Avatar između politike i SF-a – Cveće zla i naopakog\n1 februara, 2010 21 februara, 2020 mehmetkrljic\nAvatar između politike i SF-a\nKao najkomercijalniji film svih vremena, Avatar je zanimljiv za sociopolitičku koliko i za estetsku analizu. Činjenica da je najgledaniji film u svetu na prelazu 2009. u 2010. godinu\na) naučnofantastičnog žanra i\nb) politički prilično napadno liberalan\nne bi trebalo preterano da nas iznenađuje. U poslednjih trideset godina naučnofantastični filmovi su redovno bili u vrhu globalnih lista gledanosti, od Lucasovih i Spielbergovih tvorevina do, dakako radova samog Jamesa Camerona, a liberalna ideologija se po definiciji vezuje za holivudsku filozofiju pravljenja filmova.\nOvo prvo će mnogi dovoditi u pitanje ukazivanjem na to da između „prave“ naučne fantastike i sapunske opere ili samo fantazije (ili čak alegorije) umotane u pseudonaučno ruho ima razlike. Ovo drugo će doći pod paljbu onih koji razložno mogu da ukažu kako trend pravljenja desničarskih filmova može da se poveže sa periodima vladavine republikanaca u SAD (najpoznatija… er studija ovog tipa je svakako nadaleko čuveni vodič za akcione filmove osamdesetih godina na ovom sajtu).\nSve je to podložno raspravi svakako, ali za potrebe našeg razmatranja Avatara zanimljivije je da se zadržimo na tome kako Avatar sam (a kroz filter njegovog autora, Jamesa Camerona) doživljava naučnu fantastiku i liberalnu politiku.\n(Uzgred, umesto slika iz filma, kojih vam je sigurno preko glave, evo nekoliko fotografija Roxy Panther.)\nU prvom redu, značajno je podsetiti se nekih zgodnih uzrečica koje se unaokolo bacaju pri pominjanju naučne fantastike. Često (i dugo) povezivanu sa futurizmom, naučnu fantastiku je neki veseljak oštroumno definisao kao ljudsku delatnost koja ne stremi tome da predvidi budućnost već da je spreči. Duhovito? Možda. Cinično? Moguće, ali ovo jeste u neku ruku razložno objašnjenje opisa posla naučne fantastike koja zbilja, u svom umetnički validnom obliku zapravo sebi ne uzima u zadatak ekstrapolaciju sadašnjosti da bi saznala budućnost, već, kao i svaka umetnost, da bi bolje razumela sadašnjost.\nStanislaw Lem, moguće najveći pisac naučne fantastike ikad je ovu ideju i na estetskom nivou provukao u svome romanu Solaris (da bi je kasnije moguće najveći filmski režiser ikad, Andrej Tarkovski odveo korak dalje u svojoj ekranizaciji romana) prikazujući inteligentni, ali neshvatljivi okean na dalekoj planeti kao refleksiju samih nas i, ironično, meru naše neshvatljivosti.\nStanislaw Lem je bio čudovišni vizionar, a James Cameron je najuspešniji holivudski režiser, čovek koji (u ovoj ekonomiji!!!) pravi više od decenije pauze između dva filma i postiže da to budu dva sukcesivno najuspešnija filma svih vremena, sve to bez agenta ili bar jake producentske zaleđine. O Cameronu će, verujem tek biti napisane neke šokantne knjige.\nNo, u Avataru, naučna fantastika dobija jedan interesantan preokret. Cameron je u ovom filmu, sasvim očigledno, u fokus stavio proizvođenje jedne autentične i ubedljive vanzemaljske civilizacije, kulture i ekosistema, spojenih u jedan metasistem. Njegovo spajanje noosfere i biosfere svakako nije bez presedana u istoriji naučne fantastike, naprotiv, čak i u domenu (animiranog) filma, ne moram da naprežem mozak dalje od Sakaguchijevog Final Fantasy: Spirits Within koji je Gaia koncept poetizovao na način već poznat igračima FF serijala. I slavno propao, dodao bih. No Cameron ne samo što nije propao, naprotiv, već popularni mediji već nedeljama izveštavaju o fenomenu post-avatarske depresije koja hvata gledaoce opčinjene svetom po imenu Pandora i njenim anti-dijalektičkim konceptom rajskog vrta.\nPandora je dakle, ideal, ideja nevinosti kakvu povezujemo samo sa blagoslovom rane mladosti (to jest infantilnosti, bez negativne konotacije), bilo jedinke, bilo čovečanstva. U umetničkom smislu, one su ionako isto. Pandora je obećanje rajskog vrta savršenog ekonomskog balansa u kome dijalektički procesi nemaju potrebe da nastanu jer se ravnoteža potrebe i resursa održava sama od sebe. Pandora je, dakle, ekološki i ekonomski perpetuum mobile, raj u koji zmija, naravno, mora da dođe sa nekog drugog mesta.\nTa zmija su, ovde, zemaljski kolonizatori i njihova glad za resursima. Cameron nam kroz usta glavnog junaka objašnjava koji je greh Zemljana („ubili su svoje zelenilo“) i izjednačava kapitalizam sa zlom. Zemljani, da bi preživeli moraju da se šire i konzumiraju neobnovljive resurse. Na’avi, da bi preživeli moraju samo da žive i poštuju život, jer imaju savršen odnos između konzumacije i obnove resursa.\nNo, ovo zlo kapitalizma, koje uredno sledi liberalnu formulu percepcije (uostalom, meni blisku) je iznenađujuće uzgredno prikazano u filmu koji je shvaćen kao jak naučnofantastični (makar u međama spejs opere) i jak politički iskaz.\nHoće se reći: dok je Pandora prikazana u mnogo raskošnih detalja, kao otelotvorenje „drugosti“ na biološkom, ekonomskom, socijalnom, religioznom i političkom planu, zemaljski kolonizatori su tek ovlaš sažet prikaz realnosti na Zemlji u trenutku gledanja filma. U godini 2154., u kojoj se događa film, Zemljani koje vidimo su identični Zemljanima koji pored nas sede u bioskopu.\nU ovom smislu, zanimljivo je kako Cameron implicira da, dok je Pandora mesto izuzeto od socijalne evolucije svojim blagoslovom savršenog ekonomskog i ekološkog balansa, Zemlja je takođe mesto izuzeto od socijalne evolucije, pretpostavljam na osnovu čiste volje za zlo (ne samo volje za moć) koju on pripisuje kapitalizmu.\nProstije rečeno: Zemljani koje vidimo na Pandori predstavljaju društvo koje je razvilo tehnologiju putovanja brzinama bliskim svetlosnoj (NAFAL, što bi rekla gazdarica LeGuin) koje im omogućuje ne samo kolonizaciju nego komercijalnu eksploataciju svetova izvan Sunčevog sistema, te genetski inženjering koji im dopušta proizvodnju tela izraslog iz ljudskih i na’avijevskih gena, te projektovanje ljudske svesti u ovo telo, ali isti ti Zemljani koriste balističko naoružanje sa hemijskom propulzijom, imaju identične estetske kriterijume našim (tetovaže, odeća), a rodna ravnopravnost im je na istom nivou kao i nama (jedina žena na visokom položaju je civilna naučnica, dok u korporacijskom i vojnom sektoru kolo vode muškarci).\nOvde ne ulazim u očigledno besmislenu vojnu taktiku i filozofiju (mechovi imaju smisla samo kao metafora) ili u očigledno farsičnu postavku zemaljske ekonomije – na kraju krajeva mineral zbog koga Zemljani eksploatišu miroljubive Na’avije zove se „nenabavljijum“, no, interesantno je primetiti kako, za potrebe pojednostavljenja ideološke komponente filma, Cameron maltene izvrće naopačke ideju o ekstrapolaciji sadašnjosti u budućnost.\nNjegovi Na’avi, kao „drugi“ nisu refleksija sadašnjeg zemaljskog društva, već njegova (mitološka) prošlost koju obezboženi i de-eticizovani savremeni čovek izdaje svojom ideologijom uvećanja proizvodnje i širenja potrošnje, a Zemljani u filmu su isti Zemljani koji film posmatraju – dakle Zemljani koji nisu prevazišli čak ni podelu na nacije (uobičajeno za futurističke ekstrapolacije). U ovom smislu, Avatar nije samo generalna kritika ljudskog društva ili zapadnjačkog liberalnog kapitalizma, već prevashodno, kako su to mnogi pre mene primetili, kritika Amerike i njenih temeljnih ideja.\nSa naučnofantastične strane, ovde u filmu postoji gotovo nepodnošljiva tenzija: dok je Pandora gotovo sva u domenu označitelja, Zemlja, to jest njeni predstavnici na Pandori je gotovo potpuno u domenu označenog. Pandora socijalno ne evoluira jer nema potrebu za dijalektikom – savršena je, na njoj život i smrt održavaju jedno drugo, dok Zemlja socijalno ne evoluira jer je osuđena na dijalektičku/ termodinamičku smrt, to jest sasvim je na strani zla, smrti koja proizvodi smrt.\nU drugim spejs operama, određena stilizacija pomaže da se metafore jasnije prikažu. Možda i pojednostavljenije, ali svakako, ideje o svetskoj naciji, kao i smešne uniforme posada svemirskih brodova i njihovo energetsko oružje imaju ulogu. One prikazuju dijalektiku kao progresivni proces – ne u ideološkom smislu, već u smislu kretanja u neku stranu, razvoja koji čini da je sutra drugačije nego što je bilo danas. U Avataru dijalektika je statična i služi samo da sugeriše (toplotnu) smrt u momentu kada se svi raspoloživi resursi konvertuju u toplotu, najnižu formu energije. Dijalektika u Avataru nije progresivna, ona se kreće u krugu koji prelazi u nizvrtnu spiralu.\nOvo je interesantno pojednostavljenje ako hoćete da pričate o političkom sadržaju Avatara. Druga naučnofantastična dela iz istorije žanra su na kompleksnije načine tretirala motiv eksploatacije ekološke civilizacije od strane tehnološke civilizacije. „Džem“ Fredericka Pohla i, svakako, „Svet se kaže šuma“ Ursule K LeGuin su primeri znatno bogatije ekstrapolacije i obrade datih motiva i njihova politička potentnost je, bez obzira što su napisana pre nekoliko decenija, na višem nivou od Avatarove. I jedan i drugi roman su bliski Cameronovoj ideji susreta „zrele“ tehnološke civilizacije sa „infantilnom“ ekološkom i izvlačenja ekonomske i duhovne (i religiozne?) pouke iz ovog susreta, dakle oba se drže liberalne matrice i ne zalaze u zaista teške antropološke i epistemološke dileme poput Lemovih romana („Nepobedivi“, „Fijasko“, „Solaris“, „Glas Gospodara“). U tom smislu, ovo su političke knjige (dok su Lemove prevashodno filozofske) i iako je jednu napisala ubeđena levičarka a drugu centrista sa blagim desnim naklonom (ali i mnogo levičarstva u svojoj prozi), za obe je zajedničko kompleksnije prikazivanje problematike eksploatacije jedne kulture od strane druge kada među njima postoji ogroman tehnološki ali i ogroman filozofski jaz.\nOno u čemu Avatar najviše kaska za ovim prethodnicima je jedna vrsta odustajanja od analitičke kritike društva, nešto što se ni LeGuinovoj ni Pohlu nije moglo zameriti.\nNaime, iako su Avatar mnogi požurili da proglase osudom (ili makar kritikom) američkog posthladnoratovskog ekspanzionizma (pre svega iračke i avganistanske vojne okupacije), reklo bi se da su oni koji su ga proglasili skupljim rimejkom Diznijevog Pokahontas bliži meti. Avatar je po svojim motivima, simbolici i duhovnim poentama koje nastoji da napravi pre svega osuda kolonizacije američkog kontinenta i genocida nad domorocima koji ju je pratio.\nOvo ga čini u neku ruku arhaičnim po tematici (bez obzira na futuristički mizanscen), mada to nije greh samo po sebi, i možda neambicioznim po poentama koje pokušava da napravi, ali osnovni utisak koji se stiče gledanjem filma je da se Cameron naprosto čak ni u uzletu najplemenitije liberalne osude amoralnosti teritorijalno-tehnološke ekspanzije ne usuđuje da raspravu prenese u stvarni svet.\nPrva i najočiglednija stvar je svakako odustajanje da se među Zemljanima makar stvori privid etičke svesti na nivou društvene zajednice. Etičke reakcije na tretman Pandorinog ekosistema i društva su decidirano pojedinačne i locirane u ljudima koji i sami ne pripadaju „mejnstrim“ zajednici – žene, gikovi, naučnici, osobe sa invaliditetom, sve tradicionalne marginalizovane grupe sklone liberalnim političkim opcijama. Iako korporacijski egzekjutiv u jednom trenutku u filmu pravi referencu na javno mnenje na Zemlji, ne postoji apsolutno ni najmanji napor da se genocid koji se vrši nad stanovništvom Pandore prikrije ili racionalizuje. Ovo film sasvim bez ostatka smešta u istoriju a ne u današnje (još uvek neistoricizovano) vreme. Opaska glavnog junaka da je rat na Pandori ishod lukave propagandno-obaveštajne mašinerije zemaljskog (tj. američkog) vojnog aparata, koji prvo od ne-neprijatelja stvori neprijatelja a zatim pravda reakciju time što neprijatelj preti prijatelju, je jedna vrsta readymade reference na aktuelni politički trenutak i u stvarnosti se ne uklapa u ono što vidimo da se događa u filmu. Niti su Na’vi ikakva pretnja Zemaljskim kolonizatorima (sem diskurzivno), niti postoji vidljiv napor da se među njima izazove politički raskol. Cameron politiku „divid et impera“ koja je bila jednako ključna za kolonizaciju Amerike kao i za američki intervencionizam na istoku u poslednjih nekoliko godina sasvim ignoriše. On to čini u ime očuvanja savršenosti na’avijevskog društva koje je postulirao kao nešto izvan dijalektike i time ozbiljno ugrožava političku poentu koju želi da napravi.\nNo, ono što je najviše ugrožava je svakako rečenica kojom glavni junak objašnjava zašto asimilacija Na’avija u kulturu Zemljana ne može da se dogodi: „Oni ne žele ništa od nas; mi nemamo ništa što je njima potrebno“.\nOva vrsta ideološke (ako ekonomiju posmatramo kao ideologiju što ona, uvođenjem pojma političke ekonomije ionako ne može da izbegne) granice koju Cameron odbija da pređe je pomalo zastrašujuća. Gledajući Avatara shvatio sam da su dva među najgledanijim američkim filmovima u proteklih godinu dana zapravo vrlo slična po svom zahtevu da se bave političkom tematikom, samo da bi utekli u čist „wish fulfilment“ kada se pomoli potreba za raspravljanjem (opet da dijalektika!!) političke dileme. Tarantinov Inglourious Basterds je na nekom nivou jednako naučna fantastika kao i Avatar. Pripadajući žanru alternativne istorije (a ne futurističke spejs opere), Inglourious Basterds političko razrešenje problema tenzije između starozavetnih Jevreja, dekadentnih nacista i dobronamernih futurističkih Amerikanaca pronalazi u falsifikovanju istorije tako da se Drugi svetski rat završava ne zastrašujućim otkrivanjem razmera zločina koji je počinjen, nego katarzičnom instant-kaznom tog zločina od strane same žrtve. Inglourious Basterds se dakle završava identično kao Tarantinov prethodni film – Death Proof, prenaglašenim, ideologizovanim „empowerment“ fantaziranjem koje je samo sebi svrha i nema težinu u zbiljskoj političkoj raspravi o odnosima moći.\nNa identičan način, Cameron pokazuje kako niskotehnološka, ekološki svesna, tradiciji odana kultura (Na’vi, na kraju krajeva doslovno mogu da stupe u diskurzivni kontakt sa preminulim precima i životinjama, što je bukvalizacija koncepta predaka kao aktivnih učesnika društvenog života i životinjama kao animusima u još uvek postojećim domorodačkim kulturama naše Zemlje) može da porazi visokotehnološku kulturu koja fetišizuje ne reciklažu nego proizvodnju i koja ne poštuje prošlost, pa time i nema budućnost. No, Cameron ovo radi poturajući nam najmanje jedan dosta problematičan falsifikat.\nU prvom redu, sama ideja da ekspanzija Zemljana dolazi u trenutku ekonomskog opadanja (manjak resursa na Zemlji, ratovi, ekološka katastrofa) je istorijski nedosledna (naprotiv, kolonizacija Amerike je došla baš u eri ekonomskog rasta) i u najmanju ruku relativizuje „zlo“ koje Zemlja predstavlja (na kraju krajeva, da li su zemaljska deca kriva za grehe svojih očeva? Zaslužuju li barem ona šansu?), no ključni problem je upravo u ideji ekonomske samodovoljnosti Pandore, njene rajske savršenosti, u nepotrebnosti inputa sa strane, u ekonomsko/ ekološkom perpetuum mobileu. Sa filozofske strane, ovo je klizava teritorija new agea koju nikada ionako niko nije shvatao za ozbiljno. U istorijskom i političkom smislu, pak, ovo je apsolutno neprimenjiv argument u raspravi jer pretpostavlja toliko radikalno drugog „drugog“ kakav naprosto nikada nije postojao.\nDrugim rečima, Amerika nije uspešno kolonizovana zato što je Indijanaca bilo manje ili zato što su bili slabije opremljeni, već zato što su Indijanci želeli stvari koje su Evropljani imali. Zato što su voljno stupili u proces razmene dobara i sebe doveli u ekonomsku zavisnost od civilizacije koja bolje i efikasnije proizvodi vrednost što je sada zajednički dele.\nOvde svakako treba staviti na stranu problem Cortesa i uništenja actečke civilizacije jer su istorijski zapisi protivrečni, jer je ovde igrala jaka religiozna komponenta i jer su, možda ključno, Acteci imali drugačije shvatanje ekonomije od Evropljana, ali i od severnoameričkih domorodaca. Severna Amerika je ono na šta i Avatar smera svojom velikom metaforom, ali on sasvim propušta da progovori o tome koliko su severnoamerički Indijanci rado ulazili u trgovinu da bi dobili viski, puške, ćebad i druge stvari. (I, uostalom, ako želite da proširite fokus, kolonizacija Afrike je protekla uz trgovinu robljem koja je prvo išla od strane Afrikanaca ka Evropljanima/ Amerikancima, dakle, prvo su Afrikanci porobljavali Afrikance. Slično raslojavanje domorodačkih kultura se može primetiti i u kolonizaciji jugoistočne Azije.)\nBaš na ovom mestu, Cameron napušta političku diskusiju i ulazi u vode istorijske revizije za potrebe emotivno zadovoljavajućeg finala u kome se asketska vrlina i vera u večito recikliranje – i istovremeno u nepotrebnost, čak suštinsku zloćudnost (socijalne) evolucije stavljaju ispred pravljenja potentne političke poente. Kao što Zemljanima ne dopušta da kao društvo imaju etičku svest, on i Na’avijima ne dopušta, čak ni na nivou pojedinca da imaju i prisenak sumnje u etičku, ekonomsku i ekološku ispravnost Pandorinog večitog kruga recikliranja. Na’vi su, dakle, društvo lišeno sumnje, žudnje ili ambicije, nešto što u stvarnom svetu ili nikada nije postojalo ili, ako jeste, ovo je bila faza dekadencije, pred nestanak, društvo koje je u svojoj neporočnosti savršeno na nivou samog DNK (što dakako simbolizuje etičnost ljudi koji „voze“ Avatare). Naravno, da smo ikada u istoriji civilizacije imali takvo društvo, politika nam ne bi ni bila potrebna. Cameron, avaj, dakle, svoju političku raspravu završava tvrdnjom da je za političku pobedu potrebno ne svesno istupanje iz sistema političke ekonomije tržišta koje bi podrazumevalo nekakvu žrtvu, nekakvo odricanje, dakle i dalje nekakvu razmenu – što bi bio više nego legitiman zaključak – već apriorno odsustvo potrebe za razmenom. Ovim Avatar odlazi predaleko u domen bajki da bi se iz njega izvukla korisna politička pouka. I nisam siguran da su specijalni efekti dovoljni da to nadomeste.\nPrevious Gubljenje nevinosti: dvadesetprva tura\nNext Gubljenje nevinosti: dvadesetdruga tura\nRadmilo Anđelković kaže:\n2 februara, 2010 u 2:04 am\nZa razliku od Alexa smogao sam snage da pročitam tekst. Slažem se sa tekstom na nivou sličnosti našeg DNK identiteta sa šimpanzama. Bez loše primisli, samo je procenat isti. Osnovni problem da ovaj tekst bude vrhunski je što popušta pod pritiskom tvrdnje da je predložak Pokahontas. Ako je Pokahontas bilo ono što je Kameron hteo da poruči, onda je džaba krečio. Mislim da to nije Pokahontas i da su sva zamagljenja bila potrebna da bi pretežna, američka publika progutala pilulu.\n2 februara, 2010 u 9:01 am\nTo i jeste jedno od mojih nezadovoljstava. Na prvi pogled, da se pomisliti da će se film baviti aktuelnom političkom zbiljom, ali onda se vidi da on zapravo daje jednu daleko širu izjavu, da pokušava da ode unatrag do starog zaveta (ili, šta ja znam, barem do Miltona) i pozabavi se metaforom izgubljenog raja koju treba da predstavlja domorodačka zajednica koja živi u skladu sa prirodom i kod koje religija i ekonomija nemaju između sebe vidljive granice. I to samo za sebe nije negativno, nego je problem ako se u filmu pokušava pronaći stvarna politička rasprava primenjiva na politička pitanja našeg sveta. No, američkoj publici je svakako uspeo da proda barem moralističku skasku, mada mislim da je problem što, kako ja to vidim, u krajnjem ishodu ovo viđenje zahteva nepostojeću nekoruptibilnost od čoveka (ili Čoveka) pa ni kao moralistički tarktat nema stvarnu praktičnu upotrebu. Novi Zavet je prihvatio da je čovek grešno stvorenje sklono da bude zavedeno od strane nečastivog i operiše u granici tih parametara kada od čoveka zahteva praćenje moralnog uzora, dopušta pokajanje i promenu. Avatar to, praktično, ne dopušta, sem ako ste spremni da napravite sebi novo telo i preselite se u njega, što, paradoksalno, opet zahteva tehnologiju od koje pokušavate da pobegnete jer je ona „zla“ to jest u disbalansu sa prirodom.\n9 februara, 2010 u 4:13 pm\nA 3D, kakav je 3D?!!!?!??\n9 februara, 2010 u 5:16 pm\nNe baš impresivan. Mislim, za mene je po defaultu 3D gimik, ali hajde da kažemo da sam samo staromodan. No, Avatar koristi vrlo malo mogućnosti koje 3D pruža, što, opet svedoči o tome da filmovi koji najbolje koriste 3D opet to čini ne nivou gimika, štoseva itd.\n10 februara, 2010 u 3:02 pm\nPročitah pažljivo najzad… Dobar tekst.\nJa sam Avatar krenuo da gledam baš sa namerom da u njemu tražim politiku i moram da priznam da se sa dosta gorenavedenih zaključaka slažem. Pre svega, ako ostavimo po strani velike antropološke i epistemološke aporije koje si spomenuo, a koje se rađaju iz samog setinga susreta dve različite vrste, ostaje nam političko čitanje. Problem sa Avatarom je što ‘politička teorija’ u ovom filmu nije ovozemaljska, jer ako je SF pogodan za nove poglede na stare teorijske probleme ili za parabole na određene ideološke matrice dovedene do svojih krajnjih (obično loših) konsekvenci, onda ovaj film zahteva opaku suspenziju neverice i, kao što si i rekao, više postaje bajka nego socijalno-politički komentar. Nije toliki problem što je pandoranska perpetuum mobile utopija nepotkrepljena istorijskim činjenicama koliko što je neplauzibilna na teorijskom nivou, osim ako teoriju ne shvatimo kao postavljanje premisa bez ikakvog utemeljenja u osnovne ekonomske i psihološke zakonitosti (koje, doduše, opet mogu biti samo empirijske generalizacije, ali od toga boluju i prirodne nauke a i sama metodologija).\n11 februara, 2010 u 12:25 am\nPa,da. U domenu teorije kao rekreativnog akademskog protezanja intelektualnih mišića, to je sasvim na mestu. U domenu teorije primenjive na, jelte neku postojeću praksu Avatar deluje neupotrebljivo. Znači, politički u užem smislu, on je vrlo tanak. A evo i link za napis o Avataru na vašem blogu: http://boljevac.blogspot.com/2010/01/avatar-i-politika-ili-hrabro-srce.html\nsurvival horror kaže:\n17 marta, 2010 u 2:04 pm\nRoxy Panther, uh, mačka i po 🙂\n17 marta, 2010 u 3:34 pm\nRoxy Panther and a half.\n28 aprila, 2010 u 12:15 am\nslažem se da je film napravljen prilično naivno i crno-belo,ali zato je i najgledaniji, zar ne?:) meni na’avi deluju kao kombinacija afrikanaca i indijanaca,a zemljani kao amerikanci u poslednjem pokušaju da sačuvaju moć (što mi 2010. izgleda kao sasvim moguć scenario u nekoj bliskoj budučnosti!).\nMeni se,inače,film kao velikom ljubitelju antropologije veoma svideo.\n28 aprila, 2010 u 9:20 am\nPa… da. Kao što sam već gore rekao, moj pokušaj ovde je bio da se pre svega pozabavim ideološkom/ političkom komponentom filma. Nisam ja baš neki poznavalac antropologije da sad mogu tu nešto mnogo pametno da kažem.


