Naslov: Putovanja brža od svetlosti - mit ili realnost? Pet 17 Maj - 13:24\nNasin naučnik tvrdi da smo na pragu putovanja bržih od svetlosti. Da li mu verujete?\nU septembru prošle godine, nekoliko stotina naučnika, inženjera i svemirskih entuzijasta okupilo se u hotelu Hyatt u centru Houstona na drugom javnom skupu 100 godina svemirskih brodova. Grupu vodi bivši astronaut Mae Jemison i finansira DARPA*. (*Agencije za istraživanje naprednih projekata odbrane). Njihova misija je da "omoguće ljudima putovanja van našeg Sunčevog sistema do drugih zvezda u sledećih 100 godina." Za većinu učesnika na konferenciji, napredak svemirskog istraživanja sa ljudskom posadom frustrirajuće sporo napreduje. I pored milijardi dolara koje su potrošene u poslednjih nekoliko decenija, svemirske agencije nisu mnogo sposobnije nego što su bile u 1960.-tim. Ta sposobnost je čak i opala. Grupa namerava da ubrza proces međuzvezdanog putovanja kroz identifikovanje i razvoj novih tehnologija.\nTokom nekoliko dana, polaznici su mogli da se pridruže simpozijumima i o tako egzotičnim temama kao što su organska regeneracija i organizovane religije na svemirskom brodu. Jedna od najiščekivanijih prezentacija je bila pod nazivom "Mehanika Warp polja 102", Harolda "Sonny" White-a iz NASA-e. White, koji ima devetogodišnje iskustvo u agenciji, vodi program naprednih pogona u Johnson Space Centru (JSC), koji se nalazi u blizini Hyatta. Uz petoro ostalih, on je bio koautor NASA-inog 16-godišnjeg "Plana svemirskih pogonskih sistema", koji objašnjava NASA-ine ciljeve za budućnost svemirskih putovanja. Plan se poziva na razne pogonske projekte od poboljšanih hemijskih raketa do mnogo naprednijih sistema kao što su antimaterija i nuklearni motori. Whiteovo posebno područje istraživanja je verovatno najnaprednije od svih njih: warp pogon. Jednostavno rečeno, warp pogon će da omogući putovanja brzinom bržom od svetlosti.\nTo je, kako većina pretpostavlja, nemoguće, jasno kršenje Ajnšajnove teorije opšteg relativiteta. White kaže drugačije. Za pola sata na simpozijumu, on je objasnio fiziku eventualnog warp pogona, proveo je učesnike kroz stvari kao što su Alcubierre mehuri i oscilacije hipersvemira. On je objasnio kako je nedavno došao do teorijskih rezultata koji bi mogli da utru put prema stvarnom warp pogonu i da je započeo fizičke testove u svojoj laboratoriji u NASA, koju on naziva Eagleworks. Skoro da se podrazumeva da će funkcionalni warp pogon imati ogromne posledice na svemirska putovanja. To bi lansiralo istraživače ne samo iz Zemljine orbite, nego iz celog Sunčevog sistema. Umesto da put do Alfa Kentauri, zvezdanog sistema najbližeg našem traje 75.000 godina, warpom opremljeni astronauti, kako kaže White, mogli bi da stignu tamo za dve nedelje.\nU svetlu prestanka shuttle programa i povećanja uloge privatne industrije u letovima na niskim orbitama, ljudi iz NASA-e su rekli da će se preusmeriti na dalekosežna, smela istraživanja, pokušavajući da dosegnu mnogo dalje od provincijske granice meseca. Ali, ti ciljevi mogu da se dosegnu samo ako se razviju novi pogonski sistemi, brži i bolji. Nekoliko dana posle okupljanja, šef NASA-e Charles Bolden, ponovio je zaključke kojeje je izneo White. "želimo da dođemo do warp brzine što pre", rekao je on. "Želimo da idemo brže od brzine svetlosti i ne želimo da se zaustavimo na Marsu." Prva mainstream upotreba izraza "Warp pogon" datira iz 1966., kada je Gene Roddenberry pokrenuo Star Trek. U sledećih 30 godina, warp je postojao isključivo kao konstrukcija iz najduže emitovane naučno fantastične serije. Zatim, je fizičar po imenu Miguel Alcubierre gledao epizode serije u vreme kad je radio na svom diplomskom rado o opštem relativitetu i zapitao se šta bi mogao da preduzme da bi warp pogon postao fizički verovatan.\nWARP pogon bi lansirao istraživače ne samo iz zemljine orbite, nego iz celog sunčevog sistema.\nOn je objavio rad 1994. skicirajući tu fiziku. Alcubierre je zamislio mehur u svemiru. Na prednjem delu mehura, prostor-vreme će se smanjiti, a iza njega, prostor-vreme će se proširiti (nešto kao u velikom prasku). Deformacije bi glatko gurnule letelicu napred, kao da surfuje na talasu, uprkos haosu oko nje. U principu, warp mehur bi mogao da se kreće proizvoljno brzo, ograničenje brzine svetlosti Ajnštajnovom teorijom važi samo unutar prostora i vremena, a ne narušavanjem prostora i vremena. U mehuru, kako je Alcubierre predvideo prostor-vreme se ne bi promenilo, ostavljajući svemirske putnike nepovređenim. Ajnštajnove jednačine opšteg relativiteta je vrlo teško rešiti u jednom smeru - shvatanjem kako materija krivi prostor, ali rešavanje unazad je prilično jednostavno. Koristeći ih, Alcubierre određuje raspodelu materije potrebne za stvaranje takvog warp mehura. Problem je bio u tome što su se rešenja pozivala na opskurni oblik materije koja se zove negativna energija. U većini osnovnih definicija, gravitacija je privlačna sila između dva objekta. Svaki objekt, bez obzira koliko mali bio, vrši neku privlačnu silu na okolne materije. Ajnštajnov zaključak bio je da je ta sila zakrivljenost u prostor-vremenu. Negativna energija, ipak, je gravitaciono odbojna. Umesto spajanja prostor vremena zajedno, negativna energija bi ga razdvojila.\nGrubo govoreći, za svoj radni model, Alcubierre-u je bilo potrebno da proširiti negativnu energiju na prostor-vreme iza letelice. Iako niko nikada nije izmerio negativnu energiju, kvantna mehanika predviđa da ona postoji, a naučnici bi trebalo da budu u mogućnosti da je stvore u laboratoriji. Jedan od načina da se generiše bio bi kroz Casimir efekat, dve paralelne ploče provodnika, postavljene vrlo blizu, trebalo bi da stvore male količine negativne energije. Razlog zbog koga Alcubierre-ov model nije radio je u tome što je zahtevao ogromnu količinu negativne energije, reda veličine više nego što je većina naučnika procenila da bi moglo da se napravi. White kaže da je pronašao način da to ograniči. U računarskoj simulaciji, White je varirao snagu i geometriju warp polja. On je utvrdio da bi, u teoriji, mogao da napravi warp mehur koristeći milione puta manje negativne energije od Alcubierre-ovih predviđanja, a možda ipak dovoljno da bi svemirske letelice mogle da je proizvode. "Rezultati", kaže on, "se menjaju od nepraktičnih do uverljivih."