveni i pride Poljska. A to je za Zapad puno skuplja varijanta. ... Naprimer da ode Milo i da dodje neko normalniji, odnosi Srbija-Crna Gora za nekoliko godina postali bi sasvim drugačiji.\nMoze da ode Milo kuda hoce, ja bih svim Crnogorcima i Hrvatima zabranila da ulaze u Srbiju.\nKako si pročitala tu tvoju omiljenu cionistićku literaturu? Ni to nisi pročitala sa razumevanjem. Jevrejski plan osvajanja sveta zasniva se baš na tome da oni sve zavade, i zatim da oni kontrolišu novonastali haos, odnosno da profitiraju na tudjoj nesreći.\nZar toj ne rade Jevreji od kad je sveta i veka. A ti ces da gu pomiris svet, pa da tece med i mleko. Politika cekanja i kalkulisanja koju praktikuju Vucko i njegov plagijator Putko, to je tvoja religija. Pa, cionisti takve mlakonje mazu na hleba.\nКако кнез-цион осмисли сукобе међу било којим Словенима, тако и одмах Персида игра и извршава. Како си плитка,и лако употребљива, теби ни читање не помаже, нити ће помоћи.\nMoras priznati realnost asko hoces das je promenis. Posto ti verujes das cionisti nemaju moc, vec je samo ima Car Putko, za tebe nema problema. Pilule ti ne trebaju niti bilo sta sto bi podsticalo rad mozga.\nE, pa gdegodj Rusi imaju bracu, tuj gu ne pomazu, pomazu gi samo na muslimani i Jarapi.


O PKF International\nZašto odabrati PKF Hrvatska?\nPKF je globalna obitelj pravno nezavisnih društava povezanih zajedničkim opredjeljenjem za kvalitetu, integritet i jasnoću u složenom regulatornom okruženju. Pruža jasna rješenja za usluge poreznog i poslovnog savjetovanja, revizijske i poslovne usluge za društva širom svijeta. Na tržištu računovodstvenih i poslovno-savjetodavnih usluga prisutna je od 1969. godine.\nPKF obitelj sastoji se od preko 400 ureda koji djeluju u 150 zemalja na 6 kontinenata. Specijalizirana je za pružanje visokokvalitetnih revizijskih, računovodstvenih, poreznih i poslovnih savjetodavnih rješenja međunarodnim i domaćim organizacijama na svim tržištima.\nČlanice grupacije PKF International ostvaruju više od milijarde dolara prihoda, a grupacija je članica „Forum of firms“, organizacije koja je posvećena dosljednom provođenju i visokim standardima kvalitete financijskog izvješćivanja i revizije diljem svijeta.\nKljuč uspjeha grupacije PKF International jesu kontinuirana suradnja i razmjena iskustava na globalnoj razini.\nVisokokvalitetan rad temelji se na standardiziranim, iskustveno-dokazanim učinkovitim pristupima i procesima koje podupiru lokalni partneri, ujedno i stručnjaci za lokalna tržišta, uvijek dostupni za upite klijenata.\nKonstantna edukacija i usavršavanje, kako u samom znanju, tako i u kvaliteti poslovanja, okosnica je našeg predanog rada i uspješnog poslovanja, uz uvijek prisutne visoke etičke standarde naših lokalnih timova stručnjaka.\nPonosimo se brzim pristupom tehničkom vodstvu te potpori ostalih članica grupacije ukoliko se vaše poslovanje širi na međunarodnu razinu.\nOno što nas uistinu razlikuje od drugih jest naglasak koji stavljamo na pozorno slušanje jedinstvenih okolnosti svakog klijenta te način na koji naši lokalni partneri i timovi rade s klijentima sa svrhom pružanja najboljih rješenja za njihove zahtjeve.\nKao vodeći neovisni globalni računovodstveni savjetodavni brend, za iskustvo grupacije PKF International ključna je suradnja. Iako svi članovi zadržavaju punu neovisnost, zajednička globalna mreža omogućuje nam da ponudimo svaku računovodstvenu i savjetodavnu uslugu koju klijent može zatrebati, stvarajući tako rješenja po mjeri današnje složene ekonomije.