SafeHouse novi WikiLeaks SafeHouse novi WikiLeaks – Personal magazin\nČasopis Volstrit džornal pokrenuo je danas internet sajt pod imenom “Sejfhaus” (Safehouse – www.wsjsafehouse.com), koji kao i Vikiliks ima za cilj prikupljanje informacija o krađama i zloupotrebama u politici i biznisu.…\nČasopis Volstrit džornal pokrenuo je danas internet sajt pod imenom “Sejfhaus” (Safehouse – www.wsjsafehouse.com), koji kao i Vikiliks ima za cilj prikupljanje informacija o krađama i zloupotrebama u politici i biznisu.\n“Ako imate ugovore vredne objavljivanja, pisma, mejlove, finansijske izveštaje ili baze podataka kompanija, vladinih ili nevladinih agencija, možete nam to poslati korišćenjem servisa Sejfhaus”, saopštio je Volstrit džornal, prenela je agencija AFP.\nServis sadrži mogućnost da saradnik – pošiljalac informacija, ako to želi, ostane anoniman, a internet stranicom, koja se nalazi na bezbednom serveru, direktno rukovode urednici Volstrit džornala.\nOblasti interesovanja novonastalog internet servisa su “politika, vlada, bankarstvo, Vol strit, ugovori i finansije, korporacije, rad, zakon, nacionalna bezbednost i spoljni poslovi”.\nGlavni urednik Volstrit džornala Robert Tomson rekao je da je servis otvoren za prikupljanje informacija u skoro svim formatima, od tekstova do audio zapisa i fotografija.\nVolstrit džornal je poslednja u nizu medijskih kuća koje su pokrenule internet stranu sličnu Vikiliksu, koji je obelodanio na desetine hiljada američkih vojnih dokumenata iz ratova u Iraku i Avganistanu kao i tajne diplomatske depeše.\nBivši portparol Vikiliksa, Danijel Domšajt-Berg, pokrenuo je sajt Openliks. (VNovosti)\nSafeHouse novi WikiLeaks was last modified: May 6th, 2011 by Redakcija\nAndroid Market do avgusta prestiže Apple App Store