\nKako bi to (moglo) da radi? Umesto korišćenja raketa ili potisnika, letelica opremljena warp pogonom bi mogla da ide iskrivljujući svemir.\nStvaranje warp pogona zahteva negativnu energiju-tajanstveni oblik materije koja pre odbija nego što privlači. Iako je predviđeno da postoji, ona nikada nije izmerena u laboratoriji, a poznate metode za njeno stvaranje izuzetno su ograničene, oni će generisati toliko pozitivne (normalne) energije da bi se efekti bilo kakve negativne energije verovatno utopili u nju.\nBRŽE OD SVETLOSTI OGRANIČENJA\nAko bi naučnici mogli da generišu snažno polje negativne energije, nešto od toga bi trebalo da postave ispred letelice. "Problem", kaže Alcubierre, "je da ne biste mogli da napravite da ovo polje obuhvata regiju koja vam je potrebna." Drugim rečima, da bi dobili energiju u prednjem delu letelice, bilo bi potrebno da ona ide brže od svetlosti, što je nemoguće.\nČak i ako bi naučnici mogli da generišu i pozicioniraju polje negativne energije, malo je razloga za očekivanje da će integritet polja izdržati. Grupa španskih i italijanskih istraživača napisala je rad 2010. U radu tvrdi da po kvantnoj mehanici zračenja, analogno Hawkingovom zračenju koje se pojavljuje na horizontu događaja crne rupe, ono bi se pojavilo i "neizbežno dovelo do destabilizacije warp mehura, kad god postignu brzine veće od brzine svetlosti."\nJOHNSON SPACE CENTER prostire se pored lagune odakle se od Hjustona pruža put prema Galveston Bay. Osećate se kao u predgrađu kampusa koledža, iako je usmeren samo na obuku astronauta. Sa White-om se sastajem u zgradi 15 u kojoj se nalazi Eagleworks, niskoj građevini koja se sastoji od hodnika, kancelarija i laboratorija. On je nosio polo majcu sa izvezenim Eagleworks grbom, koja predstavlja orla u sredini zamaha koji lebdi iznad futurističkog svemirskog broda. White nije počeo svoju karijeru proučavajući pogone. On je studirao mehanički inženjering i pridružio se agenciji 2004. kao deo grupe koja se bavila robotikom, pošto je radio u JSC od 2000. Vremenom, on je preuzeo vođstvo nad robotskom rukom na Međunarodnoj svemirskoj stanici dok je radio na doktoratu u fizici plazme. Godine 2009. je proširio svoju odgovornost na pogon, koji je bio njegov dugogodišnji interes i razlog zašto je došao da radi za NASA-u na prvom mestu. "Sonny je prilično jedinstvena osoba", kaže njegov šef John Applewhite, koji je na čelu odeljenja pogonskih sistema u JSC inženjering direkciji. "On je definitivno vizionar, ali on je i inženjer. On može da uzme svoju viziju i pretvori je u korisne inženjering proizvode.\n"Otprilike u vreme kad se pridružio Applewhite-ovoj grupi, White je zatražio dozvolu da otvori svoju laboratoriju, posvećenu naprednim pogonima. On je smislio ime Eagleworks-patriotsku improvizaciju na poznati Lockheed Martin Skunk Works. NASA je napravila logotip prema njegovim specifikacijama. Tada je krenuo da radi. White me dovodi do njegove kancelarije, koju deli sa kolegom koji je u potrazi za vodom na Mesecu, a onda me vodi niz hodnik do Eagleworksa. Dok smo hodali, on mi priča o svom radu na otvaranju laboratorije, koji on opisuje kao "dug mukotrpni proces pronalaženja načina za ostvarenje naprednih pogona koji bi pomogli ljudima u istraživanju svemira." On govori lagano, otežući, što je proizvod mnogih godina provedenih na jugu, prvo na fakultetu u Alabami, a zatim 13 godina u Teksasu. White mi pokazuje objekat i sprovodi me pored centralnog uređaja, nečega što on naziva kvantni vakuum plazma potisnikom (QVPT). Uređaj izgleda kao velika crvena plišana krofna sa žicama čvrsto uvijenim oko jezgra, a to je jedan od dva koncepta koje Eagleworks sprovodi uz warp pogon. I on je tajna. Kad sam pitao o tome, White mi kaže da ne može da otkrije ništa drugo nego da je tehnologija odmakla dalje nego warp pogon. U NASA-inom izveštaju za 2011. piše o korišćenju kvantne fluktuacije u svemiru kao izvoru goriva, tako da brod pogonjen sa QVPT neće zahtevati gorivo. White-ov warp eksperiment je ušuškan u uglu prostorije. Helijum neonski laser zavijen šrafovima za rešetku na stolu, uz spliter zraka i crno-belu komercijalnu CCD kameru.\nNajbrža hemijske raketa do sada, Star-48 motor je napravljen za lansiranje satelita, a nedavno je ugrađena u New Horizons sondu, koja je poletela 2006. Pokreće se paljenjem mešavine amonijum perhlorata i aluminijuma, pojačao je sondu usmerenu na Pluton za oko 57.900 km na sat. New Horizons bi trebalo da dođe do Plutona i njegovih meseca do jula 2015. Prvi put korišćen kao pogon: 1980.\nJonski potisnici oslanjaju se na elektromagnetske efekte u ubrzavanju naelektrisanih čestica iz zadnjeg dela letelice, generišući pogonsku silu. Više od 50 puta efikasniji od hemijskih raketa, oni se sada prvenstveno koristi kod satelitskih stanica. NASA-ina Deep Space 1, lansirana 1998., bila je prva sonda koja je koristila jonski motor kao glavni pogon. Dawn koja trenutno istražuje asteroidni pojas, takođe ga koristi. Prvi put korišćen kao pogon: 1998.\nKao što regularna jedra prikupljaju zamah od vetra, solarna jedra oslanjaju se na zamah sunčeve svetlosti. Samo nekoliko ih je testirano u svemiru dosad, uključujući japanski Ikaros, privatni pokušaj nazvan LightSail i NASA-in NanoSail-D. Naučnici rade na stvaranju lakših materijala i pouzdanijeg metoda aktiviranja, koji bi mogli da podstaknu i brzinu. PRVI interplanetarni let: 2010.