Pandora Seks lutka od 168 cm | Zadovoljite svoju fetiš\nPANDORA KAO SEX DOLL\n$ 1,799.00 USD $ 1,999.00 USD Uštedite 10% ($ 200.00 USD)\nPandora je naš 168 cm. KAO seksualna lutka. AS Lutke su izrađene od kvalitetnog tpe materijala i kvalitetne izrade. AS Sex lutke svjetski je lider u industriji seks-lutki vrhunske kvalitete lutki koje uključuju tako elegantne značajke i inovativni život poput osobina u njihovoj proizvodnji lutki. AS lutke svrstavaju se na vrh klase seks-lutki po kvaliteti i ljepoti svojih lutki kada je u pitanju kupovina seks-lutke.\nMarka: AS Sex Doll\n5 ft. 5 u.168 cm.\nTežina 72.7 lbs.\nČelični kostur punog raspona i fleksibilni spojevi\nPoprsje: 31.4 inča\nStruk: 20.4 inča\nBokovi: 36.2 inča\nVagina: 8.6 inča\nAnus: 5.5 inča\nUsta: 4.7 inča


Poziv na proteste: Stop teroru Kriznog štaba - Vijesti Srpske – Najnovije vijesti iz Republike Srpske i BIH\nNaslovna Uncategorized Poziv na proteste: Stop teroru Kriznog štaba\nPoziv na proteste: Stop teroru Kriznog štaba\nNa plakatu stoji i natpis „Stop teroru Kriznog štaba“…\nUdruženja ugostitelja „Horeca“ izdalo je saopštenje u kojem se kaže:\n„Udruženje HoReCa RS iscrpila je sve mogućnosti pregovora sa Vladom Republike Srpske, nakon najnovijih mjera otvaranja svih privrednih djelatnosti, osim ugostiteljstva. Ugostiteljstvo je došlo do samog izdisaja, zaposleni konobari , kuvari i ostalo osoblje- su gladni, ili na ivici gladi. U takvim uslovima HoReCa zaposlene ne može, niti ima bilo koji argument da ih smiri i utješi.\nZbog toga, od danas ne snosimo nikakvu odgovornost za sve posledice i eventualne masovne proteste ugostitelja naše Republike“, poručili su iz udruženja.\n„Udruženje HoReCa RS, mada voljno, ne vidi mogućnost razgovora sa Vladom, na dosadašnji način, bez konkretnih rješenja, jer ne želi da bude brana između vlasti i nezadovoljnih poslodavaca i radnika, koji su gladni ili na ivici gladi, kao i čitave njihove porodice“, navodi se u sopštenju.


software at napravi me!\nradionicu vode Gordan Savičić i Danja Vasiliev\nSve što propagira kroz vazduh (kao na primer radio talasi) moze se dešifrovati. Radionica “Kroz Talase” će demonstrirati lakoću otkrivanja šifara za WEP/WPA wireless mreže. Obučićemo učesnice i učesnike jednoj korisnoj kompjuterskoj veštini za nesigurna ‘offline’ vremena.\nThe workshop showcases the ease of cracking WEP/WPA wireless network encryptions as a way for understanding the risks of Wi-Fi networks and will provide participants with handy computer skill for the precarious offline times. After the participants taught the easy ways of securing your own wireless environment.\nWritten by selena on travnja 25th, 2011\nTagged with aircrack, software, wi-fi\nNa radionici “Digitalna arheologija”, učesnice i učesnici će pretraživati sadržaj bačenih hard-diskova. Koristeći metode pozajmljene od kompjuterskih forenzičara, učesnici i učesnice će zaviriti u živote drugih, prethodnih vlasnika ovih pronadjenih predmeta. Hard-diskovi su najintimniji deo bilo kog kompjuterskog sistema. U slucaju privatnog kompjutera, radi se o najintimnijim podacima o zivotu te osobe. Mi cemo pokusati da rekonstruisemo ‘psiholoski’ portret neke osobe i povratimo linije vremena koje bi inace izbledele.\nU vreme paranoicne svesti o privatnosti, mi zaboravljamo da ‘online’ nije jedino mesto gde se moze izgubiti identitet. Iako sve vise i vise licnih podataka biva sacuvano na Internet serverima, oni su i dalje zapisani na hard-diskovima. Bilo je vise izvestaja o tome kako su hard-diskovi Internet servera zavrsavali na buvljacima, prodavani za male pare.\nTagged with data, profile, software\nradionicu vodi Darija Medić\nNa ovoj radionici ćemo pokazati kako se kroz upotrebu GPS softvera i hardvera možemo igrati sa različitim referntnim sistemima. Učesnice i učesnici će raditi sa “lokativnim” medijima u gradskom okruženju i istraživati mogućnosti navigacije kroz fizički prostor informacija.\n10. 06. 2011.\na workshop by Maria Karagianni (Genderchangers)\nUvod u ‘command line’, interakcija sa kompjuterom kroz isključivo tekstualne komande\n“Samo Tekst” radionica će uvesti učesnice u veštinu interakcije sa kompjuterskim operativnim sistemom putem teksta (command line). U Windows terminologiji, ovo se odnosi na DOS “box”, dok se pod Linuxom ili Mac OSX-om koristi Terminal, preko koga se šalju komande sistemu. Što bolje upoznate ovo okruženje, više ćete kontrole imati nad svojim kompjuterom.\n13. 06. 2011.\nTagged with command line, computer basic, software