Kompleksan odnos retkih bolesti i problema sa mentalnim zdravljem - Portal o invalidnosti\nKompleksan odnos retkih bolesti i problema sa mentalnim zdravljem\nPosted on Mar 20 2017 - 2:01pm by Redakcija\nodnos retkih bolesti i mentalnih poremećajaretke bolesti\nPsihologija komunikacije: Kako odgovoriti na izrugivanje i potcenjivanje\nUčestalost mentalnih poremećaja je značajno veća kod osoba sa retkim bolestima u odnosu na opštu populaciju.\nBrojni su načini na koje retke bolesti utiču na život pojedinca i ti uticaji često mogu da budu u vezi sa faktorima koji predstavljaju predispozicije za teškoće sa mentalnim zdravljem. Osim toga, pitanja koja se tiču mentalnog zdravlja mogu da igraju značajnu ulogu u procesu dijagnostikovanja retke bolesti.\nNeobična priroda retkih bolesti je suštinska predispozicija da pojedinac dobije netačnu dijagnozu psihosomatskog poremećaja, dijagnozu koja često dodatno može da komplikuje prisutne psihijatrijske simptome.\nRebeka Nun kaže da ona, kao osoba sa retkim bolestima, svoj život vidi kao niz nesigurnih balansa. Balansiranje potrebe za jasnom dijagnozom sa potrebom da nastavi sa životom. Balansiranje vremena provedenog u bolnici kao pacijent sa vremenom provedenog tamo učeći kao studentkinja medicine. Balansiranje želje da potpuno iskreno razgovara sa lekarima sa brigom da je niko više neće ozbiljno shvatati ako to uradi.\nOboleli od retkih bolesti dosledno prijavljuju da efekti njihovih stanja sežu mnogo dalje od medicinskih i imaju veliki uticaj na mnoge aspekte njihovih života. Kada se ovi uticaji razmatraju u kontekstu dobro poznatih faktora rizika za razvoj mentalnih oboljenja, postaje jasno zašto je 69% obolelih od retkih bolesti iskusilo depresiju i 82% anksioznost i stres, u poređenju sa približno 17% osoba iz opšte populacije.\nTakođe, kod obolelih od retkih bolesti često se pogrešno dijagnostikuje postojanje psihosomatskih bolesti, naročito kada je teško da se njihovi simptomi podvedu pod neko opšte stanje. Kao takav, odnos između retkih i mentalnih bolesti je složen, a istovremeno praćenje oba je prepuno teškoća i za doktora i za pacijenta.\nGlavna prepreka za obolelog od retke bolesti da prima odgovarajuću terapiju je odloženo dobijanje dijagnoze. U proseku oboleli od retke bolesti čekaju četiri godine i posete pet različitih lekara. Međutim, neki mogu čekati nekoliko decenija, dok neki nikada neće dobiti dijagnozu. Jedan od razloga za odloženu dijagnozu je to što lekari opšte prakse ne prepoznaju da pacijent ima ozbiljan zdravstveni problem. Uobičajeno je da oboleli od retke bolesti imaju neobične konstelacije simptoma zbog čega lekari ne prepoznaju patologiju koja je u osnovi tih simptoma, a pacijenti se često etiketiraju kao hipohondri ili se procenjuje da imaju psihosomatski poremećaj. Za mnoge, ovakve napomene na medicinskom kartonu znače da se njihove žalbe nikada neće ponovo ozbiljno istražiti.\nProblem sa pogrešnom dijagnozom dodatno pogoršava činjenica što mnogi oboleli od retkih bolesti istovremeno ispoljavaju simptomime koji su psihijatrijski po prirodi, a što lekare rukovodi da pogrešno okarakterišu sve simptome kao probleme mentalnog zdravlja. Interakcije sa zdravstvenim radnicima su često veoma uznemirujuće za pacijenta i dovode do osećaja obesnaženosti, nepoverenja i beznadežnosti. Konsultacije sa zdravstvenim radnicima u procesu dijagnostikovanja su značajan izvor stresa za obolele od retkih bolesti, tako da i one mogu da doprinesu razvoju problema sa mentalnim zdravljem. Uz sve to, život obolelih od retkih bolesti često je sam po sebi stresan i nepredvidiv. Sve to skupa, idealno je okruženje za razvoj problema sa mentalnim zdravljem, kao što su depresija ili anksiozni poremećaj.\nVećina obolelih od retkih bolest redovno odlaze na više odeljenja, često u različitim bolnicama i različitim danima, ponekad prilično daleko od svojih kuća, a što oduzima značajno vreme. Za decu školskog uzrasta i zaposlene odrasle osobe ova situacija je posebno teška. Česti izostanci iz škole mogu povećati društvenu izolaciju kod dece i doprineti teškoćama u učenju, dok zaposlene odrasle osobe mogu da dožive gubitak posla i zarade. Svi ovi faktori povećavaju stres i smanjuju kvalitet života.\nRetka bolest može da izazove poteškoće obolelom u mnogim aspektima njegovog života koji nemaju nikakve veze sa zdravstvenom negom. Socijalna izolacija je uobičajena, jer simptomi retkih bolesti mogu sprečiti pacijente da slobodno napuštaju svoj dom, dok problem mobilnosti i praktične poteškoće mogu učiniti da određene aktivnosti postanu nedostupne. Ovo može da komplikuje i činjenica da je malo verovatno da će oni oko njih u potpunosti razumeti stanje pojedinca, i tako porodica i prijatelji mogu biti nenamerno neosetljivi na stepen efekata retkih bolesti na život pojedinca. Kašnjenje dijagnoze može da znači da su porodice svedoci simptoma obolelog koji su dugi niz godina bili bez medicinskog objašnjenja, pa su u nekim slučajevima navikli da misle da oboleli od retke bolesti “nije stvarno bolestan”. To anuliranje može da izazove dodatnu patnju kod oboleleg i podstakne druge uticaje na njihovo stanje.\nOsećaj identiteta obolelog takođe može da bude značajno pogođen njihovom retkom bolešću. Oni često nemaju definitivnu prognozu, što može da doprinese produženoj nesigurnosti i anksioznosti; 91% obolelih od retkih bolesti prijavljuje zabrinutost za stanje svoje bolesti u budućnosti. Ovo čini planiranje budućnosti i zadržavanje nade teškim. Osim toga, naročito kada se stanje razvilo posle ranog detinjstva, oboleli od retke bolesti mora značajno da koriguje svoje viđenje sebe i očekivanja od sebe.\nKada uzmete u obzir te različite načine na koje retka bolest može uticati na život obolelog nije teško shvatiti zašto su takvi pacijenti često duševno oboleli. Međutim, teže je razumeti zašto je ova veza tako zanemarena. Samo jedan od sedam obolelih od retke bolesti kaže da dobija dovoljnu psihološku podršku, i ako želimo da zaista brinemo o ovim pacijentima, dostupnost psihološke podrške mora biti osnovni uslov tretmana. Možda je još važnije, da ova podrška bude ponuđena tako da pacijenti ne osećaju da je njihova bolest psihološkog porekla. Sve dok se retke bolesti tako često greškom zamenjuju za psihosomatske poremećaje, “Nije sve u mojoj glavi!” će ostati uobičajen odgovor na ponudu psihološke pomoći, i oboleli od retkih bolesti ostaće bez podrške.\nIzvor: Rebecca Nunn, “It’s not all in my head!” – The complex relationship between rare diseases and mental health problems, Orphanet Journal of Rare Diseases (DOI: 10.1186/s13023-017-0591-7), 27-2-2017.


Ne propustite priliku da budete dio BIZOO Akcelerator programa - Klix.ba\n25.6.2014. u 19:45\nU mjesecu julu počinje treći ciklus BIZOO Akcelerator Programa. Do sada su uspješno završena dva ciklusa u kojima je učestvovalo 20 startup timova.\nPozivaju se svi preduzetnici, startupi, timovi, mala i srednja preduzeća (SME's) te svi oni koji su zainteresovani za preduzetništvo da apliciraju do 30. juna putem web stranice www.bizoo.ba.\nBusiness Innovation Zoo (BIZOO) je startup akcelerator i organizator startup događaja sa rasprostranjenom mrežom lokalnih i internacionalnih mentora i anđela investitora, koji se nalazi u Sarajevu, BiH. BIZOO je prvi program akceleratora u BiH i regiji koji ima cilj privući najtalentiranije preduzetnike i startupe. Svrha BIZOO-a je biti match-making platforma za investitore, startupe i mentore koji žele da se uključe u razvoj startup ekosistema. Ovaj program je u najvećem dijelu namijenjen digitalnim startupima i timovima, ali u obzir se uzimaju i svi oni koji imaju inovativan i interesantan poslovni koncept.\nBIZOO Akcelerator će startupima koji budu sudjelovali u ovom programu obezbijediti prostor, vrhunske mentore iz raznih oblasti, pomoć i podršku pri kreiranju poslovne strategije i razvoju prototipa te specijalizirane obuke kao što su marketing i prodaja, prikupljanje sredstava, outsourcing i dr. Kroz partnerstvo sa Google Inc., svakom startupu u programu će biti obezbijeđeno 20.000USD u Google uslugama.\nAplikacije koje stignu će biti revidirane i selektirane. Startupi koji budu zadovoljili kriterije, te koji uspješno obave intervju i pitch će biti polaznici BIZOO Akceleratora. Najbolji startupi iz programa akceleracije će dobiti priliku da prezentiraju svoje poslovne ideje pred članovima BIZOO Mreže Poslovnih Anđela. Osim potencijalnih investicija, imaće priliku da dobiju feedback i savjete za svoje buduće poslovanje od strane vodećih preduzetnika.\nLista odabranih učesnika će biti objavljena 1.jula.\n26.06.2014. u 11:23\nOdržan stručni seminar "Prediktivno održavanje"


HRT: Afrički Kup nacija: Nigerija i Senegal prvi polufinalisti\nSenegal - Benin (REUTERS/Mohamed Abd El Ghany)\nNogometaši Nigerije nakon šest godina čekanja ponovno su se plasirali u polufinale Afričkog Kupa nacija, nakon što su u četvrtfinalnoj utakmici odigranoj u Kairu pobijedili reprezentaciju Južnoafričke Republike s 2-1 (1-0).\nNigerija je povela u 27. minuti pogotkom Chukwuezea. Zungu je izjednačio u 71. minuti, kad su VAR asistenti poništili odluku pomoćnog suca o zaleđu. No, u 89. minuti je južnoafrički vratar krivo procijenio jedan ubačaj, promašio s izlaskom na loptu i dopustio Ekongu da postigne pobjednički pogodak za Nigerijce koji su 15. put izborili mjesto u polufinalu Afričkog Kupa nacija.\nU srijedu su se, četvrti put u svojoj povijesti, u polufinale plasirali i nogometaši Senegala pobijedivši Benin s 1-0 (0-0). Pogodak za plasman u polufinale postigao je Evertonov veznjak Idrissa Gueye u 69. minuti na asistenciju Sadija Manea.\nNigerija - JAR 2-1 (Chukwueze 27, Troost-Ekong 89 / Zungu 71)


Beograd 07. jul 2017. 12:07\nMreža Žene protiv nasilja i Autonomni ženski centar (AŽC) najoštrije osuđuju institucije čiji su propusti doveli do ubistva u Centru za socijalni rad i traže "najstrože kazne za profesionalce u tim institucijama". Mreža i AŽC najpre postavljaju pitanje - ko je doneo odluku da se otac viđa sa decom, makar i u kontrolisanim uslovima, ukoliko je bio na odsluženju zatvorske kazne zbog nasilja nad detetom. Da li je pravo oca na viđanje dece jače od prava deteta da živi bezbedno i bez nasilja? U svom saopštenju navode da se ovde otvara niz drugih pitanja vezanih za rad institucija, počevši od toga da li je zatvor gde je osuđenik služio kaznu obavestio nadležni centar za socijalni rad o njegovom izlasku, da li su na snazi bile mere zaštite iz Porodičnog zakona, da li je Centar za socijalni rad izradio individualni plan zaštite...\nMinistarstvo za rad i socijalna pitanja saopštilo je juče da je u saradnji sa Gradskim centrom za socijalni rad preduzelo hitne mere zbrinjavanja dece, ali i najavilo nadzor nad stručnim radom Centra za socijalni rad Novi Beograd u konkretnom predmetu. Zoran Đorđević, ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, saopštio je juče da ga je tragedija na Novom Beogradu "duboko lično potresla" i da je "ovaj strašan događaj" ukazao na potrebu poboljšanja sistema zaštite od nasilja u porodici.\n"Mogu da garantujem da će svi odgovorni za eventualne propuste biti sankcionisani", naveo je Đorđević.\nDan pre tragedije na Novom Beogradu reagovala je i poverenica za zaštitu ravnopravnosti Brankica Janković zbog nekoliko prethodnih ubistava i apelovala "na punu primenu novog Zakona o sprečavanju nasilja u porodici, koji je stupio na snagu početkom meseca".\n- U isto vreme, od ključne važnosti je efikasno postupanje svih organa u lancu zaštite, ali i njihova pravovremena reakcija. Ne smemo dozvoliti da imamo žrtve zbog nefunkcionisanja nadležnih u sistemu, istakla je poverenica.\n"Jako me je potresla, a verujem i celu Srbiju, vest da je jedna žena ubijena u Centru za socijalni rad pred svoje troje dece od strane muža nasilnika, koji je već bio u zatvoru zbog nasilja i za kog se znalo da je nasilnik. Ovo je ozbiljan društveni problem koji se tiče svih nas", izjavila je preksinoć potpredsednica Vlade i predsednica Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost Zorana Mihajlović. Ona je povodom poslednjeg u nizu ubistava žena, naglasila da država donosi dobre zakone koji se primenjuju, ali i apelovala na sve institucije da koordinisano rade.