\nSPOLJNI PULSIRAJUĆI PLAZMA POGON\nVerovatno najbrži pogonski sistem na kome naučnici trenutno rade, spoljni pulsirajući plazma pogon je eksplozija stotina nuklearnog oružja iza letelice. Brod će ići napred na šok talasu. Ideja je prvi proučavana u kasnim 1940.-im, i, tehnički, to bi trebalo da radi. Ali provođenje je složeno, lansiranje svemirskog broda ispunjenog stotinama komada nuklearnog oružja je daleko od sigurnog. KONCEPT TESTIRAN: 1957.\nSlično kao i obične rakete sa efikasnijim izvorom toplote, fuzione rakete bi zagrevale gorivo i ispucavale ga iza rakete. Naučnici se poigravaju sa ovom idejom od britanskog međuplanetarnog Društva Dedal i studije iz 1970. Nedavno su naučnici u projektu Ikar, nadogradnji Dedala, zamislili fuzionu raketu sa više modernih tehnika. Ali, dok naučnici ne uspeju da naprave fuziju i na Zemlji, raketa ostaje neostvariva. PROJEKTOVANA SPREMNOST DATUM: 2030.\nJedina tehnologija koja bi, u principu, prešla na drugi način nepovredivu barijeru brzine svetlosti, Warp pogon bi koristio velike količine negativne energije za stvaranje mehura u prostor-vremenu. To bi skupljalo prostor-vreme ispred letelice i proširivalo ga iza nje. Umesto da putuju kroz svemir, warp letelica bi, u nekom smislu, putovala na svemiru, jahanjem prostor-vremenske deformacije. PROJEKTOVANA SPREMNOST - DATUM: NE ZNA SE\nU Johnson Space centru, White radi u senci rakete Saturn V\nOvo je White-Juday interferometar warp polja, koje je White nazvao po sebi i Richard Juday, penzionisanom radniku JSC, koji pomaže White u analizi podataka iz CCD. Polovina laserskog zraka prolazi kroz prsten, White-ov uređaj za testiranje. Druga polovina ne prolazi. Ako prsten nema nikakvog uticaja, White očekuje jednu vrstu signala na CCD. Ako warpuje prostor, kaže on. "uzorak će biti jasno različit" Kad uključi uređaj, White-ova postavka izgleda filmski savršena: laser je svetlo crven, a dva zraka se ukrštaju kao svetlosni mačevi. U prstenu su četiri keramička kondenzatora od barijum titanata, koji White puni do 23.000 volti. White je proveo godinu i po projektujući eksperiment i kaže da će kondenzatori "uspostaviti veliku potencijalnu energiju." Ipak, kada ga pitam kako bi to stvorilo negativnu energiju potrebnu za warp prostor vreme on postaje dvosmislen. "To prelazi u. . . Mogu da vam kažem ono što mogu da vam kažem. Ne mogu da vam kažem ono što ne mogu da vam kažem." On objašnjava da je potpisao ugovor o neotkrivanju koji ga sprečava da otkriva pojedinosti. Pitam, sa kim ima sporazum. On kaže: "Ljudi dolaze i žele da razgovaraju o nekim stvarima. Ja jednostavno ne mogu da idem detaljnije od toga.\nIAKO JE TEORIJA WARP PUTOVANJA dovoljno intuitivna - deformisati prostor vreme za stvaranje pokretnog mehura, ona ima problem sa nekoliko značajnih prepreka. Čak i ako White može drastično da smanji količinu negativne energije koja je po Alcubierre potrebna, to još uvek može da bude mnogo više nego što naučnici mogu da proizvedu, kaže Lawrence Ford, teorijski fizičar na Univerzitetu Tufts, koji je objavio na desetine naučnih članaka o negativnoj energiji tokom poslednjih 30 godina. Ford i drugi fizičari kažu da postoje fundamentalna fizička ograničenja, ne samo inženjerske pretpostavke o količini negativne energije koja može postojati na jednom mestu za bilo koji period vremena. Drugi izazov je da će u cilju stvaranja warp mehura koji se kreće brže od svetlosti, naučnici morati da distribuiraju negativnu energiju oko letelice što znači i ispred nje. White ne misli da je to problem, kad sam ga pitao o tome, neodređeno mi je odgovorio da bi warp pogon trebalo da radi zbog "uređaja koji stvaraju uslove koji su vam potrebni. Ali stvaranje tih uslova ispred broda bi značilo stvaranje distribucije negativne energije koja putuje brže od svetlosti, kršeći teorije opšteg relativiteta. Konačno, warp pogon predstavlja konceptualni problem. U opštem relativitetu, putovanje brže od svetlosti je ekvivalent kretanju u vremenu. Govoreći da je warp pogon izvodljiv, White je rekao i da on može da napravi vremeplov. Te prepreke bude značajne sumnje. "Ne mislim da bilo koje normalno razumevanje fizike predviđa da će videti bilo šta u svojim eksperimentima", kaže Ken Olum, fizičar na Univerzitetu Tufts, koji je bio na panel debati o egzotičnim pogonima na skupu povodom 100 godina svemirskog broda, održanom 2011. Noa Graham, fizičar na Middlebury koledžu koji je pročitao dva White-ova rada na moj zahtev, napisao je u e-mailu: "Ja ne vidim nikakvu valjanu nauku u bilo kom radu izvan rezimiranja prethodnog rada." Alcubierre, sada fizičar u Nacionalnom Autonomnom Univerzitetu u Meksiku, se isto pita. "Čak i ako sam u svemirskom brodu u sredini, a imam negativnu energiju, ne postoji način na koji mogu da je stavim gde mi treba", rekao mi je telefonom iz svoje kuće u Mexico Cityju. "To je lepa ideja. Sviđa mi se jer sam je ja napisao. Ali to ima niz ograničenja koja sam vidio kroz godine rada, a ja ne vidim kako se mogu popraviti. "(Strana 79) na levoj strani na glavnom ulazu u Johnson, raketa Saturn V leži na jednoj strani, njegovi delovi su rastavljeni da bi pokao svoju unutrašnjost. To je fantastično. Samo jedan od njegovih brojnih motora je veličine malog automobila i nalazi se na kraju, raketa je nekoliko metara duža od fudbalskog igrališta. To je tihi dokaz poteškoća na svemirskim putovanjima. Takođe je i četiri decenije stara, a vreme koje predstavlja-kao deo NASA-inog velikog nacionalnog napora da pošalje čoveka na Mesec-je odavno prošlo. Danas, JSC izgleda kao mesto koje je jednom dotaklo veličinu, ali je odavno palo iz svoje orbite. Proboj u pogonu bi moglo značiti novo doba u JSC i NASA, a donekle to doba je pred nama. Dawn sonda je lansirana 2007., istražuje asteroidni pojas koristeći jonske potisnike. U 2010., japanski tim lansirao je Ikara, prvi međuplanetarnu letelicu koju pokreće solarno jedro, druga vrsta eksperimentalnog pogona.