DRUSTVENI KALENDAR ~ Novosadski dzez festival\nKada je Novosadski dzez festival? - Novosadski džez festival i ove godine ponudio je bogat prateći program u okviru manifestacije "U susret džez festivalu", tokom koje su organizovane muzičke radionice, izložbe i koncerti, a koji traje od 8. novembra do kraja zvaničnog dela festivala.\nGlavni muzički program Novosadskog džez festivala počinje danas u Srpskom narodnom pozorištu (SNP) nastupom Big benda džez omladine Vojvodine, a trajaće do 17. novembra, najavili su organizatori iz Kulturnog centra Novog Sada (KCNS).\nBig bend džez omladine Vojvodine nastupiće u 17 časova pod dirigentskom palicom Aleksandra Jaćimovića, a posle tog sastava nastupa Dečji big bend iz Rostova osnovan 1997. godine u jedinoj specijalizovanoj dečjoj džez školi u Rusiji. Prvog dana glavnog programa festivala novosadskoj publici predstaviće se i kubanac Omar Sosa i njegov kvartet, a zatim i američki džez trubač, aranžer i kompozitor filmske muzike Terens Blančard.\nDruge festivalske večeri nastupiće Rendi Breker i Franko Ambrozeti rijunion bend koji najavljuju i novo DVD izdanje koncerta u njujorškom klubu Blu nout. Iste večeri nastupa Manfred Šofa koga od sredine šezdesetih smatraju jednim od vodećih džez trubača Evrope, kao i Timo Lasi bend koji džez tradiciju 50-tih i 60-tih godina kombinuju sa modernom džez muzikom 21. veka.\nNovosadski džez festival će tokom trećeg dana ugostiti saksofonistu Benija Golsona poznatog po tome što je jedini živi džez umetnik koji je napisao čak 8 standarda za džez repertoar, izdao oko 30 albuma i napisao više od 300 kompozicija. Zvezde treće večeri biće bubnjar i profesor Berkli univerziteta Ralf Peterson koji će na koncertu svirati bubnjeve i trubu, kao i austrijski kompozitor i muzičar romskog porekla Hari Stojka sa svojim bendom.\nNovosadski džez festival i ove godine ponudio je bogat prateći program u okviru manifestacije "U susret džez festivalu", tokom koje su organizovane muzičke radionice, izložbe i koncerti, a koji traje od 8. novembra do kraja zvaničnog dela festivala.\nKarte za glavni muzički program festivala mogu se kupiti po ceni 800 dinara, dok je cena kompleta ulaznica 2.000 dinara. Prateći programi su besplatni.\nKada je Muzicki festival RELOAD? - Trajanjefestivala je dva dana. Pri tom je prvog dana...


Voja Brajović - Blic Online\n(FOTO) Nakon uloge u filmu "Toma" ŽENE LUDE ZA SINOM VOJE BRAJOVIĆA IZ PRVOG BRAKA: Kažu da je isti otac iz mlađih dana\nFilm "Toma" osvojio je publiku, a jednu od zapaženijih uloga u pomenutom ostvarenju imao je sin Voje Brajovića, Vukota Brajović, koji je tumačio lik Radmila Armenulića, muža Silvane Armenulić.\nĆerka Voje Brajovića, Iskra Brajović koju je dobio u prvom braku sa suprugom Ljiljanom, krenula je očevim stopama. Publika ju je zavolela u serijama "Vojna akademija" i "Urgentni centar", ali o njenom privatnom životu, zna se malo toga.\nSin Voje Brajovića, Vukota, veoma je uspešan i poznat, a retko ko zna da mu je otac poznati glumac.\nNovi broj Pozorišnih novina "Ludus" o stogodišnjici udruživanja dramskih umetnika ovih prostora\nIzašao je novi, 203. broj Pozorišnih novina Ludus. koji je dobrim delom posvećen velikom jubileju – stogodišnjici udruživanja dramskih umetnika ovih prostora.