nestašica vode : Južne vesti\nBela Palanka opet bez vode od sinoć\n10:24, 4. 10. 2021.\nGrađani Bele Palanke od sinoć su opet bez vode, a ona bi, kako kažu u Javnom komunalnom preduzeću Komnis , trebalo da dođe do kraja dana, ne precizirajući tačno kad.\nPresušio izvor na Suvoj planini za napajanje stoke, Vojska poslala cisterne\n15:52, 12. 8. 2021.\nPreko 700 grla krupne stoke koje borave na Suvoj planini ostalo je bez vode jer je presušio izvor na vrhu Rakoš, a kako bi pomogli stočarima, Opština Gadžin Han je zatražila pomoć od Vojske Srbije koja je uputila cisterne kojim će se voda izvoziti do stoke.\nNakon 3 dana potpune nestašice vode u Beloj Palanci, svi potrošači u tom mestu juče su u popodnevnim satima dobili vodu, a ona je i dalje samo za tehničku upotrebu pa se i dalje ne može koristiti za piće.\nSva domaćinstva koja se snabdevaju vodom iz gradskog vodovoda u Beloj Palanci ostala su i bez tehničke vode zbog kvara koji je nastao na vodozahvatu. Opština je proglasila vanrednu situaciju, a kako kažu, rade na tome da se obezbedi još neka cisterna, dok će se građanima deliti i flaširana voda.\nZaposleni tvrde da je aleksinačka deponija bez vode duže od 2 nedelje, nadležni kažu da je sve sanirano\n13:59, 29. 7. 2021.\nIako zaposleni na gradskoj deponiji u Aleksincu tvrde da zbog kvara nema vode od 12. jula i da je zatvoren glavni ventil, v.d. direktor Javnog preduzeća Komunalne usluge Dalibor Marković kaže da je voda sve vreme išla smanjenim pritiskom, a da je kvar danas saniran. Na tvrdnje radnika da imaju kožne probleme zbog nehigijenskih uslova, direktor odgovara da je to daleko od istine.\nVodovod: Pronađen kvar u Supovcu, očekuje se da voda stigne sutra\n13:51, 29. 7. 2021.\nU niškom selu Supovac, gde su slavine suve više od nedelju dana, pronađen je kvar na vodovodnoj mreži i sutra bi meštani trebalo da dobiju vodu, saopštavaju iz JKP Naissus i kažu da će do tada na ulazu u selo stajati cisterna.\nPredsednik Opštine Bujanovac: Nadležni rade sve kako bi se rešio problem sa vodom\n18:31, 2. 7. 2021.\nPredsednik Opštine Bujanovac Nagip Arifi reako je u razgovoru sa meštanima koji su danas protestovali zbog problema sa nedostatkom vode, da se vodosnabdevanje normalizuje nakon uvedenih restrikcija u selima i otklonjenog velikog kvara koji je otkriven u četvrtak.\nProtest žitelja bujanovačkih sela zbog višednevnih nestašice vode\n11:03, 2. 7. 2021.\nStotinak meštana bujanovačkih sela koja su poslednjih dana bez vode okupilo se ispred zgrade opštine u Bujanovcu na protestu kako bi izrazili nezadovoljstvo zbog problema u vodosnadbevanju, piše portal Bujanovačke. Oni zahtevaju da razgovaraju sa predsednikom Opštine Nagip Arifijem i kažu neće se razići dok se on ne pojavi.\nPad nivoa vode u rezervoarima dimitrovgradskog Vodovoda - moguće restrikcije\n10:44, 1. 7. 2021.\nZbog visokih temperaturatura poslednjih dana došlo je do pada nivoa vode u rezervoarima iz kojih se građani Dimitrovgrada snabdevaju vodom, pa iz Javnog preduzeća Komunalac apeluju na građane da racionalno koriste vodu iz gradskog vodovoda.\nVodovod: Delovi Pirota ostaju bez vode i imaju slab pritisak, apel građanima da racionalno troše vodu\n13:19, 30. 6. 2021.\nIako kažu da vode na izvorištima i u rezervoarima ima dovoljno, iz pirotskog Vodovoda apeluju na građane da racionalnije koriste vodu, kako potrošači u višim delovima grada ne bi ostali bez nje ili imali smanjen pritisak.\nZbog pucanja cevi u Kozaračkoj ulici, kako objašnjavaju iz pirotskog Vodovoda , više ulica u naselju Tanasko Rajić biće bez vode do 15 sati.\nDo popravke pumpe, delovi Vlasotinca naizmenično bez vode\n17:21, 4. 4. 2021.\nDok se ne popravi stara ili nabavi nova pumpa za vodosnadbevanje u Vlasotincu, delovi grada će naizmenično imati vodu, saopšteno je iz JKP Vodovod. Nakon remonta jedne od dve pumpe, protok vode je 48 litara u sekundi, a za optimalno snadbevanje vodom, kako kažu, potrebno je da protok bude 65 litara, zbog čega će stanovnici na levoj obali Vlasine biti bez vode od 16 sati do 21 sat, od 21 do 2 sata vodu neće imati korisnici na desnoj obali, a od 2 sata će vodu imati svi.\nVlasotinčani dobili vodu nakon tri dana, ali i dalje nije za piće\n13:52, 3. 4. 2021.\nPosle tri dana, većina domova u Vlasotincu je dobila vodu, kažu iz JKP Vodovod. Ona i dalje nije za piće, jer Zavod za javno zdravlje nije potvrdio njenu ispravnost, a pijaćom vodom se građani mogu snadbeti iz pet cisterni.\nGrađanski front: Vlast godinama ne čini ništa da reši problem vodosnabdevanja Vlasotinca\n14:14, 2. 4. 2021.\nDa ništa konkretno prethodnih meseci nije urađeno kako bi se sanirale posledice oštećenja na sistemu vodosnabdevanja Vlasotinca, pa je ova varoš opet bez vode više od 48 sati, smatraju u vlasotinačkom pokretu Građanski front. Vodeće političare optužuju da ništa po ovom pitanju nisu učinili u prethodnim godinama i smatraju ih najodgovornijima za trenutno stanje.\nBez vode do 15 sati potrošači u Rudničkoj i Ulici Gavrila Principa\n07:30, 20. 3. 2021.\nZbog radova na vodovodnoj mreži bez vode će od 9 do 15 sati, saopštavaju iz Naissusa , biti ulice Gavrila Principa i Rudnička.\nDimitrovgrad sutra bez vode do 14 sati\n16:24, 24. 2. 2021.\nZbog radova na regionalnoj vodovodnoj mreži, kao i na spoljašnjoj hidrantskoj mreži u dimitrovgradskoj Gimnaziji, bez vode će sutra od 8 do 14 sati biti svi potrošači u Dimitrovgradu.\n12:17, 8. 2. 2021.\nČesme u Babušnici opet su suve, treći put za 10 dana, a kako kažu u Javnom komunalnom preduzeću Naissus, vodosnabdevanje će biti normalizovano do kraja dana. Bez bode su i sela u opštini Bela Palanka - Divljana, Bežište, Šljivovik, Koritnica i druga, koja se takođe vodom snabdevaju sa izvorišta u babušničkom selu Ljuberađa, a koje je u vlasništu niškog Naissusa.\nVeći deo Leskovca danas bez vode\n09:27, 7. 10. 2020.\nZbog havarije na glavnom potisnom cevovodu na Bulevaru Nikole Pašića na mostu, veći deo Leskovca danas će biti bez vode ili sa slabim pritiskom u sistemu. Ekipe JP Vodovod su na terenu pa se u ovom preduzeću nadaju da će kvar biti otklonjen do večeras.\nProkupačka sela nakon višednevne nestašice dobijaju vodu, najavljeno trajno rešenje\n13:30, 10. 9. 2020.\nIako su do pre samo nekoliko dana tvrdili da je nemoguće brzo rešiti problem vodosnabdevanja 4 prokupačka sela jer su rezervoari prazni zbog nestašice, ali i zbog neplaćanja računa za vodu, sela Bace, Kaludra, Pločnik i Tulare mogli bi već tokom večeri ili sutra da dobiju vodu sa seoskog vodovoda. Gradska vlast u Prokuplju najavljuje i preuzimanje vodovoda od strane JKP Hammeuma, čime će višednevni problem žitelja ovih sela koji se ponavlja svakih nekoliko meseci konačno biti rešen.


"Mnogo toga razlikuje dr Pejovića od ostalih kolega. To nisu samo samopregor i spremnost za žrtvu, kako sebe, tako i onih koji ga okružuju, već, pre svega, izuzetno zalaganje i čvrstina u nameri da se stvari pomere sa mrtve tačke. Naravno, nabolje."\nOvako za "Blic", ne sakrivajući ponos, priča doc. dr Aleksandar Ristić, načelnik Dnevne bolnice Klinike za neurologiju, o svom mlađem kolegi, tek stasalom neurologu dr Aleksi Pejoviću.\nSebe za deset godina, kaže, vidi kako ustaje u pola šest da bi ostavio mlađe dete u obdaništu, starije ispred škole, a sve da stigne na vreme za jutarnji sastanak na Klinici za neurologiju KCS.\nA rad, znanje i zalaganje, koje dr Pejović svakodnevno pokazuje, vrlo dobro vidi i dr Ristić, načelnik Dnevne bolnice.\n"Nije jednostavno uzeti hirurški nož u ruke, dok ste svesni da je ispod čaršava nečiji otac, brat, majka, sestra... Uvek postoji doza straha, ali to je ono što me tera da budem još pažljivija, obazrivija, da pružim svoj maksimum taj put, svaki put kada mi je skalpel u rukama."\nOvo, ulazeći u cik zore u hiruršku salu, spremna za kompleksnu operaciju kičme, priča dr Bojana Živković, neurohirurg za koga svi imaju samo reči divljenja.\nKada se za nekog kaže da je fizičar, obično pomislimo da u kabinetu petlja sa nama nerazumljivim stvarima. Jedna od njih, međutim, radi sasvim drugačiji posao. I najbolja je u tome.\nTijana Radovanović je medicinski fizičar, koja svakodnevno odgovara za goli život svih pacijenata iks-noža. Ukoliko idete na zračenje, ona određuje sve parametre kojima ćete biti zračeni. Ipak, ogromna svakodnevna odgovornost ovoj mladoj naučnici nimalo ne smeta.


18.05.2017. 13:13h 29.05.2017. 15:28h\nČenis Nap (20) iznenadila se kada su joj lekari propisali lekove za visoki pritisak i uplašili je da se nalazi korak od toga da dobije dijabetes.\nČenis je imala 130 kilograma i to joj je ozbiljno ugrožavalo zdravlje, a gubljenje kilograma činilo joj se kao nemoguća misija.\n"Mislila sam da ne mogu da uradim ništa kako bih izgubila kilograme i da ću uvek biti debela", rekla je Čenis. Odlučila je na operaciju pre koje je morala da izgubi 7 kilograma i to samo zahvaljujući malim promenama.\nNakon operacije morala je da prati "tečnu dijetu", a sada je njena ishrana bogata voćem i povrćem, kao i proteinima, dok ugljene hidrate uzima u minimalnim količinama.\n“Ja sam bukvalno savršen primer toga da nije potrebno da provodite sate u teretani kako biste se rešili viška kilograma. Važno je samo da svoje slobodno vreme ne provodite ležeći", ispriča je ona.\n1. Slušajte svoje teloNije izbegava da jede tortu kada je na nekom slavlju, ali obraćala je pažnju kada je sita i onda je prestajala da jede. Sve je u umerenosti.\n2. Pronađite podrškuMnogi nisu verovali da će uspeti i zbog toga je bila obeshrabrena. Na svu sreću, imala je nekoliko prijatelja koji su joj bili podrška i zahvaljujući njima dobila je motivaciju da jede zdravo i vežba.\n3. Oprostite se od toksičnih namirnicaImala slabost prema slatkim i gaziraninm napicima. Znala je da mora da ih konzumira umereno, ali je umesto toga odlučila da ih potpuno izbaci iz svog života kako ne bi padala u iskušenje da pretera.\nČenis Napmršavljenjedijeta50 kilogramanamirnice


Predstava Bakhe-kratak pregled raspadanja sjutra u Budvi - CdM\nPredstava Bakhe-kratak pregled raspadanja sjutra u Budvi\nU subotu, 10. avgusta, nastavlja se dramski program ovogodišnjeg festivala Grad teatar Budva. Na sceni između crkava, sa početkom u 21 čas, biće izvedena predstava „ Bakhe-kratak pregled raspadanja “ , u režiji Igora Vuka Torbice, nastala po motivima Euripidove drame. Predstava je produkcija Narodnog pozorišta Bitolj.\nReditelj Igor Vuk Torbica, o predstavi kaže:\n“Među preostalim i sačuvanim grčkim tragedijama Euripida, Bakhe se izdvajaju iz više razloga – prije svega zbog njihove forme i teme, a najvažnije je vjerovatno to što Bakhe sadrže aluziju na sami teatar, nose njegovu skrivenu snagu i naše civilizacijsko znanje,a to je moć pričanja priče. Možemo jasno konstatovati da su Bakhe izvor metateatarskog teksta. Ovaj tekst predstavlja duboku zagonetku za relativnost i promjenljivost našeg identiteta. On je svojevrsna studija spoznaje božanskog, a istovremeno i podsjetnik da božansko može preuzeti razne oblike, koje ne možemo ni prihvatiti, ni prepoznati. Tekst Bakhi nije tekst koji jasno otkriva podjelu na protagonistu – antagonistu, to nije tekst koji podvlači liniju između dobra i zla, već nas podsjeća na to da ove suprotnosti stvara i oblikuje čovjek koji, svojom sposobnošću da definiše i analizira, nije u stanju da razumije pravu prirodu vidljive stvarnosti. Međutim, vjerovatno najzanimljivije pitanje kojim se bavimo u ovoj predstavi glasi: zašto je naš identitet, umjesto vrijednosti za koje se borimo, prije svega određen onim drugim – neprijateljstvom prema vanjskom neprijatelju? Da li je to način da sakrijemo činjenicu da pravi neprijatelj među nama – jesmo zapravo mi sami? Da smo stranci sebi i drugima, da nas ništa ne može sabotirati kao društvene barijere koje smo postavili između nas.“\nU predstavi igraju: Maja Andonovska-Ilijevski, Ognjen Drangovski, Sonja Mihajlova, Ivan Jerčikj, Ilina Čorevska, Martin Mirčevski, Vasko Mavrovski, Viktorija Stepanovska-Jankulovska, Valentina Gramosli, Petar Spirovski, Sandra Gribovska, Anastazija Hristovska.\nTagsBakhe-kratak pregled raspadanja


"Etno preduzetnica" za ekonomski snažne žene | MONDOBA\nEtno preduzetnica za ekonomski snazne zene\n29. September, 09:32\n"Etno preduzetnica" za ekonomski snažne žene 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n22.08.2019. / 13:26\nAutor mondo.ba 22.08.2019. / 13:26\nHumanitarno udruženje žena Duga realizuje projekat pod nazivom „Etno preduzetnica" koji za cilj ima ekonomsko osnaživanje žena i očuvanje starih zanata.\nSpecifični ciljevi ovog projekta jesu unaprijeđenje mogućnosti prodaje usluga i/ili proizvoda etno-preduzetnica i aktivna medijskakampanja o dobrim projektnim praksama etno preduzetnica te promocija ženskog preduzetništva.\nProjekat je podržan od strane Agencije za razvoj preduzeća “Eda”, a finansira ga SIDA putem ambasade Švedske u BiH. Implementacija projekta traje 6 mjeseci.\nOvo udruženje, koje već sada ima veliki broj saradnica koje izrađuju različite rukotvorine, raspisalo je javni poziv na koji su se mogle prijaviti zainteresovane osobe koje već rade ili su tek započele da se bave etno-preduzetništvom. Prijava se odnosila na sve žene u ruralnim ili urbanim sredinama bez obzira na dob, koje žive na području grada Banja Luka i opština Laktaši, Čelinac i Kotor Varoš.\nKljučne aktivnosti koje će biti sprovedene se odnose na jačanje saradnje postojećih etno-preduzetnica i formiranje Mreže “Duga” za koju je u okviru projekta razvijena Strategija razvoja za period 2020-2025.godine. Za mrežu će biti kreiran vizuelni identitet-logo sa pratećim promotivnim materijalima u vidu brošura,letaka i aktivnostima na društvenim mrežama.\nPromocija rada mreže i proizvoda koje će izrađivati njene članice-saradnice Duge biće podržana razvojem inovativnih i modernih IT alata poput online prodavice na sajtu udruženja, kao i prodajnim izlogom u nekoj od javnih ustanova koje bilježe veliki broj posjeta i gostiju.\nTakođe, mreža će omogućiti efikasniju saradnju i razmjenu znanja i informacija među etno-preduzetnicama u smislu aktuelnosti na tržištu te prilagođavanja njihovih proizvoda kako bi bolje odgovorile na tražnju i time postizale bolje poslovne rezultate.\nPored svih pozitivnih rezultata koje će projekat imati prema etno preduzetnicama, ovo udruženje planira aktivnostima finansiranim u okviru ovog projekta uspostaviti etno-sobu u prostoru u Hvarskoj ulici br.1 u Banjaluci.\nProjektni rezultati imaju potencijal za daljnji razvoj kroz uključivanje sve većeg broja žena etno-preduzetnica i korištenje već unutar projekta razvijene infrastrukture za unaprijeđivanje obima proizvodnje, dizajna i prodaje na drugim tržištima, što bi vodilo multipliciranju broja žena koje se bave etno preduzetništvom koje jačaju svoju ekonomsku nezavisnost ali i unaprijeđuju kvalitet života svojih porodica.\nžene ekonomija zanati banja luka Banjaluka