\nA u 2016, naučnici planiraju da testiraju VASIMR, sistem zasnovan na plazmi, dizajniran za pogon na visoki potisak, na ISS. Dok će ti sistemi možda jednog dana nositi astronaute na Mars, oni ipak neće moći da pošalju astronaute van Sunčevog sistema. Da bi to učinili, kako White kaže, NASA će morati da prihvati rizičnije projekte. Warp pogon je možda najnategnutiji od svih NASA-inih pogonskih pokušaja. Šira naučna zajednica kaže da White ne može da ga napravi. Stručnjaci kažu da radi protiv zakona prirode i fizike. Ipak, NASA je iza njega. "On se ne finansira na tako visokom nivou u smislu toga što pokušava da ostvari", kaže Applewhite. "Mislim da postoji puno interesa unutar Direkcije za dalje praćenje njegovog rada. To su vrste teorijskih koncepcija da, ako dođu do ostvarenja, doći će do potpune promene igre. "U januaru, White je spakovao svoj warp interferometar i preselio ga u novi objekat. Eagleworks je prerastao svoj prvi dom. Nova laboratorija je veća, a on kaže oduševljeno, "ona je seizmički izolovana", što znači da je zaštićena od vibracija. Ali, ono što najviše govori o novoj laboratoriji koju je NASA dodelila White je da se nalazi na objektu koji je izgrađen za Apollo program, onaj koji koji je postavio Neil Armstronga i Buzz Aldrina na Mesec. Konstantin Kakaes je Schwartz stipendista u New America Foundation\nU majskom broju časopisa Popular Science čitaćete:\nZavirite u unutrašnjost rakete za prenos velikog tereta, 1.000 dolara vrednog sekvencera gena, robotizovanog mesara i još pet drugih fantastičnih uređaja\nNASA-in naučnik tvrdi da smo na pragu putovanja bržih od svetlost. Da li mu verujete?\nOdakle će doći sledeća pandemija? I kako ćemo je zaustaviti?\nMary Roach piše o tome kako koristimo najnaprednija naučna dostignuća, vredna milijarde dolara, da ubedimo pse i mačke da pojedu ono što stavimo ispred njih.\nRekli su da to nije moguće\nNAPISAO: KONSTANTIN KAKAES FOTOGRAFIJA JACK THOMPSON POPULAR SCIENCE/b92.net\n» Guliverova putovanja - Džonatan Svift


RTS :: Vremenska prognoza - 29. novembar\nVreme Vremenska prognoza - 29. novembar\nčetvrtak, 29. nov 2018, 12:00 -> 12:29\nPostepeno razvedravanje, biće i sunca i oblaka, a i hladnog vazduha sa severa Evrope, najviša dnevna od 0 do 4 stepena.\n28.11.2018. Sreda Oblačno i hladno sa snegom, u većini krajeva uz stvaranje manjeg snežnog pokrivača visine do 5 cm, u jugozapadnim i centralnim krajevima do 10 cm, a lokalno i više, naročito u planinskim predelima. U Banatu, Timočkoj Krajini i na jugoistoku Srbije još ujutro i pre podne mešovite padavine (kiša i sneg). Vetar slab i umeren, severozapadni, na severu Vojvodine i na planinama ponegde jak. Temperatura od 0 do 3 stepena. Upozorenje: Opasna pojava - formiranje/povećanje snežnog pokrivača ≥ 10cm za 12h, verovatnoća 80%\n29.11.2018. Četvrtak Jutro oblačno,još ponegde sa slabim snegom, uglavnom u istočnim i jugoistočnim krajevima.Tokom dana postepeno razvedravanje. Vetar slab i umeran, jugoistočni, na jugu Banata i u donjem Podunavlju povremeno jak. Najniža temperatura od -5 do -1 , a najviša od 0 do 3 stepena.\n30.11.2018. Petak Vedro i hladno. Vetar umeren i jak, jugoistočni, na jugu Banata i u donjem Podunavlju povremeno olujni. Najniža temperatura od -10 do -5 , najviša dnevna od -3 do 0 stepeni. Upozorenje: Potencijalno opasna pojava Tmin < -5 °S, verovatnoća 90% Udari vetra > 17 m/s verovatnoća 70%\n01.12.2018. Subota Malo i umereno oblačno, i hladno. Vetar slab i umeren, jugoistočni.Najniža temperatura od -10 do -5 , a najviša od -2 do 3 stepena. Upozorenje: Potencijalno opasna pojava Tmin < -5 °S, verovatnoća 90%\n02.12.2018. Nedelja Malo i umereno oblačno.Jutro hladno, dnevna temperatura u većini mesta u porastu. Vetar slab i umeren, jugoistočni.Najniža temperatura od -5 do -2 °S, a najviša od 3 do 6 stepena. U Negotinskoj Krajini hladnije sa jutarnjom temperaturom oko -9, najvišom dnevnom oko -2 stepena, Upozorenje: Potencijalno opasna pojava Tmin < -5 °S, verovatnoća 90%


1999. - Vojno-tehnički sporazum između vlada Savezne Republike Jugoslavije, Republike Srbije i međunarodnih bezbednosnih snaga - KFOR zaključen je 9. juna 1999. godine, nakon čega je 10. juna 1999. god. Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija usvojio Rezoluciju 1244 o Kosovu i Metohiji. Na osnovu ovih dokumenata, međunarodne bezbednosne snage - KFOR raspoređene su na Kosovu i Metohiji.\n2003. - Srbija i Crna Gora je 2003. godine formalno zatražila prijem u NATO program Partnerstvo za mir.\n- Uspešno je realizovan NATP/PzM Poverenički fond u vrednosti od 375 000 eura namenjen uništavanju 28 000 komada viškova malog i lakog naoružanja.\n2005. - Srbija i Crna Gora i NATO potpisali su Sporazum o tranzitnim aranžmanima za snage KFOR na Kosovu i Metohiji.\n- U martu 2005. pokrenut je NATO/PzM Poverenički fond (eng. NATO/PfP Trust Fund), namenjen realizaciji projekta uništavanja zaliha protivpešadijskih mina, sa finansijskim sredstvima od oko 1,7 milion evra, koje je doniralo 12 država. Projekat se realizovao 2 godine i uspešno je okončan u maju 2007. godine, sa ukupno uništenih oko 1,4 miliona protivpešadijskih mina.\n2006. - Na Samitu NATO u Rigi, 29. novembra 2006. godine, Republika Srbija je pozvana da pristupi programu Partnerstvo za mir. Učesnica programa je formalno postala 14. decembra iste godine, kada je tadašnji predsednik Republike Srbije Boris Tadić, u sedištu NATO u Briselu, potpisao Okvirni dokument, koji sadrži osnovna načela programa Partnerstvo za mir.\n2007. - Vlada Republike Srbije je usvojila Prezentacioni dokument, kojim su definisane oblasti saradnje sa NATO i aktivnosti koje Republika Srbija namerava da preduzme kako bi ostvarila ciljeve partnerstva. Tadašnji ministar spoljnih poslova Vuk Jeremić 5. septembra 2007. godine uručio je Prezentacioni dokument u Sedištu NATO.