source.ba | Vulić predsjednicu CIK-a nazvala snahom SDA, Tegeltija poručio da će biti para za izbore\nNa sjednici Zastupničkog doma PSBiH Parlament BiH Sanja Vulić (SNSD) aludirala je da je predsjednica Centralne izborne komisije Sanja Bjelica-Prutina udata za nekog iz SDA, te da je snaha koja ucjenjuje BiH.\nZavršena sjednica Doma naroda PSBiH: Srbi danas za sve bili "protiv" ili "suzdržani", nije bilo entitetske većine za usvajanje\n„Snahe se trude da budu poslušne kad dođu u porodicu, ali nema potrebe da se ovako ponaša, objasnite joj. Ovo je nesvakidašnja pojava da jedna nelegalno izabrana članica CIK-a ucjenjuje cijelu BiH. Nema potrebe da ucjenjuje BiH. Ona u ovom trenutku da bi se bahato ucjenjivala i da ne da se krene sa procedurom za održavanje lokalnih izbora“, kazala je Vulić.\nZoran Tegeltija, predsjedavajući Vijeća ministara BiH kazao je da Centralna izborna komisija nastavi sa svim aktivnostima vezanim za lokalne izbore, a ukoliko i bude nekih poteškoća sa budžetom, Vijeće ministara ima mogućnost da donese odluku za obezbjeđivanje finansiranja i dok je u privremenom finansiranju.\nInače, zbog činjenice da Budžet institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2020. godinu još nije usvojen, te da samim tim nisu ni osigurana finansijska sredstva za organizaciju i provedbu Lokalnih izbora 2020. godine, Centralna izborna komisija BiH se dopisom od 30.04.2020. godine, obratila Ministarstvu finansija i trezora BiH sa zahtjevom da se neophodna finansijska sredstva osiguraju iz tekućih rezervi.\nCentralna izborna komisija BiH je 14. maja zaprimila dva dopisa Ministarstva finansija i trezora BiH. U prvom dopisu datiranom 06.05.2020. godine, navedeno je da Ministarstvo finansija i trezora BiH ne može podržati zahtjev za izdvajanje sredstava iz tekuće rezerve za finansiranje Lokalnih izbora 2020. godine. Ovo je obrazloženo na način da je Zakonom o budžetu institucija i međunarodnih obaveza BiH za 2019. godinu, utvrđena budžetska rezerva u iznosu od 3.428.000 KM na godišnjem nivou i da je to znatno manje od iznosa potrebnog za finansiranje Lokalnih izbora 2020. godine. Iz Ministarstva finansija i trezora BiH se pozivaju i na član 17. stav (2) Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine kojim je propisano da se tekuća rezerva može koristiti za finansiranje hitnih izdataka i programa koji nisu utvrđeni u budžetu.\nU dopisu Ministarstva finansija i trezora BiH datiranom 15.04.2020. godine, a koji je takođe zaprimljen 14.05.2020. godine, Centralna izborna komisija BiH se između ostalog informira da je Zakon o budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH u vrijeme sačinjavanja tog dopisa, u proceduri usvajanja.