CONTRA – LAURA MURPHY (VELIKA BRITANIJA) 27.09.2019. Cirkobalkana » AdriaFest\nCONTRA – LAURA MURPHY (VELIKA BRITANIJA) 27.09.2019. Cirkobalkana\nOslikavajući cirkus, stand up i ,,live act“ Contra je autobiografski solo kabare kontradikcija. Koristeći akrobatski kanap i samolepljivu foliju, Laura postavlja iskustva vlastitog tela usred anegdotske tapiserije posmatranja dlaka na telu u javnom prevozu i rasprave o lezbejskom seksu za nedeljnim ručkom. Mračno, duhovito i beskompromisno, Contra ispituje lično, društveno i istorijsko gledište ženskog tela i doslovno istražuje gde su takva tela pozicionirana i kako ih treba posmatrati. Očekujte scene golotinje i eksplicitne reference na mitske gmazove i žensku seksualnost.\nKisele paprike bez konzervansa za zimnicu, salata koju voli…\nKISELE PAPRIKE ZA ZIMU, Stalno ćete praviti ovu zimnicu bez konzerv…\nBez pečenja, za nekoliko minuta pripremite tortu koja se svima sviđa\nSladoled Torta koja će vam pružiti dobro raspoloženje / Izuzetno ukusna za nekoliko minuta\nKolač od kafe, Coffee cake, napravite ga u 5 minuta


17. novembar 2008. O G L A S\n(u daljem tekstu: Agencija) kao ste�ajni upravnik Beobanke a.d. Beograd u ste�aju na osnovu rešenja Trgovinskog suda u Beogradu XIII St-4/2002 od 24.07.2008. i 30.09.2008. godine., Valjevske banke a.d. Valjevo u ste�aju na osnovu rešenja Trgovinskog suda u Valjevu St 589/04 od 05.11.2008. godine, JIK banke a.d. Beograd u ste�aju na osnovu rešenja Trgovinskog suda u Beogradu XIII St-164/2005 od 26.08.2008.i 29.09.2008. godine, Jugobanke a.d. Beograd u ste�aju na osnovu rešenja Trgovinskog suda u Beogradu I St-22/2002 od 03.10.2008. godine, Investbanke a.d. Beograd u ste�aju na osnovu rešenja Trgovinskog suda u Beogradu V St-10/2002 od 30.09.2008. godine i likvidacioni upravnik a.d. za osiguranje ''Morava'' Beograd u likvidaciji na osnovu rešenja Trgovinskog suda u Beogradu V L-8/06 od 30.09.2008. godine raspisuje O G L A S\nZA PRODAJU NEPOKRETNOSTI BANAKA U STE�AJU I DRUŠTVA ZA OSIGURANJE U LIKVIDACIJI PRIKUPLJANJEM PONUDA-TENDEROM\n(ŠIFRA TENDERA: T-N-05/08)\nVrbas, ul. M. Tita br.105. poslovni prostor, ukupne površine 1.208,13m2\n2. Valjevska banka a.d. Valjevo u ste�aju,Vuka Karad�i�a 5 Mati�ni broj: 07601247\nFarma za tov junadi na kat.parc. br. 111/4 KO Donja Bukovica-Valjevo, zk.ul.443, zemljište površine 4.87.30 ha, staje za tov(4 komada) površine 5.557 m2, kapaciteta 1320 junadi, silo rov(6 komada) zapremine 9.000,00 m3, nadstrešnica za slamu površine 1.440 m2 visine 6 metara, ku�ica kolske vage, infrastruktura\n3. JIK banka a.d. Beogradu ste�aju, Knez Mihailova br.2\nZemljište 10 ari i nedovršeni objekat 7,80x 6,40, KP 8440/35 KO Kurbalovo u Negotinu, ''Plavetnica''\nKruševac, ul.JNA 12-14, poslovni prostor površine po proceni 603,43 m2, neuknji�eno\n4. a.d. za osiguranje ''Morava''u likvidaciji, Beograd, Pariske komune 26\nVranje, Partizanski put br 7, prizemlje i galerija, poslovni prostor, uknji�eno\nVladi�in Han, Slobodana Penezi�a br.1, prizemlje + potkrovlje, uknji�eno\nPara�in, poslovni prostor, Poslovna zgrada ''Kocka II'', ul.Kralja Petra na prvom spratu, uknji�eno 71,25\n5. Jugobanka a.d. Beograd u ste�aju, Kralja Petra I 19\nDespotovac, Petra Drapšina bb, idealna polovina, list nepokretnosti 1588 KO Despotovac, KP 2200, zgrada finansijskih usluga broj 1, površine po proceni 308,64 m2\nVelika Plana, Miloša Velikog br.61, objekat poslovne zgrade Jugobanke, podrum, prizemlje i prvi sprat površine po proceni 407,85 m2, neuknji�eno\nJagodina KO Dragocvet, list nepokretnosti 855, KP 1801/4, zemljište pod objektom površine 447,00 m2 i zemljište površine 513,00 m2 i list nepokretnosti i list nepokretnosti 779, KP 1801/8 zemljište 1.163,00 m2 i list nepokretnosti 961 na KP 1799, zemljište površine 19.493,00 m2\nNovi Pazar, 28. novembra br.15, list nepokretnosti 7781 KO Novi Pazar, KP 1223/10, dr�alac, zgrada finansijskih usluga, potes Vareš-�itni trg , podrum, prizemlje i I sprat , površine oko 480 m2, objekat izgra�en bez odobrenja za gradnju\nLeskovac, Trg revolucije br.45, poslovni prostor u zgradi ''Doma privrede'', ulaz II u prizemlju, Ii IIsprat, ukupne neto površine 1.764,51 m2 sa podrumom, neuknji�eno\nKula, Lenjinova br.27, poslovna zgrada, ZKUL broj 6007 KO Kula I, na parceli broj 2831/3 koji se sastoji od prizemlja, I sprata, II sprata i potkrovlja, površine po proceni 1.712,32 m2\nKula, Lenjinova br.29, kotlarnica, površine po proceni 59,04 m2, neuknji�eno\nKula, Lenjinova br.29, gara�a, površine po proceni 112,79 m2, neuknji�eno\n6. Investbanka a.d. Beograd u ste�aju, Sremska 3-5\nZaje�ar, Kara�or�ev venacbr.2, poslovni prostor, prizemlje i prvi sprat, uknji�eno\nGu�a, ul.Tanaska Raji�abr.1, gara�a-privremeni objekat, ukupne površine po ugovornoj dokumentaciji 27,52 m2, po proceni 37,28 m2, neuknji�eno\nCrvenka, poslovni prostor , ul.Moše Pijade br.30, ukupne površine po ugovornoj dokumentaciji 83,06 m2 po proceni 83,69 m2, neuknji�eno 3.558.014,00\nSvilajnac, ul.Ustani�ka bb, dve gara�e-privremeni objekti, ukupne površine po proceni 27,34 m2, neuknji�eno\nZaje�ar, ul.Kraljevica bb, gara�a, privremeni objekat, ukupne površine po proceni 14,55 m2, neuknji�eno\nZainteresovana lica su obavezna da uplate depozit za objekte, u iznosu navedenom u ovom oglasu na ra�un Agencije za osiguranje depozita br. 840-967627-69, svrha uplate:depozit, poziv na broj:T-N-05/08–redni broj predmeta prodaje-mati�ni broj banke/društva za osiguranjevlasnika objekta.\nZainteresovana lica mogu da razgledaju nepokretnosti i izvrše uvid u dokumentaciju u periodu od17.11.2008.godine do 28.11.2008. godine, u periodu od 10,00-14,00 �asova uz prethodni kontakt i dogovor sa ovlaš�enim licima u Agenciji za osiguranje depozita na tel. 011/3287-953\nNepokretnosti se prodaju u vi�enom stanju, bez prava na naknadnu reklamaciju kupca. Pravo u�eš�a na tenderu imaju sva pravna i fizi�ka lica, koja uplate depozit u iznosu navedenom u oglasu na ra�un Agencije za osiguranje depozita ,najkasnije do 28.11.2008.godine.\nDokaz o uplati depozita obavezno sadr�i:šifru tenderske prodaje, mati�ni broj banke/društva za osiguranje- vlasnika nepokretnosti, redni broj nepokretnosti Rok za povra�aj depozita je najdu�e 5 dana od dana donošenja rešenja ste�ajnog Ve�a. Na povra�aj depozita nema pravo ponu�a�: koji je izabran za najpovoljnijeg ponu�a�a, a ne zaklju�i ugovor ili ne uplati kupoprodajnu cenu.\nProdaja nepokretnosti se obavlja putem prikupljanja zatvorenih ponuda. Ponude mogu biti dostavljene neposredno Agenciji za osiguranje depozita, Knez Mihailova br2, soba 215 zaklju�no sa 28.11.2008. godinedo 16�asova ili poslate preporu�enom poštom zaklju�no sa 28.11.2008. godine. Koverat mora biti zatvoren, da ima naziv i adresu ponu�a�a i oznaku «T-N-05/08» NE OTVARATI.\nJavno otvaranje ponuda odr�a�e se dana 04.12.2008.godine u 12 �asova u prostorijama Agencije za osiguranje depozita u Beogradu, ul. Knez Mihailova br.2, sala na I spratu .Porezi i ostali troškovi padaju na teret kupca.


Melemi sa lekovitim biljem Kreativnih Despotovčanki za svaku boljku - Agrohobi | Agroklub.rs\nMelemi sa lekovitim biljem Kreativnih Despotovčanki za svaku boljku\nPomoravski okrug, Despotovac\nPravljenjem zimnice, sapuna i melema ove žene promovišu tradiciju svog kraja, druže se, međusobno pomažu, a ujedno prodajom svojih domaćih proizvoda dopunjuju kućni budžet.\nMelemi, lekovito bilje i proizvodi od voća samo su deo asortimana Udruženja žena "Kreativne Despotovčanke" iz istoimenog grada. Ovo udruženje je osnovano 2019. godine kada je bilo šest članica, a danas okuplja 17 kreativnih žena, od kojih su neke domaćice, neke su zaposlene, ali ono što ih povezuje jeste ljubav prema tradiciji resavskog kraja.\nOsim što pletu, heklaju, rade dekupaž, slikaju, uskoro će u okviru svoje galerije imati i biljnu apoteku, jer će sakupljati lekovito bilje, a već izrađuju meleme od raznog lekovitog bilja i pčelinjih proizvoda. Predsednica ovog udruženja Dragica Marković Miladinović (35) kaže da su prošlog leta sve zajedno pravile slatko, voćne sirupe, džemove, kompote i likere od voća koje članice imaju u svojim voćnjacima.\n"Kako koje voće stiže, okupimo se u dvorištu naših članica i uz razmenu recepata naših majki i baka, uz druženje, pravimo razne poslastice. Pravile smo džem od smokava, jagoda, malina, bundeva, šljiva, slatko od šljiva, grožđa, kivija, lubenica, zimnicu od grožđa i ljute paprike. Zatim likere od višnje, aronije, kompote od aronije, kao i sveže ceđeni sok od aronije", kaže predsednica Udruženja.\nDžem od zovinih bobica - neobično\nU početku su imale nekoliko proizvoda ali kada su videle da je to veoma traženo, odlučile su da prošire asortiman. Svaka od članica ima neki zanimljiv recept, na primer - neobičan džem od zovinih bobica koje je pravila Vesna Aleksić.\n"Taj džem se lepo prodavao. Vesna inače pravi i sirup od lavande protiv stresa. A Ljiljana Stojadinović sirup od matičnjaka i zdravca koji je odličan za dijabetičare. Prodavali smo i lekovita bilja. To leti pripremamo, a zimi smo prodavale na trgu našim ljudima koji su došli iz inostranstva. Oni to vole da kupuju i nose naše domaće proizvode u inostranstvo", ističe Marković Miladinović.\nSirupi Ljiljane Stojadinović\nProšlog leta su napravile na desetine teglica od svakog voća.\n"Osmislile smo i etiketu i ambalažu za svaki proizvod. Sve je lepo upakovano, a kvalitet i cena privlače pažnju jer su cene bile niže nego u maloprodajnim objektima. Sokovi su bili 400 dinara od pola litre, a džem oko 500 dinara."\nMelemi od lekovitog bilja\nNa obližnjoj planini Beljanici gde je netaknuta priroda brale su lekovito bilje.\n"Bilje smo brale i sušile za čajeve, a pravile smo i macerate. To se pravi tako što ubrana biljka prenoći jednu noć, sutra se spakuje u tegle i prelije raznim uljima, obično hladno ceđenim suncokretovim uljem i to je jeftinija varijanta, ali je za hajdučku travu odlična. A kantarion se prelije maslinovim uljem. Potom teglice stoje od tri do četiri nedelje na suncu ili toplom mestu, kako koja macerata", objašnjava naša sagovornica i dodaje da se potom procedi i može da se koristi za pravljenje raznih melema, na primer sa voskom koji služe za opekotine, za zarastanje rana.\nJasmina Pantić (46) iz Dvorišta kod Despotovca izrađuje melem sa pčelinjim otrovom. Njena porodica se više od 40 godina bavi pčelarstvom i trenutno ima 200 košnica.\nMelemi i sa pčelinjim proizvodima\n"Ovaj melem sadrži i nekoliko ulja, vosak, med medljikovac, propolis i glicerin. Koristi se protiv bolova, hemoroida, gljivičnih oboljenja i za uklanjanje bora. Na jedan kilogram melema ide jedan gram pčelinjeg otrova koji ja sakupljam", kaže Jasmina Pantić i dodaje da teglica melema košta 800 dinara.\nOd bake Rajne do unuke Aleksandre\nJoš jedna pomenuta članica udruženja - Ljiljana Stojadinović je pre tri godine počela da priprema melem za vene i hemoroide.\n"Recept je od moje bake, a pravi se tako što se svinjska mast pere u devet voda, a zatim se doda aloja, pčelinji vosak, zeleni paradajz, čuvarkuća, kantarion i neven. Melem može da se koristi za zarastanje rana, za zanoktice, za herpes", navodi Ljiljana.\nSvinjska mast pere u devet voda, a zatim se doda pčelinji vosak i drugo bilje, kaže Ljiljana\nJoš jedan melem koji privlači pažnju kupaca i ljubitelja narodne medicine je Rajnin melem. Rajna je bila baka koja je pravila melem za ukućane i poklanjala ga prijateljima, da bi se njena unuka Aleksandra Milutinović (36) iz Strmostena kod Despotovca ozbiljnije posvetila pravljenju melema za sve koji su zainteresovani. Aleksandra, po zanimanju inženjer ekologije, kaže da taj melem leči herpes na usnama, alergije, opekotine, posekotine, ekcem, pa čak i psorijazu i upalu očiju.\n"U ovo doba godine uzimaju se grančice zove određene debljine, odnosno pokorica. To se stavi u rastopljeni pčelinji vosak, doda se maslinovo ulje i izliva se u staklene bočice koje se zatvaraju. Melem ima neograničen rok upotrebe", kaže Aleksandra.\nManja teglica košta 350, a veća 700 dinara. Prvi put su melem izložile na Viteškom festivalu u Despotovcu 2019. godine. Ljudi iz cele Srbije su kupovali i kasnije se javljali i tražili da im pošalju još.\nProizvodi se prodaju na sajmovima i internetu\nAleksandra Milutinović pravi i prirodne sapune sa lekovitim biljem i aktivnim ugljem za čišćenje masne kože, kantarionom za negovanje kože, zatim sapune sa sušenom mlevenom paprikom, sa makom i kozijim mlekom za piling.\nOve "Kreativne Despotovčanke" svoje proizvode prodaju preko interneta, na raznim etno sajmovima, a imaju i štand kod vodopada Lisine. Na taj način ove žene promovišu tradiciju svog kraja, druže se, međusobno pomažu, a ujedno prodajom svojih domaćih proizvoda dopunjuju kućni budžet.\nMelemi Krativne Despotovčanke Prirodni sapuni Macerati Udruženje žena Lekovito bilje Sirupi\nMirisi pečene paprike, turšije, slatke note džema i marmelade osećaju se i u kuhinji Ane Nikodijević iz Ovsišta kod Topole. Uskoro sočni detalji pripreme Anine zimnice na Agroklubu!\nSve izgleda prelepo i uredno, uključiv i domaćicu... Sve izgleda prelepo i uredno, uključiv i domaćicu...\nSve izgleda prelepo i uredno, uključiv i domaćicu...