\n2008. - Republika Srbija i NATO zaključili su 1. oktobra 2008. godine Sporazum o bezbednosti informacija ( Security Agreement), a Narodna skupština Republike Srbije ga je ratifikovala 5. jula 2011. godine.\n- Vlada Republike Srbije je oktobra 2008. donela Odluku o otvaranju Misije Republike Srbije pri NATO.\n2009. - Misija Republike Srbije pri NATO zvanično je otvorena decembra 2009. godine, sa šefom Misije ambasadorom Branislavom Milinkovićem.\n2011. - Republika Srbija je, juna 2011. godine bila domaćin Strategijske vojne konferencije za partnere.\n2012. - Tokom 2012. godine Misija Republike Srbije pri NATO realizovala je uspešno predsedavanje SEEGROUP.\n2013. - NATO je juna 2013. godine doneo odluku o pokretanju NATO PzM Povereničkog fonda namenjenom uništavanju viškova ubojnih sredstava i unapređenju kapaciteta „Tehničko-remontnog zavoda Kragujevac“. Planirano je da se projekat, čija je vrednost oko sedam miliona evra, realizovuje u dve faze sa vremenskim okvirom od četiri godine.\n2014. - Tadašnji ministar odbrane Republike Srbije Nebojša Rodić je, tokom posete SAD januara 2014. godine, potpisao Sporazum o statusu snaga (tzv. PzM/SOFA sporazum). Narodna skupština R.Srbije ratifikovala je navedeni Sporazum jula 2015. godine.\n- Tadašnji ministar odbrane Republike Srbije Bratislav Gašić učestvovao je na ministarskom sastanku članica NATO i 22 partnerske države u formatu tzv. „Platforme za interoperabilnost“, tokom Samita NATO koje je održan 4-5. septembra 2014. godine u Velikoj Britaniji.\n- Šef Misije Republike Srbije pri NATO ambasador Miomir Udovički predao je akreditivna pisma u Sedištu NATO 13. oktobra 2014. godine.\n2015. - Misija Republike Srbije pri NATO preuzela je predsedavanje SEEGROUP - South East Europe Security Steering Group, neformalnim telom u okviru NATO za konsultacije o političkim i bezbednosnim pitanjima od značaja za region JiE, u čijem radu učestvuju predstavnici država članica NATO i partnera iz regiona JiE. U okviru predsedavanja, grupa diplomata predstavnika zemalja članica i partnera NATO koje učestvuju u SEEGROUP posetila je Beograd i imala korisne razgovore u Ministarstvu spoljnih poslova. Ministarstvu odbrane i Ministarstvu unutrašnjih poslova Republike Srbije.\n- Predsednik Vlade Republike Srbije Aleksandar Vučić posetio je 23. novembra 2016. godine Sedište NATO u Briselu. Pored bilateralnog susreta sa generalnim sekretarom NATO Jenskom Stoltenbergom, premijer Vučić učestvovao je i na sastanku Severno-atlantskog saveta (NAC) u formatu NATO + Srbija.\n- Predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić posetio je 15. novembra 2017. godine Sedište NATO u Briselu. Tokom posete, predsednik Vučić imao je bilateralni susret sa generalnim sekretarom NATO Jensom Stoltenbergom i učestvovao na sastanku Severno-atlantskog saveta (NAC) NATO u formatu NATO + Srbija..


NE TRAĆI VREME: 5 pravila kako da ceo život uživaš u IDEALNOM SEKSU – Nadlanu.com\nNE TRAĆI VREME: 5 pravila kako da ceo život uživaš u IDEALNOM SEKSU\nObjavljeno 5. okt 2015. / 17:06:00\nPravilo 1: Jogurt povećava strast\nSvakog dana popijte šoljicu jogurta od 240 ml. Jogurt je bogat kalcijumom i belančevinama koje ubrzavaju metabolizam i poboljšavaju probavu. On može da pomogne u razgradnji masnoća i mršavljenju.\nPravilo 2: Odaberite nemasne belančevine\nRibu i piletinu možete da jedete svaki dan, a druge belančevine u umerenim količinama, uključujući jagnjetinu, svinjetinu, teletinu, ćuretinu, soju, jaja i manje masne mlečne proizvode poput nemasnog mleka s manjim udelom masti.\nPravilo 3: Uravnotežene namirnice\nUgljeni hidrati, rafinirane namirnice, sve su to obmanjujuće namirnice jer kratkoročno povećavaju energiju, ali često stvaraju želju za hranom, manjak dopamina i, što je još gore, zavisnost od hrane. Unošenje hrane bogate hranjivim materijama, a ne kalorijama, je ključ.\nPravilo 4: U svakom obroku kombinujte namirnice iz sve tri grupe\nOdaberite jednu belančevinu, jedan složeni ugljeni hidrat i zdravu masnoću drugačije boje.\nPravilo 5: Pijte vodu tokom celog dana\nVoda stalno ispira probavni sistem pa tako ubrzano pokreće čestice hrane, što rezultira mršavljenjem. A ako ceo dan pijete tri do četiri litra vode, nećete imati vremena ni potrebe da pijete kalorična pića.


Fabrika vode i Banka da „polože račune“ – Zrenjanin\nFabrika vode i Banka da „polože račune“\n16/09/2021 20/09/2021 List Zrenjanin\n„Erste banka“, glavni kreditor skalamerije na kraju grada, podnela je predlog za pokretanje postupka stečaja nad Fabrikom vode. O tome je javnost obaveštena putem Privrednog suda u Zrenjaninu. Zanimljivo, ni bankari, niti tzv. investitori, nisu smatrali da javnost treba da zna navedenu činjenicu. To je veoma čudno, budući da su jedni i drugi uložili u projekat milione evra. Pritom su planirali da se okoriste u budućnosti upravo od građana od kojih danas taje podatke o finansijskom moždanom udaru koji ih je zadesio.\nZrenjaninci očekuju brojne odgovore i od drugih društvenih aktera. Krajnje je vreme da saznamo ishod istrage koja se vodi pred posebnim odeljenjem za borbru protiv korupcije. Godine prolaze, a mi i dalje ne znamo gde je iščezao italijanski investitor. Nikako da spoznamo na koji način su potrošene budžetske pare koje su završile na računima nečeg što bi htelo da bude fabrika vode.\nU decembru će biti godinu dana od eksplozije u postrojenju. Ne saopštava se ko je odgovoran. Da li su tzv. gazde ponudili pravičnu novčanu naknadu dvojici naših sugrađana koji su stradali?\nDo ročišta na kome će se raspravljati o stečaju Fabrike vode ostalo je manje od mesec dana. Sasvim razuman rok da nadležni državni organi završe istražne radnje, a Banka i njihovi kompanjoni polože račune. Zrenjaninci su makar toliko poštovanja zaslužili!\n← ALEKSANDAR MARTINOV, V.D. DIREKTORA JKP „PIJACE I PARKINZI”\nU TOKU REKONSTRUKCIJA KISEONIČKE MREŽE U PLUĆNOJ BOLNICI →