Rudari ogorčeni: Nastavljaju štrajk zbog Elektroprivrede – EUskola\nJanuary 13, 2018 Wendigo rudari, ŠTRAJK GLAĐU, zenica\nVlada Federacije BiH (FBiH) danas je na hitnoj telefonskoj sjednici odobrila 2.597.859 KM za 44 radnika Rudnika mrkog uglja u Zenici koji su stekli uslove za odlazak u penziju, a ne mogu je ostvariti zbog neuplaćenih doprinosa\nIpak, Zenički rudari neće prekinuti svoj protest uprkos odluci Vlade FBiH, sve dok i Elektroprivreda BiH ne izvrši svoj dio obaveza.\nHusić ističe da odnos između JP “Elektroprivreda BiH” d.d.-Sarajevo i rudnika uglja u Federaciji BiH treba analizirati od 1996. godine do kraja 2017. godine.\n“Od 1996. do kraja 2009. izvršna i zakonodavna vlast u Federaciji BiH je ulogu apsulutnog favorita u odnosima dodijelila EPBiH. Cijena uglja kreirana od strane entitetskih institucija iz rudnika prema EPBiH u vremenskom periodu 1996-2009 godina katastrofalna je po rudnike, a kada na to dodate u dobroj mjeri prisustvo nedovoljno kompetantnih i stručnih kadrova u upravljačkim strukturama rudnika, ne čudi što je to jedan od najtežih perioda u istorijatu rudnika uglja u Federaciji BiH”, navodi Husić.\nOn podsjeća da se u pomenutom vremenskom periodu “rodila” finansijski moćna EPBiH, ali i siromašni rudnici kojima je i Federacija BiH jako loše upravljala, uz konstataciju da se koncern JP EPBiH praktično pojavio od 1. januara 2010. godine.\n“I kada se sve analizira od tada pa do danas, može se reći da je određenih investicionih projekata bilo i da ih ima u realizaciji, ali se iz rudnika i rudarskih sindikata morala ponuditi uvijek ogromna energija da bi se određene stvari po navedenom kretale uzlaznom putanjom. Ozbiljna analiza struke i svih onih koji poznaju materiju će kazati na osnovu načina funkcionisanja koncerna JP EPBiH, u kome je sedam rudnika uglja, da je jedna od primarnih uloga ovog oblika organizacije zaštita interesa EPBiH (siguran dobavljač uglja sa cijenom koja odgovara EPBiH)”, kaže predsjednik Samostalnog sindikata radnika rudnika FBiH.\n“Skupština JP EPBiH 30. decembra 2017. usvaja plan poslovanja za period 2018-2020 i ne planira realizaciju nerealizovanih oko 250 miliona KM investicija u sedam rudnika koncerna, nego planira u tom periodu investiranje u visini od 55 miliona KM. Oko 195 miliona KM usaglašenih ranije i planiranih se ‘oduzima od rudnika koncerna’. Realizacija u rudnicima ‘Kreka’ u toku 2016. i 2017. godine nešto više od sedam miliona KM, a za period 2016-2018 planirano 158 miliona KM. Kakav je to odnos?”, pita Husić.\n“Sindikat kreira zahtjeve u ogromnoj većini slučajeva, ima podršku ogromne većina članova sindikata po pitanju predstavljenih zahtjeva i te zahtjeve delegiraju u socijalnom dijalogu svim akterima istog. Tako da se može reći da članovi sindikata podržavaju zahtjeve sindikata ali kada god je to potrebno u izuzetnim prilikama i obrnuto”, zaključuje Husić.\n← Od 100 uzoraka meda na tržištu u BiH 53 neodgovarajućeg kvaliteta\nAPEL ZA POMOĆ: Porodica Husić, doslovno nema šta da jede (FOTO) →\nZENICA: BMW-om se zabio u stub ulične rasvjete, jedna osoba prevezena u KBZ!\nZenički rudari očajni: Ako Novalić i Đindić ne uplate sredstva zapalit ćemo se u ponedjeljak (FOTO)\nJanuary 11, 2018 Wendigo Comments Off on Zenički rudari očajni: Ako Novalić i Đindić ne uplate sredstva zapalit ćemo se u ponedjeljak (FOTO)


COVID19, SRBIJA: DANAS JOŠ 83 NOVOINFICIRANE OSOBE - Jefimija TV, Kruševac\nCOVID19, SRBIJA: DANAS JOŠ 83 NOVOINFICIRANE OSOBE\nObjavljeno: 19.09.2020. By Goran Nikolić\nU poslednja 24 časa u Srbiji jedna osoba je preminula od posledica koronavirusa, pa je ukupan broj žrtava korone u Srbiji sada 740, objavilo je Ministarstvo zdravlja.\nOd poslednjeg preseka stanja u Srbiji su registrovana 83 nova slučaja, a na koronavirus danas je testirano 5.959 osoba.\nU Srbiji je od početka epidemije potvrđeno ukupno 32.840 slučajeva infekcije. Do 15 časova 19. septembra u Srbiji je testirano ukupno 1.069.626 osoba koje su ispunjavale kriterijume definicije slučaja.\nNa respiratorima su 23 pacijenta, 3 više nego juče.\nPodsećamo, svi građani Republike Srbije koji su od juče, posle 18.00 sati, ušli u Srbiju, su pod posebnim zdravstvenim nadzorom. Oni su prilikom prelaska granice dobili zdravstveno upozorenje, u kome su upoznati sa svim obavezama koje su dužni da ispune. Epidemiolog Predrag Kon izjavio je da uvedeni sistem nadzora na granicama odlično funkcioniše i da je već dao određene rezultate. Kon je rekao da se za nadzor prijavilo već oko 4.500 ljudi i dodao da oni koji ne mogu da se prijave elektronski treba da odu kod svog izabranog lekara i da se na taj način se prijave.\nTakođe, Kon je istakao da je realno očekivati nove mere kada zahladni, zavisno od toga gde će i da li će broj novoobolelih rasti. “Pored veselja, srednje škole, koje pohađa oko 300.000 učenika, su problem za širenje koronavirusa. Mlađa deca se uzdržavaju, starija slabije”, istakao je Kon i naveo da je na jednom ispitu bilo 110 studenata i da je verovatno na tom mestu došlo do zaražavanja.\nCOVID19, IZVEŠTAJ ZA RASINSKI OKRUG, 19.09.2020.\nCOVID19, IZVEŠTAJ ZA RASINSKI OKRUG, 20.09.2020.