Kraj iglama, Federacija će uskoro dijeliti čipove za mjerenje šećera u krvi |\nMinistarstvo zdravstva Federacije BiH čeka da se okonča procedura s registracijom senzora, čipova za mjerenje razine šećera, kako bi se olakšalo život dijabetičarima koji se nalaze na intenzivnoj inzulinskoj terapiji, kao i djeci oboljelim od ove dugotrajne i iscrpljujuće bolesti.\nČim budu završene sve potrebne predradnje, Ministarstvo će ovu točku proslijediti na sjednicu Vlade Federacije BiH.\n“Čim se steknu zakonski uvjeti i ti senzori registriraju kod Agencije za lijekove i medicinska sredstva u Banjoj Luci, mi ćemo pronaći način da se ta pomagala nađu na popisu te napravi rebalans proračuna Federalnog fonda solidarnosti i učiniti ih dostupnim našim pacijentima”, rekao je za Večernjak ministar zdravstva Federacije BiH Vjekoslav Mandić…\nNavike na godišnjem zbog kojih se debljamo\nZašto su orasi tako dobri za zdravlje mozga?


Crnadak: Dodik bio domaćin Pacoliju; Dodik: Nikad ga nisam sreo – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nCrnadak: Dodik bio domaćin Pacoliju; Dodik: Nikad ga nisam sreo\nMilorad Dodik, predsjednik Republike Srpske, rekao je danas da je poziv Igora Crnatka, šefa bh. diplomatije, da Bedžet Pacoli, ministar spoljnih poslova samoproglašenog Kosova, dođe u Banjaluku provokacija Srpske, dok Crnadak kaže da je domaćin Pacoliju kada je posljednji put bio u Banjaluci bio Milorad Dodik.\n“Kada je posljednji put Bedžet Pacoli bio u Banjaluci domaćin mu je bio Milorad Dodik. Dočekao ga je na aerodromu i imao s njim poslovne sastanke i nakon toga nastavio druženje sa njim u kafani”, rekao je na konferenciji za novinare Igor Crnadak, potpredsjednik PDP-a i šef bh. diplomatije.\n“Za razliku od Dodika, ja nemam nikakve sastanke iza sebe sa Pacolijem, osim na regionalnim sastancima poput ovog koji treba da bude u Banjaluci. Predstavnici Prištine učestvuju na regionalnim sastancima isključivo u skladu sa sporazumom između Beograda i Prištine u okviru briselskih razgovora i samo uz punu saglasnost Beograda. BiH u posljednje četiri godine nije priznala tzv. Kosovo samo zato što smo se tome protivili član Predsjedništva BiH iz Republike Srpske Mladen Ivanić i ja. Milorad Dodik u tome zadnje četiri godine nije imao nikakvu ulogu osim što je nas podržavao u tom stavu i ja mu ovim putem zahvaljujem”, dodao je Crnadak.\nTakođe, i trilateralni sastanak ministara spoljnih poslova BiH, Srbije i Turske, koji je trebalo da bude održan danas u Banjaluci, odgođen je.\n“Do odlaganja sastanka je došlo zbog vanrednih okolnosti usljed kojih ministar spoljnih poslova Republike Turske Mevlut Čavušoglu neće biti u prilici da bude u Banjaluci na planirani datum”, saopšteno je danas iz Ministarstva spoljnih poslova BiH i dodaju da će novi termin biti naknadno usaglašen i objavljen.\nNa sastanku, osim Čavušoglua, učešće je trebalo da uzmu i šefovi diplomatija BiH i Srbije Igor Crnadak i Ivica Dačić.\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik odbacio je današnje tvrdnje ministra inostranih poslova BiH Igora Crnatka da se u Banjaluci sastajao sa ministrom spoljnih poslova samoproglašenog Kosova Bedžetom Pacolijem, ističući da je to notorna laž i da on tog čovjeka nikada nije sreo.\n“Nikada u životu tog čovjeka nisam sreo bilo gdje. Sve je to notorna laž, svojstvena Crnatku i njegovoj povrijeđenoj sujeti koja ne može da podnese da je uhvaćen u laži”, rekao je Srni Dodik.\n“To govori da je Crnadak spreman da laže i da zloupotrebljava organe Srbije u tom pogledu”, rekao je Dodik.\n“O pitanju priznanja Kosova, Republika Srpska se izjasnila u trenutku kada se Kosovo samoproglasilo nezavisnom državom i mi smo na parlamentu tada donijeli zaključke koji su obavezivali sve funkcionere”, podsjetio je Dodik.\n(Nezavisne novine, Srna)\n“Sutra očekujem hapšenje dva policajca, ali idemo do kraja”: Dragičević na Trgu Krajine otkrio potresne detalje o Davidovoj smrti\nFudbalski savez RS suspendovao Draška Ilića


ПУТИН СТАВИО ТАЧКУ: Русија ни у ком случају неће Донбас оставити на цедилу\nPUTIN STAVIO TAČKU: Rusija ni u kom slučaju neće Donbas ostaviti na cedilu\nRUSIJA ni pod kojim uslovima neće Donbas ostaviti na cedilu, rekao je Vladimir Putin za vreme razgovora zatvorenog tipa sa urednicima ruskih medija.\nPritom je ocenio da se – i povodom Donbasa – „mora voditi računa i o ogromnoj odgovornosti za Rusiju u celini“.\nDodao je: „Pre nego što donesemo bilo kakvu odluku, moramo razmisliti o posledicama svakog našeg koraka. Ipak, nećemo napustiti Donbas, bez obzira na sve“.\nPredsednik RF je otkrio da će Moskva mere protiv stranih Internet-platformi preduzeti samo u slučaju neprijateljskih akcija sa njihove strane i ako Rusija u tom momentu bude imala svoje „alternativne platforme“.\nŠef ruske države istakao je da nema želju da „veštački nešto zavrće“, pa dodao:\n„Ali, ako uslede kakve neprijateljske akcije prema Rusiji – ni blokiranje tih platformi ne isključujem. U svakom slučaju, vodićemo računa o našim ljudima, da im ništa ne uskraćujemo – bar do vremena kada ćemo imati svoje alternativne platforme“.\nTokom istog razgovora sa urednicima nacionalnih medija, Putin je rekao i da dostignuća Rusije u različitim oblastima počinju da „iritiraju njene potencijalne protivnike“.\nZa primer je naveo nnajnaprednije vidove ruskog naoružanja i vakcinu „Sputnjik V“.\n„Kada sam prvi put javno govorio o našem modernom naoružanju, u početku su se kikotali, tvrdeći da su to gluposti i izmišljotine. Sada su potpuno drugačije raspoloženi i traže da se naše novo oružje uključi u pregovore o suzbijanju trke u naoružanju“.\nOsvrnuvši se na vakcinu, dodao je:\n„To nije naše jedino dostignuće. Imamo ih mnogo i to počinje da ih nervira. Otuda i politika obuzdavanja koja se pojačava kako Rusija postaje jača i stabilnija. Poslednjih godina ruski uticaj je porastao, a to takođe zabrinjava potencijalne protivnike“.\nRuski lider je posebno ukazao:\n„Mobilizacija zdravstvenog sistema i industrije omogućila je Rusiji da se efikasnije bori protiv koronavirusa nego Sjedinjene Države i Evropa. Ispostavilo se da je mobilizacija celokupnog zdravstvenog sistema i industrije neuporedivo veća kod nas nego u evropskim zemljama i Sjedinjenim Državama. Tamo čak postoji neka vrsta kolapsa. Uostalom, najobjektivniji pokazatelj je broj zaraženih na 100 hiljada stanovnika. Mi imamo 12 ljudi, a oni 45“.\nI ne samo Dombas - mnogo zapadnije od Kijeva su teritorije ruskoga naroda,ukrajincima ostaviti samo pedalj uz poljsku granicu.\nFenomenalni film Dara iz Jasenovca treba što pre prikazivati širom Kine i Rusije.Prijateljski narodi tih golemih zemalja zaslužuju da ih se detaljno upozna sa hrvatskim zločinima i genocidom koji su hrvati izvršili u Jasenovcu nad Srbima,Židovima i Romima.Sa hrvatskim zločinima u Jasenovcu Ruse je nedavno na ruskoj televiziji upoznao Jakov Kedmi.Došlo je pravo vreme da i mi Srbi na prikazivanju istine o hrvatskim zločinima aktivno i neprekidno radimo.\nDana 15 februara biće 6 godina od potpisivanja Sporazuma Minsk-2 (15 februar 2015). Nijedan tačka tog sporazuma nije realizovana. Lica koja su potpisala taj sporazum više nisu na funkciji te ne odgovaraju za nesprovodjenje sporazuma. Čak jedan od potpisnika Aleksandar Zaharčenko je ubijen 31 avgusta 2018. Jasno je da je Minsk 2 mrtav dogovor, bezvredan papir. Šta se ipak dobilo? Ukrajina nije u mogućnosti da udje u NATO članstvo. U medjuvremenu naoružanje Rusije je napredovalo te ni uz NATO pomoć Ukrajina nema šanse da povrati Donbas. EU u okviru istočnog partnerstva nije ništa značajno uradila u Ukrajini, a o članstvu Ukrajine u EU ne treba ni misliti. Sukobi na istoku Ukrajine su niskog intenziteta, tojest cela Ukrajina nije uvedena u gradjanski rat. Stanovništvo Donbasa za ovih 6 godina prilično se osamostalilo i udaljilo od Kijeva i večeg ostatka Ukrajine. Brazda je velika i duboka, tek sada nema šanse da se oni vrate pod kapu Kijeva. Niti Kijev može vojnim putem da povrati kontrolu nad tom teritorijom. Faktički Ukrajina je NIGDE, i u puno gorem stanju nego pre 6-7 godina.\nJelo se duže kuva, ali je prilično skuvano. Naravno da tako Putin može da kaže da Rusija neće napustiti Donbas.


Kinezima koncesija za autoput Banjaluka - Prijedor\nFoto: N.N. | Kinezima koncesija za autoput Banjaluka - Prijedor\nSrna 01.10.2018 14:57\nBANJALUKA - Vlada Republike Srpske dodijelila je danas koncesiju kineskoj kompaniji "Šandong" za izgradnju autoputa Banjaluka - Prijedor.\nNa radno - konsultativnoj sjednici Vlade data je saglasnost na prijedlog ugovora o koncesiji za autoput Banjaluka – Prijedor -Novi Grad, odnosno njegovu prvu fazu Banjaluka - Prijedor, saopšteno je iz Biroa Vlade Srpske za odnose s javnošću.\nKineska kompanija "Šandong" je registrovala preduzeće u Srpskoj koje je zaduženo za projektovanje, izgradu, upravljanje, održavanje i finansiranje izgradnje autoputa Banjaluka - Prijedor.\nKompanija "Šandong" je podnijela Vladi Republike Srpske 11. decembra 2017. godine ponudu za započinjanje postupka dodjele koncesije za izgradnju auto-puta Banjaluka - Prijedor.\nTom potezu prethodilo je više dokumenata koje su Vlada i preduzeće "Autoputevi Republike Srpske" potpisali sa kineskim ponuđačem.\nRadna grupa zadužena za pregovore usaglasila je sa kineskim partnerom sva važna pitanja, a projektovanje autoputa treba da bude u skladu sa pravilima struke, propisima koji uređuju oblast drumskog saobraćaja, smjernicama i normama na snazi u Srpskoj, navedeno je u saopštenju.\nAutoput Banjaluka - Prijedor biće dužine oko 42 kilometra, imaće po dvije saobraćajne trake po smjeru, razdijelno ostrvo i zaustavne trake.\nBanjaluka prijedor Autoput


Stilmetal peć na pelet 20 KW - Cena karakteristike iskustva - DS Market\nBela Tehnika › Šporeti › Šporeti za etažno grejanje › Stilmetal peć na pelet 20 KW\nPeć na pelet se koriste za zagrevanje manjih stambenih površina do cca 120 m2. Osim efekta grejanja na prednjoj strani imaju stakleni otvor kroz koji se vidi predivan plamen, što daje poseban ugođaj životnom prostoru.\nPoseduje vrhunsku regulaciju za upravljanje rada kao i daljinski upravljač. Magacin za pelet je cca 30 kg, a kroz prednja vrata se vrši jednostavno čišćenje koje preporučujemo usisivačem jer je peć predviđena za dnevni boravak ili slične prostore. Kao standardna oprema uz kamin je integrisana odgovarajuća ekspanziona posuda, cirkulaciona pumpa i sigurnosni ventil, tako da je jednostavna montaža kamina na sistem centralnog grejanja.\nIzlaz dimnih gasova je na zadnjoj strani i izbacivanje se vrši pomoću ventilatora, a prečnik dimovodnog odvoda je fi 80 mm. Sve sastave na dimnim cevima treba dobro sastaviti i lepiti specijalnim silikonom, kako ne bi eventualno dolazilo do ispuštanja gasova unutar prostora.\nPeći se proizvode u dve serije od 15 kW i 20 kW u BiH pod Austrijskom licencom i kontrolom.