Dug duplo veći od imovine - NMR Info\nKreirano mar 22, 2012\nPo nalazu stečajnog upravnika, sečanjski “Transpetrol” dužan 16 miliona evra\nDo početkа ove nedelje poverioci sečаnjskog „Trаnspetrolа“, prijаvili su dа ove firme u stečаju potrаžuju više od dve milijаrde dinаrа (18,7 milionа evrа).\nU zrenjаninskom Privrednom sudu, nа tаkozvаnom ispitnom ročištu, Drаgicа Arsić, stečаjnа uprаvnicа, prekjuče je sаopštilа dа je, kаo osnovаnа, priznаlа potrаživаnjа od 1,78 milijаrde dinаrа (16 milionа evrа), dok je ostаtаk, od 303 milionа dinаrа (2,7 milionа evrа) po njenim sаgledаvаnjimа neosnovаn pа je poverioce koji su ih prijаvilа, uputilа nа pokretаnje posebne pаrnice, kаko bi ih pred sudom dokаzаli. Arsićevа je izrаčunаlа dа potrаživаnjа koje je priznаlа kаo osnovаnа, а čijа je nаplаtа obezbeđenа hipotekаmа, tаkozvаnim rаzlučnim prаvom, iznose skoro 631,6 milionа dinаrа (5,6 milionа evrа), а sve ostаlo su potrаživаnjа u novcu. Shodno njenoj proceni vrednosti pokretne i nepokretne imovine „Trаnspetrolа“ od pre tri mesecа, kаdа je reklа silosi, pumpа i drugi objekti i sredstvа ove sečаnjske firme verovаtno vrede 800 milionа dinаrа, zа potrаživаnje u novcu, od približno 1,1 milijаrdа dinаrа (približno deset milionа evrа), slobodno se može reći dа je – neobezbeđeno.\nOsim što je uputio poverioce kojimа nije priznаto potrаživаnje, dа svoj interes zаštite u posebnoj sudskoj pаrnici, sudijа Rаdmir Rаdojčić, poveriocimа „Trаnspetrolа“ objаsnio je dа u posebnom pаrničnom postupku mogu dа osporаvаju i potrаživаnjа ostаlih poverilаcа – zа kojа je uprаvnicа konstаtovаlа dа su osnovаnа. Dejаnu Đorđeviću, predstаvniku fаbrike „Sto posto“ iz Beogrаdа uprаvo to je bio rаzlog dа sаopšti kаko će njegovа firmа pokušаti dа bаš to dа urаdi – dа ospori rаzlučno prаvo novosаdskim kućаmа „Agrotrejd“ i „Agroglob“ jer su novčаnа potrаživаnjа nа tаj nаčin (hipotekom nа imovinu) obezbedilа nekoliko dаnа uoči blokаde rаčunа „Trаnspetrolа“, 15. ili 16. аvgustа 2011.\nSudnicа sudije Rаdojčićа u sredu je bilа mаlа dа primi sve koji su hteli dа prisustvuju ispitnom ročištu. Zаto je rаsprаvu orgаnizovаo u velikoj sаli, а skoro polа sаtа mu je trebаlo dа evidentirа ko sve prisustvuje\novom dogаđаju. Nаjveći deo predstаvnikа firmi, imаnjа, poljoprivrednih gаzdinstаvа i rаdnikа, poverilаcа „Trаnspetrolа“, krаj prvog delа ispitnog ročištа dočekаo je vidno nerаspoložen s obzirom dа zа njihovа novčаnа potrаživаnjа skoro dа nije ostаlo imovine čijom bi se prodаjom bаr delimično nаmirili.\nGde je 2077 vagona kukuruza, 211 vagona pšenice…\nMeđu poveriocimа, nа 377. mestu, je i Aleksаndаr Šаponjić, dugogodišnji direktor „Trаnspetrolа“. Nа ime neisplаćene zаrаde zа jul, аvgust i septembаr 2011. njemu je priznаto potrаživаnje od 68,7 hiljаdа dinаrа. Zаnimljivo je dа je uoči nedаvnog povrаtkа u Srbiju (iz Sjedinjenih Američkih Držаvа gde nekoliko godinа unаzаd provodi zime zbog problemа sа zdrаvljem) protiv sugrаđаninа kogа je sаm postаvio zа direktorа, krivičnu prijаvu podneo i Brаnko Sаmаrdžić, suvlаsnik „Trаnspetrolа“. Sumnjаjući dа je rаdio nezаkonito, Sаmаrdžić bivšeg direktorа sumnjiči dа je „Trаnspetrolu“ nаneo ogromnu štetu, а kojа se ogledа, pored ostаlog, i u nestаnku 2077 vаgonа kukuruzа i 211 vаgonа pšenice.\nZ. Dedić – list Zrenjanin\nBohza pivo povećava grudi


Stranci ? Ne, možda, da - KOS magazin\nAko sam dobro brojao, najmanje 16 reprezentacija moglo bi na Evropskom prvenstvu, koje počinje 5.septembra, da igra sa naturalizovanim igračima. Uz ogradu da većina sastava još uvek nije defitivna i da mi je, moguće, neko ime promaklo, spisak košarkaških legionara je sledeći:\nNemačka: Anton Gavel (Slovačka)\nBelgija: Mat Lodžeski (SAD)\nBiH: Aleks Renfro (SAD)\nHrvatska:Oliver Lafajet (SAD)\nGruzija: Džejkob Pulen (SAD)\nGrčka: Vladimir Janković (Srbija)\nHolandija: Mohamed Kerazi (Maroko)\nIzrael: Dor Fišer (SAD)\nMakedonija: Ričard Hendriks (SAD)\nPoljska: A.Dž. Sloter (SAD)\nSlovenija: Alen Omić (BiH)\nŠpanija: Nikola Mirotić (Crna Gora)\nFinska: Erik Marfi (SAD)\nČeška: Blejk Šilb (SAD)\nTurska: Bobi Dikson (Ali Muhamed) (SAD)\nUkrajina: Džerom Randl (SAD)\nKao što se vidi, većina naturalizovanih igrača su Amerikanci i, opet većina, plejmejkeri. Očito, mesto organizatora igre postalo je deficitarno u Evropi i mnoge selekcije pribegavaju davanju pasoša. To je posao u kome svi dobijaju: selekcije rešavaju ključni problem organizacije igre, američki igrači postaju „Evropljani“ i lakše nalaze posao jer ne zauzimaju mesto stranca, a dobro prolaze i menadžeri. Ispada da su svi zadovoljni, ali problem ostaje – u Evropi je sve manje plejmejkera. Ako se tendencija nastavi, niko ih neće ni stvarati. To je dug, spor i skup proces sa neizvesnim ishodom. Zato je uvek lakše kupiti ono što fali.\nSrbija je jedna od retkih zemalja koja se i dalje uspešno opire talasu naturalizacije igrača. Selektor Saša Đorđević ima jasan i čvrst stav, isti kao i njegov prethodnik Dušan Ivković – dok je on selektor stranci neće igrati za našu reprezentaciju. Generalno, podržavam taj stav iako je Srbija jedina od zemalja bivše Jugoslavije bez stranaca u reprezentaciji. Ne znači da su Srbi najpametniji, ali nema sumnje da su košarkaški najponosniji jer neće pomoć igrača koji košarkaški nisu rasli u Srbiji. Nema sumnje da bi jedan Bo Mekejleb, koji je 2011. doveo Makedoniju nadomak medalje, pomogao i Srbiji, ali šta bi onda bilo sa Teodosićem, Markovićem, Nedovićem….?\nKoliko sam uspeo da nađem u dokumentaciji, FIBA se prvi put srela sa problemom nacionalizacije igrača 1969. Grci su stigli u Italiju sa izvesnim Tanasisom Kristoforuom koji je, po imenu, očito bio grčkog porekla, ali je problem bio u tome što je mesec dana ranije bio na turneji sa jednom američkom selekcijom. Grci su iskoristili njegovo poreklo, napravili mu pasoš, a sumnjičavi generalni sekretar FIBA Vilijam Džons odobrio je njegov nastup tek posle dužeg razgovora sa grčkim konzulom u Napulju. U Esenu 1971. u ekipi Izraela pojavio se Tal Brodi, koji je godinu dana ranije na Svetskom prvenstvu u Ljubljani igrao za – SAD. Za Špance su u Beogradu 1975. igrali Kliford Luik i Vejn Brabender, a 1981. imali smo prvi masovniji talas nacionalizovanih igrača: za Italiju je igrao Majk Silvester, za Izrael Džim Botrajt, Džon Vilis i Lu Silver, za Španiju Kandido Ćićo Sibilio a, na izvesan način, nacionalizovan je bio i Nikos Galis, Grk poreklom ali rođen u SAD i američki državljanin sve dok ga Aris nije vratio u domovinu predaka.\nVećina od tih prvih nacionalizacija imala je više nego čvrstu argumentaciju. Luik i Brabender i danas žive u Španiji, kao i Majk Smit i Džoni Rodžers koji su kasnije igrali za Špance, Tal Brodi u Izraelu, Lu Silver je legenda Makabija, Galis je ostao u Grčkoj… Ima i danas opravdanih, ili bar razumljivih nacionalizacija. Ako je Nikola Mirotić od 14. godine u Španiji, zašto ne bi igrao za ovu zemlju ? Ili poslednji primer Antona Gavela, koji dugo živi u Nemačkoj. Ni Vladimir Janković, sin Bobana Jankovića, ne bi smeo da se smatram strancem u Grčkoj jer je odrastao u ovoj zemlji. Ima još sličnih primera, ali je još uvek više „komercijalnih nacionalizacija“ u kojima svi ponešto dobijaju. Koliko 2005. u Beogradu, stranci su bili retkost, Holden u Rusiji, Domerkant u Bosni, možda još neko….U međuvremenu je izuzetak postao pravilo. Naša izreka kaže da „tuđa ruka svrab ne češe“, ali u košarci može i drugačije da se primeni. Jedna „tuđa ruka“, Holdenova, donela je Rusiji titulu prvaka Evrope 2007. i nema sumnje da bi u trenutku slavlja bar 99 odsto Rusa podržalo davanje pasoša Holdenu. Većina nacionalizacija obavlja se legalno, uz saradnju nacionalnih federacija i vlasti, ali bilo je i falsifikata, čak i hapšenja zbog lažnih isprava. To se desilo Omeru Tomasu kome je neko uvalio lažni slovenački pasoš, a Pit Majkel je brže nego što je dobio bugarsko državljanstvo morao da ga se odrekne jer su papiri bili lažni.\nU našem sportu ima i suprotnih primera, imamo reprezentativce koji nisu rođeni u Srbiji niti su u njoj sportski stasali, ali košarka se ne da. Iako me niko ne pita, iznosim svoj stav po pitanju stranaca: ne, možda, da. Ne – generalno, možda – u opravdanim slučajevima, da – ako se igrač formirao u zemlji za koju želi da igra, ili ako se trajno nastanio u novoj domovini.\nKandido Ćićo Sibilio


RTS :: Kako se najpouzdanije procenjuje empatija?\nNauka Kako se najpouzdanije procenjuje empatija?\npetak, 06. mar 2020, 09:58 -> 15:20\nKako se najpouzdanije procenjuje empatija?\nIstraživači Univerziteta u Kaliforniji otkrili su da se sposobnost osobe da oseća empatiju može proceniti proučavanjem njenih moždanih aktivnosti dok se odmara.\nEmpatija se tradicionalno procenjuje korišćenjem upitnika i psihološkim procenama. Rezultati ove studije nude alternativu ljudima koji imaju poteškoća u popunjavanju upitnika, poput onih sa teškim mentalnim bolestima ili autizmom, rekao je jedan od autora, dr Marko Jakoboni, profesor psihijatrije i biobihevioralnih nauka na Medicinskoj školi Kalifornijskog univerziteta.\n„Procena empatije često je najteža u populaciji kojoj je najpotrebnija“, rekao je Jakoboni. Empatija je ʼkamen temeljacʼ mentalnog zdravlja i blagostanja. Takođe, pomaže nam da predvidimo osećanja, ponašanje i namere drugih, istakao je.\nZa ovu studiju, istraživači su okupili 58 učesnika starih od 18 do 35 godina. Podaci o aktivnosti mozga u stanju odmora prikupljeni su korišćenjem funkcionalne magnetne rezonance, neinvazivne tehnike kojom se mere i mapiraju aktivnosti mozga na osnovu malih promena u protoku krvi. Učesnicima je rečeno da da gledaju statični krst na crnom ekranu i puste misli da lutaju. Posle toga, popunili su upitnike za merenje empatije. U njima se tražilo da ocene u kojoj meri ih opisuju izjave poput „često osećam nežnost i zabrinutost prema ljudima koji su manje srećni od mene“ i „ponekad pokušavam da bolje razumem svoje prijatelje zamišljajući stvari iz njihove perspektive“, i to na skali od pet tačaka. Istraživači su koristili mašinsko učenje, oblik veštačke inteligencije koji u podacima uočava obrasce koje tradicionalna analiza podataka možda ne bi uspela da otkrije.\n„Otkrili smo da, čak iako se ljudi ne bave direktno zadatkom koji uključuje empatiju, moždana aktivnost unutar tih mreža može otkriti empatičnu dispoziciju ljudi“, rekao je Jakoboni. „Lepota studije je što su nam merenja magnetne rezonance pomogla da predvidimo rezultate upitnika svakog učesnika.“\nRezultati studije mogli bi da pomognu zdravstvenim radnicima da bolje procene empatiju kod pacijenata koji imaju poteškoća u popunjavanju upitnika ili izražavanju emocija. Takođe, mogli bi da unaprede lečenje određenih psihičkih poremećaja.


ZAHAROVA PONOVO OPLELA PO AMERIKANCIMA, OVAJ PUT JE U FOKUSU KUBA: Optužbe su TEŠKE!\nOna je poručila da ministarstvo spoljnih poslova Rusije oštro osuđuje pomoć koju Vašington pruža u pripremama za današnji miting opozicije\nObjavljeno: 15.11.2021. 18:07h 18:11h\n- Primili smo k znanju da su SAD tokom proteklih meseci nastojale da eskaliralaju i destabilizuju situaciju na Kubi, podstičući na svaki način i preko društvenih mreza protestna okupljanja - rekla je Zaharova, prenosi TASS.\nZBOG SITUACIJE U BOSNI ZAHAROVA JE ZAGRMELA! "OGORČENI SMO"\nZAHAROVA BEZ DLAKE NA JEZIKU: EU koristi migrantsku krizu kao izgovor za sankcije Belorusiji\nSADA JOJ JE NA RED DOŠLA I POLJSKA: Zaharova NASTAVILA DA REŠETA, udarila JAKO i bez bilo kakvog USTRUČAVANJA!