B92: Sjenica: Trudnica izbavljena iz zimske oluje - SJENICA.com forum\nSJENICA.com forum » Grad Sjenica » Aktuelna desavanja i vijesti iz Sjenice » B92: Sjenica: Trudnica izbavljena iz zimske oluje\nB92: Sjenica: Trudnica izbavljena iz zimske oluje\nPutari i radnici Opštine Sjenica su uspeli da iz smetova izvuku trudnicu koja je iz sela Boriši?i krenula na poro?aj u Prijepolje, pišu “ Ve?ernje novosti“.\nKako se navodi, sneg pra?en olujnim vetrom je na Pešteru padao duže od 30 sati, stvorio je velike nanose i blokirao puteve na celoj visoravni. Najteže je bilo u naselju Bare, udaljenom od sjenice 30 kilometara jer je put bio u blokadi, a sva sela na ovom delu Peštera su bila zavejana i odse?ena od sveta. Na ovom putu, kod mesta Višnjevo - Hanovi, u kolima su dva sata bili zarobljeni trudnica Nevzeta Crnovršanin i njen suprug Nedžad. [...]\nb92, izbavljena, oluje, sjenica, trudnica, zimske


Život je prekratak da ga trošite na tugovanje. Ovo je Vodič koji PROVERENO pomaže: Kako da ga prebolite za 10 dana – Stranica 4\nŽivot je prekratak da ga trošite na tugovanje. Ovo je Vodič koji PROVERENO pomaže: Kako da ga prebolite za 10 dana\nOn: 28. Decembra 2016. By: admin\nKupite novu majicu.\nNeka bude šarena, luckasta, s nekom smešnom porukom. Dakle, bivši vas nije ni ljubio ni grlio u toj majici, ništa na njoj ne podseća na njega, u njoj ste potpuno NOVI vi. Ako vam se sviđa ta ideja, možete i spavati u njoj. Vi znate zašto.\nPonovno pročitajte knjigu koju ste nekad voleli.\nProšetajte do neke knjižare i pronađite stari primerak. Pročitajte opet onu krimi priču ili dečju knjigu u kojoj ste nekad uživali. I prisetite se koliko ste toga proživeli i naučili otkako ste je poslednji put čitali?\nPronađite izložbu, knjigu ili film u kojima su žene i ženski doživljaj sveta središnje teme. A možda i izložbu, i knjigu i film? Na internetu pronađite fotografije na kojima se žene prikazuju izvan tradicionalnih uloga i ištampajte one koje vam se najviše svide pa napravite izložbu u svojoj spavaćoj sobi. Sve se može preokrenuti, pa čak i ono u što ste do juče verovali i to nije nužno i smak sveta.


U Fokusu: Povratak bi mogao da se okonča do 2011.\nInfobiro > Savremeni arhiv štampe > Aktuelni period > Povratak bi mogao da se okonča do 2011.\n1996 - Rezultati 1 - 10 od pronađenih 10\nHrvati najviše migrirali\tMIRKO PEJANOVIĆ, 19/02/2010 ( + N)\nU vremenu egzistencije BiH jugoslovenske socijalisticke federacije, i to u ravnopravnom statusu jedne od šest republika, (period 19451990. godina), BiH je imala visoku stopu nataliteta, a time i relat\tBiH izgubila 800.000 stanovnika\tMIRKO PEJANOVIĆ, 20/02/2010 ( + N)\nPovratak srpskog naroda na prostor Federacije BiH u postdejtosnkom vremenu (19962007) odvija se uz pomoc nevladinih organizacija i institucija medunarodne zajednice. Najveci poticaj na povratak Srba u\tPovratak je postao građevinsko pitanje\tMUHAMED ČENGIĆ, 04/05/2010 ( + N)\nOvih dana smo obavještavani preko svih medija da se bh. politicari ne mogu složiti da se i poslije dvadeset godina od zadnjeg izvrši novi popis stanovništva.\nUglavnom se vrše nadmudrivanja i ubjediva\tDržava mora dati oko milijardu KM\tMIRZA ČUBRO, 26/06/2010 ( + N)\nVijece ministara BiH planira za okoncanje povratka izbjeglih i raseljenih i za naknadu u ratu uništene imovine osigurati oko milijardu KM. Predvideno je to revidiranom strategijom povratka koju je u c\tZa povratak bh. izbjeglica 50.000 dolara\tSAUDIJSKA ARABIJA, 02/07/2010 ( + N)\nAmbasador Saudijske Arabije u BiH Eid el-Sakafi urucio je jucer Fondu za povratak izbjeglica BiH pri Organizaciji islamske konferencije (OIC) cek u iznosu od 50.000 americkih dolara, saopceno je iz Sa\tPoražavajuće loš povratak izbjeglica\tAUTOR NIJE NAVEDEN, 21/09/2010 ( + N)\nRezultati Platforme izbjeglica, raseljenih osoba i povratnika 2006 2010. koju su 2006. potpisale 23 politicke partije su poražavajuci. Naime, Unija za održivi povratak i integracije u BiH provela je BiH je dobila oko 770 miliona eura\tS.ŠABANADŽOVIĆ, 24/04/2011 ( + N)\nOd 2000. godine Bosna i Hercegovina je od Evropske unije dobila oko 770 miliona eura finansijske pomoci. EU je godinama razvijala programe pružanja finansijske pomoci trecim zemljama. Od ukupne finans\tPovratak Hrvata u BiH jedan od prioriteta Hrvatske\tDARIO PUŠIĆ, 20/06/2011 ( + N)\nNedavnim usvajanjem Zakona o potvrdivanju sporazuma izmedu Vlade Republike Hrvatske i Vijeca ministara BiH o povratku izbjeglih osoba u Hrvatskom saboru ostvareni su i posljednji uvjeti prema kojima j\tHrvati ne mogu biti nevidljivi u Srpskoj\tDEJAN ŠAJINOVIĆ, 25/07/2011 ( + N)\nHrvati ne mogu biti nevidljivi u RS, isto kao što ni Srbi ne mogu biti nevidljivi u Hrvatskoj, rekla je Dunja Jevak, generalni konzul Hrvatske u Banjaluci. Istakla je da Hrvatska ulaže napore da riješ\tIzgubljeno je mnogo vremena za povratak\tDANIEL OMERAGIĆ, 13/08/2011 ( + N)\nHGospodine Pudaricu, kakav je danas položaj Srba u Federaciji BiH. Da li je on doista ponižavajuci, kako je to prijenekidanizjaviopredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik? Prvo krenimo od toga da je\tKOLEKCIJE\n1990 - 1995 - Rat u BiH / Rat u ex-Jugoslaviji\n1996 - - Aktuelni period


CRTA: Polovina građana najviše veruje provladinim medijima - Autonomija\nInfo 14. mar 2022.\nGrađani se najčešće informišu preko televizija, 37 odsto najviše veruje RTS-u, potom četvrtina ispitanih televizijskim stanicama Prva, Pink i N1, a od sedam ponuđenih medija najmanje poverenja daju televizijama Hepi i B92. Oko 15 odsto nema poverenja ni u jednu televiziju.\nVujo Ilić iz CRTE ističe da raste broj građana koji se slažu sa tvrdnjom da je demokratija najbolji politički sistem za Srbiju, ali i broj onih koji smatraju da je našoj zemlji potreban jak politički lider.\nIlić navodi da u odnosu na medije koje konzumiraju, građani koji su naklonjeni kritičkim medijima češće veruju da nepravilnosti utiču na izborni rezultat od onih koji prate provladine medije.\nCrta | istraživanje | izbori | mediji | poverenje


Početna 2 :: Praxis für Kinesiologie\nKroz lično i profesionalno iskustvo verujem da sve što vam se trenutno dogadja je upravo prilika da se svega oslobodite i posvetite sebi, svom zdravlju i blagostanju.\nPozovite 076 737 94 55\nKako da pomognete sebi u svakom\nsegmentu vašeg života\nZapravo je jako jednostavno, a objasniću vam i kako.\nSve što smo ikada doživeli određuje naš sadašnji stav i postupke . Odredjena iskustva nas ojačaju za ceo život, dok nas druga mogu oslabiti i uticati na kvalitet našeg života. Blokiraju naš energetski sistem, izazivaju nam stres, a samim tim i slabe organizam. Mnogih iskustava se i ne sećamo ali su ona uskladištena u našem telu i našoj podsvesti.\nNa primer, često se pitamo u sebi, zašto naše telo reaguje u pojedinim situacijama za koje smatramo da možemo da mislimo logično i smireno, potpuno drugačije. Uprkos zdravom razumu osećamo nervozu, lupanje srca, znojenje ruku, nesigurnost, uplašeni smo...i više ne možemo da razumemo sebe.\nRazlog tome je što ceo naš sistem-telo pamti ranija, slična iskustva i u ovom trenutku reaguje kao nekada. Možda je to neka situacija kada smo još bili dete i bespomoćno smo se suočavali sa tom situacijom. Dakle, telo pamti. Naša iskustva ostavljaju tragove, a telo i naša podsvest takodje znaju šta bi im pomoglo da izadju iz tog osećaja i kako da se oslobode blokada.\nU kineziologji to radimo putem testa mišića. Test mi daje mogućnost da sve blokade koje su zabeležene u Vašem telu otkrijem, pri čemu vaše telo odredjuje put, tempo, prioritete, dužinu tretmana. Da li neka misao, osoba, dogadjaj, prošlost, budućnost, sadašnjost, posao, novac, emocije, tuga, izazivaju stres u vašem organizmu pokazaće se kroz test mišića\nNa taj način možemo raditi, ciljano, gde ću odgovarajućim tehnikama vaše telo i um vratiti u balans i prirodno odnosno zdravo stanje.\nSvaka promena iznutra je i promena spolja!\nZnam, reći ćete: "Ali, ja pokušavam i ne ide, ne uspevam, problemi se ređaju jedan za drugim, nije mi dobro, ne mogu da se izborim, umorna/an sam...."\nDa li se pitate?\nŠta me sprečava, sputava u životu, da budem srećan/a?\nZašto ne uspevam da nešto promenim?\nZašto mi nešto uvek fali?\nZašto sam psihički i fizički na ivici snage?\nZašto sam često bolestan, iscrpljen, umoran?\nMoj tretman će Vam pomoći da razumete uzrok svih misli, osećanja, obrazaca, nezadovoljstava, briga i uspešnim tehnikama osloboditi vaše telo od svih tih opterećujućih osećanja, nerešivih situacija, postojećih problema ili simptoma na mentalnom, telesnom i duševnom nivou.\nMožda vam sve ovo zvuči kao nemoguće, stavlja vas u nedoumicu i pomislićete dok ovo čitate:" Dobro, ali da li to meni može pomoći"?\nNaravno, ali za sve je potrebna velika volja, strpljenje da se nešto promeni. Možda je potrebno da napokon postavite pitanje šta je to što želite sebi, kako to treba da vam bude u svakom smislu, bilo da je posao, porodica, prijatelji, slobodno vreme, svakodnevica, život u pitanju.\nVeoma često ljudi žele promenu, ali ne znaju odakle da krenu.\nTu je Kineziološki tretman veoma uspešan, jer kroz test mišića dobijemo informaciju šta ima prioritet, na čemu trebamo raditi, da bi ste Vi dobili ideju odakle da krenete sa promenama.\nIzabrala sam da pomažem drugima, jer sam pomogla sebi. Bila mi je potrebna pomoć u svim segmentima života, život me je konstantno "mleo", ali, evo, uspela sam. Ali, to je upravo onaj rad na sebi o kome sam govorila.\nPitam Vas : Da li mislite da bih ikada mogla da razumem tuđu bol, problem i borbu, da nisam prošla svoju?\nVolim da pomažem svojim klijentima da otklone iz života sve što im smeta i sprečava da žive zdrav i srećan život.\nDa smanje stres, stvore jasnu i lepu sliku o sebi, steknu samopouzdanje, zavole svoj život i sebe, budu hrabri i imaju snage za sve što im život servira, ozdrave i oslobode se svake nelagode, simptoma.\nPozovite i proverite da li je to moguće


HET dodjeljuje 75 stipendija redovnim i studentima postdiplomskih studija | Trebinje Live\nHET dodjeljuje 75 stipendija redovnim i studentima postdiplomskih studija\nHidroelektrane na Trebišnjici /HET/ raspisale su konkurs za dodjelu 75 stipendija redovnim studentima državnih fakulteta tehničkog, društvenog i prirodnog smjera i studentima postdiplomskih studija.\nZa razliku od prošlogodišnjeg konkursa, kada su studenti izrazli brojna negodovanja zbog očiglednih i velikih propusta komisije za dodjelu stipendija, ovoga puta u HET-u su precizno definisali ko ima pravo na stipendiju.\nTako stipendiju mogu da dobiju studenti elektrotehničkog, mašinskog, građevinskog, geološkog, arhitektonskog, pravnog i ekonomskog fakulteta, te studenti trebinjskog Fakulteta za proizvodnju i menadžment.\nDodjela stipendija će se odvijati na osnovu usvojenog Pravilnika o uslovima i postupku ostvarivanja prava na stipendiju, a po kriterijumima: uspjeh u prethodnom školovanju, materijalni položaj, djeca poginulih boraca i invalida rata i rada i po mjestu prebivališta.\nUslovi za dobijanje stipendije su da je podnosilac zahtjeva državljanin RS, da nije imalac druge stipendije, da je redovan student prve, druge, treće, četvrte, pete ili šeste godine ili postdiplomskih studija.\nOd neophodnih dokumenata podnosilac je dužan da dostavi uvjerenje da je redovan student sa prosjekom ocjena, rodni list, fotokopiju lične karte, potvrdu o primanju članova domaćinstva za proteklih šest mjeseci, fotokopije ličnih karata članova domaćinstva a ako neki od roditelja nije živ - izvod iz matične knjige umrlih, kućnu listu, fotokopiju rješenja o invaliditetu, fotokopiju rješenja o statusu porodice poginulog borca.\nKonkurs je otvoren 15 dana, a objavljen je 29. decembra.\nBROJNE NEREGULARSNOSTI IZ PROŠLE GODINE\nPodsjećamo, prošlogodišnja komisija za stipendije HET-a, mimo svakih pravila, dodijelila je stipendije i studentima koji su u tom momentu već primali neku od stipendija iako je to strogo bilo zabranjeno konkursom, zbog čega su brojni studenti bili ogorčeni i opravdano sumnjali u regularnost cijelog postupka.\nRevolt je izazvalo i saznanje da je komisija odbila neke od studenata jer navodno nisu odgovarali sistematizaciji radnih mjesta u HET-u, iako to nije bilo navedeno u tadašnjem konkursu.\nDa stvar bude još gora, odbijene su sve žalbe studenata kao neosnovane, zbog čega je cijeli proces dodjele stipendija bio sumnjiv, zbog čega su pojedini studenti negodavali.\nOstaje da se vidi kako će ovogodišnja komisija odraditi svoj posao i da li će spriječiti da se ponove neregularnosti od prethodnog puta ili će ponovo izazvati revolt studenata!?


Jedan mrtav u požaru u termocentrali u predgradju Moskve | Novinska agencija Beta\nSVET | 11.07.2019 16:30 > 11.07 16:30\nJedan mrtav u požaru u termocentrali u predgradju Moskve\nJedna osoba je poginula a 13 je povredjeno u velikom požaru koji je danas zahvatio termocetralu u predgradju Moskve, sa plamenim stubovima visokim preko 50 metera, javljaju ruske vlasti.\nJedan čuvar centrale je poginuo, 12 lakše povredjenih zbrinuto je na mestu požara, a jedna osoba je u bolnici, prenosi agencija Ria Novosti.\nPožar je oko 11.00 sati izbio na gasovodu koji napaja centralu i nalazi se u krugu centrale. Požar se proširio na površini od preko hiljadu kvadratnih metara i zahvatio je administrativnu zgradu i skladište.\nVatrogasci su tokom popodneva javili da je požar savladan.\n"Centrala je smanjila snagu na nulu ali nema rizika od prekida struje za potrošaće. Pomoćni generatori su aktivirani i proizvodni kapaciteti drugih centrala su povećani", saopštila je kompanija Mosenergo.\nŠteta je procenjena na preko 150 miliona rubalja (2,1 milion evra). Otvorena je istraga za kršenje bezbednosnih normi.\nIntenzitet plamena koji se video i u Moskvi se smanjio kada je prekinuto napajanje gasovoda, dok su oblaci crnog dima nekoliko sati nastavili da se šire nad centralom.\nMeštanka susednog grada Mitiščija Sofija Fesenko je za rusku televiziju rekla da vruća voda izlazi iz česme za sa hladnom vodom od početka požara, i da su videli kako je dim zahvatio pola neba.\nOko pedeset vatrogasnih kola poslato je da se bori protiv požara u selu Čelobitijevo, koje se nalazi nekoliko kilometara od Moskve, javio je preko Tvitera gradonačelnik Moskve Sergej Sobjanjin. Takodje su mobilisani helikopeteri i vozovi za borbu protiv požara.\nTermocentrala broj 27, koja radi na prirodni gas, snabdeva strujom i grejanjem severne i severoistočne delove glavnog grada Rusije. Izgradnja centrale počela je 1987. i završila se 2000-ih. Radi se o najmodernijoj centrali koja snabdeva Moskvu.


Britanski sud optužio Putina za ubistvo?! | Skandalozno\nISTRAGA: Britanski sud optužio Vladimira Putina za ubistvo?!\nBritanski sudija Robert Oven rekao je danas, na kraju javne istrage o smrti bivšeg agenta ruskog KGB-a Aleksandra Litvinjenka, da je ruski predsednik Vladimir Putin verovatno odobrio njegovo trovanje radioaktivnom supstancom u Londonu 2006.\n„Operaciju FSB-a (ruske bezbednosne službe) s ciljem ubistva Litvinjenka verovatno je odobrio… predsednik Putin”, rekao je Oven u londonskom Visokom sudu, preneo je AFP.\nPrema rezultatima istrage u Britaniji, postojalo je lično neprijateljstvo između Litvinjenka i Putina, te su ruski predsednik i članovi njegove administracije imali motive da ubiju bivšeg ruskog špijuna, navodi Rojters.\nKremlj je uvek negirao da je umešan u taj slučaj. Litvinjenko (43), otvoreni kritičar Putina koji je pobegao iz Rusije šest godina pre nego što je ubijen, preminuo je nakon što je u londonskom hotelu popio zeleni čaj u kojem se nalazio redak radioaktivni izotop polonijum-210.\nOtrovali su ga bivši član obezbeđenja KGB-a koji je u međuvremenu postao poslanik Andrej Lugovoj i njegov kolega Dmitrij Kovtun, navodi se u izveštaju britanskog višeg sudije Ovena. I Lugovoj i Kovtun poriču bilo kakvu umešanost u ubistvo Litvinjenka.\nMoskva: London politizuje slučaj\nMinistarstvo spoljnih poslova Rusije ocenilo je danas da je britanska istraga o smrti bivšeg agenta KGB-a Aleksandra Litvinjenka pristrasna i ograničena i da London politizuje taj slučaj kvareći atmosferu bilateralnih odnosa Britanije i Rusije, prenele su agencije.\n„Želeli bismo da istaknemo da stav Rusije po ovom pitanju ostaje nepromenjen i dobro je poznat. Žalimo što je ovaj čisto krivični slučaj politizovan i kvari celokupnu atmosferu bilateralnih odnosa“, rekla je portparolka ruskog ministarstva Marija Zaharova, preneo je Tass.\nKako je dodala, očigledno je da je britanska odluka o prekidu istrage službenog istražitelja i pokretanju javne istrage o slučaju Litvinjenko politički motivisana.\nBudite prvi sa komentarom na članku "ISTRAGA: Britanski sud optužio Vladimira Putina za ubistvo?!"


ODRŽANA SVEČANOST POVODOM ZAVRŠNICE MANIFESTACIJE ''DANI SPORTA 2013'' U MZ BISTRICA | Novi Sad\nPočetna stranica › ODRŽANA SVEČANOST POVODOM ZAVRŠNICE MANIFESTACIJE ''DANI SPORTA 2013'' U MZ BISTRICA\nODRŽANA SVEČANOST POVODOM ZAVRŠNICE MANIFESTACIJE ''DANI SPORTA 2013'' U MZ BISTRICA\nČlan Gradskog veća za sport i omladinu Predrag Svilar prisustvovavo je Svečanom zatvaranju manifestacije "Dani sporta 2013" u MZ Bistrica. Tim povodom upriličen je prigodan zabavni program, vatromet, kao i dodela zahvalnica, diploma, medalјa i skromnih nagrada najbolјim takmičarima, sponzorima, donatorima i prijatelјima te mesne zajednice koji su pomogli organizovanje manifestacije.\nPrema rečima predstavnika te mesne zajednice, Dani sporta organizuju se s cilјem da se promoviše zdrav način života, da se skrene pažnja na prave vrednosti kako bi odvojili decu od loših navika i opasnosti koje vrebaju na ulici.\n- Umesto da stalno govorimo deci i mladima šta ne treba, mnogo je učinkovitije i bolјe da im pokažemo šta i kako treba raditi, ponuditi im kvalitetne sadržaje i promovisanjem istih uticati na njihovu svest. Ova manifestacija je upravo takvog karaktera i omogućava mladima da na zdrav i kreativan način ispune svoje slobodno vreme, a da to ipak za njih ne predstavlјa napor nego aktivan odmor i druženje s vršnjacima. U vremenu krize društvenih vrednosti i dosta teških uslova života, na svima nama je odgovornost da damo sve od sebe kako bi prilike počele da se menjaju na bolјe, tako da i najmanji korak u tom pravcu ima veliki značaj - istako je Predrag Svilar.\n"Dani sporta 2013" su počeli 28. avgusta, a tokom četiri dana održana su takmičenja u basketu, fudbalu, tenisu, trčanju i šahu, a učestvovalo je oko 200 učenika novosadskih osnovnih škola.\nNovi Sad, 31. avgust 2013. godine


NUNS :: Projektno finansiranje :: Kako je „stručna“ komisija Prijepolja ocenjivala „javni“ interes\nNaslovna | Reforma | Projektno finansiranje | Kako je „stručna“ komisija Prijepolja ocenjivala „javni“ interes\nStručnoj komisiji nije smetalo to što, na primer, u tzv. zoni pokrivanja TV Sandžak nema Prijepolja. Komisija kao da nije znala ni to da se sredstva za sufinansiranje ne odobravaju za nabavku tehničke opreme. A budžetom projekta TV Sandžak predviđeno je da će se najveći deo novca utrošiti upravo na kupovinu opreme (kamera 275.000 dinara, mikrofoni 238.000, računar za montažu 154.000, ostala prateća oprema 392.000, iznajmljivanje dodatne opreme 147.000, iznajmljivanje auta 75.480 i još toliko za gorivo, pa čak i za reprezentaciju 66.420 dinara...).\nKod 11 odbijenih projekata komisija takođe pokazuje visok stepen „stručnosti“ tako što ponavlja nejasno objašnjenje da „s obzirom na raspoloživi budžet, ne postoje garancije da će biti ostvaren javni interes građana opštine Prijepolje...“


Na obali Nila pronađen hram star 2.000 godina - News - Turistički svet\nHram su otkrili radnici koji su kopali kanalizaciju, a Ministarstvo za antikvitete je saopštilo da su radovi odmah obustavljeni i na lokaciju su pozvani arheolozi.\nReljefi prikazuju Hapija kako nosi ponude, okružen pticama i drugim životinjama, prenosi Lajv sajens. U fragmentima teksta spominje se Ptolemej IV, četvrti faraon iz dinastije Ptolemeida.\nPoslednji vladar iz dinastije Ptolemeja bila je Kleopatra, koja je vladala od 51. do 30. godine pre nove ere. Ptolemej IV vladao je Egiptom od 221. do 204. godine pre nove ere. Bio je sin Ptolemeja III i Berenike II, koja je nadživela supruga samo toliko da bi bila otrovana po naredbi sina, koji je bio njen suvladar.\nVladavina Ptolemeja IV nije bila uspešna. Istoričari navode da je faraon više bio zainteresovan za lumpovanje i da sebe smatra pesnikom, nego za vođenje zemlje. On je navodno preneo većinu kraljevskih dužnosti na ambicioznog sveštenika po imenu Sosibus.\nTokom njegove vladavine počinje postepeno slabljenje Ptolemejskog Egipta, pa je egipatski narod počeo da se buni protiv njegove vladavine, što je dovelo do nestabilnosti i smrtonosnih borbi koje su obeležile poslednjih pet godina njegove vladavine.


Rigips: O Rigipsu\n... samo RIGIPS\nje RIGIPS ...\nHome Bosnia O Rigipsu O Rigipsu\nPredstavništvo za BiH, sa sjedištem ulici Paromlinska 34 u Sarajevu.\nOsnovano je 1997. godine kao dio koncerna i ispostava fabrike Rigips Austria već dugo vremena nudi svojim partnerima brz i pouzdan servis kupaca za sve proizvode od Rigipsa.\nUkoliko su vam potrebne detaljnije informacije o našim proizvodima ili načinu ugradnje - rado ćemo vam izaći u susret. Takođe u Predstavništvu možete dobiti informacije o našim ovlaštenim distributerima u cijeloj BiH.\nRigips BiH omogućava teorijsku obuku projektanata, izvođača radova, kupaca kao i kompletan marketing i logističku podršku distributerskoj mreži.\nPogon za proizvodnju gipskartonskih ploča Rigips Austria nalazi se u mjestu Bad Aussee, poznatom po svojim izvanrednim prirodnim ljepotama. 1992. godine ovaj je pogon do temelja izgorio u požaru, a nakon ponovne izgradnje postao je najmoderniji pogon za proizvodnju ploča u Evropi. Osnovana još daleke 1971. godine firma Rigips Austria od 1987. godine ulazi u međunarodni kocern BPB sa sjedištem u Engleskoj a potom postaje dio grupacije Saint-Gobain, najvećeg svjetskog proizvođaća proizvoda od gipsa, izolacijskih materijala, stakla, abraziva i inovativnih materijala.\nRuda gipsa eksploatira se i dovodi direktno u pogon za preradu žičarom dugom 8 km. Godišnje se tu proizvede preko 20 mil. m2 ploča. Kvalitet i neškodljivost gips ploča potvrđen je i IBO ekološkim certifikatom.\nU pogonu Rigips Austria u Puchbergu proizvode se praškasti proizvodi: sve vrste prerađenog gipsa, mase za ispunjavanje i zaglađivanje fuga, ručne i mašinske žbuke i tečni estrih. Rigips Austria investirala je ravno 15 mil EUR u protekle tri godine za izgradnju novog i modernizaciju postojećeg pogona.\nU Welsu se nalazi pogon za prozvodnju izolacionih materijala (ekspandirani polistiren i sl.) za sve vrste izolacije Rigips sistema - od poda do stropa.


Blok 27 (2022)\nFILMOVI, TV SERIJE, ANIMACIJE > DOMAĆA OSTVARENJA, LOW-FI VIDEO\nBLOK 27 je serija koju su režirali Momir Milošević i Milica Tomović, dva najperspektivnija mlada imena na našoj sceni. Samim tim moja očekivanja su bila enormno velika. Od ove serije sam očekivao da će biti njihov ulazak u mejnstrim, u kom Momir još uvek nije bio a Milica već i jeste jer joj je film KELTI bio na Berlinalu.\nBilo bi nepravedno reći da se u ovoj seriji nema šta videti. Novobeogradske lokacije su sjajno odabrane. Fotografija Igora Marovića ima film look i razlikuje se od glossy fotke iz CRNE SVADBE donoseći nešto novo i grungy.\nAli, scenario koji preuzima ideju romana PEŠČANA HRONIKA koji preuzima - i to svesno - koncept od Stephena Kinga, a King iz folklornog horora pored toga što nije originalan, a nije ni arhetipski pa da kažemo nije to PEŠČANA HRONIKA već ZIDANJE SKADRA, već je to jedna stagnantna salata od scena koja na kraju može od polovine prve epizode da ne postoji više i da se onda dese peta i šesta.\nNije ovo problem ni razvučenosti, ni nedovoljnog broja dešavanja. Ovo je scenario u kom se ne dešava ništa a i ono što se desi je uglavnom višak, a ono što nije višak je glupo.\nKada se na sve to doda gluma mladih junaka naturščika koja je slaba, koji se vizuelno slabo razlikuju, svi izgledaju isto i pritom ne umeju da govore do tačke da je seriju jedva moguće gledati u emitovanju jer ako želite da čujete repliku morate da je vratite. A kad je vratite to je nešto uglavnom bezveze.\nNaravno, serija je naišla na backlash da je ovo nešto najgore snimljeno. Rekao bih da su je i producenti dumpovali jer umesto da podrže mlade autore oni ih prosto prepuštaju sudbini. BLOK 27 nije nešto najgore snimljeno jer se kod nas snima MOČVARA, ali da je loše - loše je. I svakako nije pravi način za ove mlade ljudu da uđu u lukrativni ali sada već i umetnički izazovni svet serija. No, uprkos svemu, ova serija koliko god da je jeziva u nekim bitnim aspektima, nije nešto posle čega ne bih voleo da vidim neki njihov sledeći projekat.