Da bi postao taksista građanin Londona mora bar dve do četiri godine da uči, potom da prođe niz intervjua i, na kraju, da položi testove za dobijanje taksi licence.\nTeže je postati taksista u London\nMnogi od beogradskih taksista verovatno i ne znaju koliko je teško do ovog posla doći upravo u Londonu. Potencijalni londonski taksista mora da ima 21 godinu. Kod prijavljivanja ocenjuje se i iskrenost. Naime, on mora da kaže da li je imao problem sa zakonom a ukoliko to ne uradi, šanse da dobije licencu su minimalne.\nObavezan je i lekarski pregled, ali je najteži deo “Study for taxi driver”. Nije studiranje u pravom smisli reči, ali jeste mnogo više od onoga što mora da zadovolji taksista u Beogradu. To podrazumeva prolazak kroz minimum deset intervjua posle kojih će potencijalni taksi vozač biti ocenjen. Na intervjuima pitaju sve i svašta, od provere bračnog stanja do toga u kojoj ulici se nalazi neki pab.\nDa bi neko bio taksista u londonskom “Black Cab-u”, naravno, mora da poznaje grad. Da zna kako da dođe do najmanje 25.000 ulica, rute od i do najvažnijih sportskih objekata, gradskih trgova, skverova, crkava... To je serija časova obuke koji ne traju kraće od dve godine. Prednost je što potencijalni taksi vozač u Londonu može da dobije licencu za određene delove grada, ne za ceo London, pa se onda i vreme učenja i priprema skraćuje.\nINCIDENT ISPRED VLADE SRBIJE Taksisti koji protestuju napali kolegu, INTERVENISALA POLICIJA\nTAKSISTI NAJAVLJUJU KONTRAMITING "Ne može neko iz Arilja ili Pančeva da taksira u Beogradu"\nZAKON, DOZVOLE, REPROGRAM DUGA... Pogledajte šta u stvari TRAŽE TAKSISTI koji protestuju\nVladimir1 Do 1995. godine, uslovi da postanes beogradski taksista su bili, da imas zavrsen najmanje 3. stepen strucne spreme, da imas dozvolu "C" kategorije ( jedino je ona profesionalna )... Buduci taksista je morao od suda da donese potvrdu da nije osudjivan na kaznu zatvora vecu od 6 meseci, polagalo se poznavanje grada, gde si smeo da pogresis na 10 % pitanja, odnosno, od 30 pitanja, trebalo je odgovoriti tacno na 27 i na kraju, sama dozvola, pristupnica je mnogo kostala... Ljudi ne znaju, ali "Beotaksi", je krajem osamdesetih u casopisu "Newsweek", u anketi novinara iz celog sveta, bio na drugom mestu, iza tokijskog, a ispred njujorskog taksija, po kriterijumima koje su oni postavili ( to moze da se proveri )... Sredinom devedesetih, u doba nemastine, u taksi sluzbu su pustani svi koji su zeleli da izadju i tada je nastao haos, izgubljeni su kriterijumi, a ovo je specificna sluzba gde zbog kvantiteta, obicno trpi kvalitet...\nOBICANTAKSISTA Postao sam taksista prekvalifikacijom jer posao u struci nisam mogao da nađem. Saobraćajnu školu sam upisao sa magisterijumom ali mi se nijedan ispit nije priznao pa sam kvalifikacije stekao u redovnom roku. Govorim dva strana jezika, pratim kulturni život Beograda i svakog trenutka znam bioskopski, pozorišni i koncertni repertoar. Stranci ne vole da plaćaju turističke vodiče ali vole da uđu u taksi i tako razgledaju Beograd pa sem korišćenja literature moram da se savetujem sa istoričarima i kustosima. Pratim politiku, radim na računaru, bavim se sportom i imam dobre odnose sa diplomatskim predstavnicima koje vozim. Auto mi je I lux kategorije, nepušački je, u njemu nema muzike niti mirišljavih jelkica. Među taksistima nisam jedini takav, naprotiv, taksi je pun arhitekata, stomatologa, filozofa...kvalitetnih ljudi za koje država posla nema. A pun je i ološa koji taksisti nisu, ti gledaju da kradu a ne da rade pa su danas taksisti a sutra možda pekari, vodoinstalateri ili bilo šta drugo što im krađu omogućava. Lopovi su a ne taksisti. Da li ja sad treba da uzmem pravdu u svoje ruke da bih uveo red u taksi službu ili tu država ima nekog angažovanja? U posao sam uložio oko 13.000 evra, izmirujem obaveze u roku i po odbitku rashoda neto zarada mi je od 300 do 400 evra. Oženjen sam, imam dva sina i želim pristojno da živim od svog rada. Da zaradim više nemogu, vlast nezna ali narod stvarno nema para. Duša me boli, to je moj narod. U čemu je to Londonac bolji od mene? ZARAĐUJE!!!\nmarkonbg Problem je taj sto je takvih kao ti vrlo malo! Ljudi ovde pricaju o nekoj kulturi, poznavanju istorije grada, poznavanje bar jednog stranog jezika, pristojnom izgledu i vozila i vozaca.... Pa hajde da zaustavimo 10 automobila nasumicno i da vidimo od tih 10 vozaca koliko njih zna da na Engleskom objasni sta se desava u gradu i koje je aktuelno mesto za izlazak ili koji restoran valja! Ja dajem odma 100 evra da njih osmorica nece znati da kazu ni "Dobar dan, dokle zelite da Vas odvezem" na Engleskom, a kamo li neka opustena konverzacija na istom! Neki to ne znaju ni na Srpskom! O izgledu i higijeni, posebna prica! Ima izuzetaka, kakav si ti , ocigledno, necu da kazem da nema! Par puta su me vozili sjajni ljudi, ali ima i onih drugih i oni su u vecini!\nKlikeras Apsurdno je uporedjivati London i Beograd, London ima vise turista za jedan dan nego Beograd za celu godinu a o standardu da ne govorimo. Poznavanje grada koje se polaze u saobracajnim skolama u BG je smesno, profesori sto drze nastavu manje znaju od polaznika. Kako li razmislja jedan buduci taxista: Super je na taxiju izadjes kad hoce, radis koliko hoces uvek imas kesha kod sebe ali stvarnost je potpuno drugacija. Da bi neko postao taxista u danasnje vreme mora da ima kola od najmnaje 4000 e da ulozi u zavrsavanje skole ako treba vandredno oko 1500 e i to traje oko 2 godine najmanje, da kupi radio stanicu oko 300 e da kupi taximetar od 50-100 e da uradi estetski pregled oko 70 e i normano mnogo zivaca i volje da bi se okacila tabla na krov u BG. Kad sve to pozavrsava ceka ga nelojalna konkurencija na ulici od nekog pametnjakovica kome je gradska uprava svojim ne delovanjem omogucila da sve to radi sa nekim autom od 1000 eura na divlje. E sad se ja pitam da li je to tako i u Londonu. Pozdrav od klikerasa !\n211-TAXISTA Ne znam da li novinar blica ima nesto licno protiv Bg taxista,ali je izneo gomilu netacnih informacija.Kako mozete biti profi vozac ako nemate "c" ili "d " kat?.Za auto taxi je obavezna profi kategorija bez obzira stao vozite "mali "auto.Drugo,morate imati ispit iz poznavanje grada,koji se sastoji iz sest razlicitih oblasti(poznavanje ulica,objekta,najkrace relacije,istorija grada,psihologija,strani jezik...).Da bi ste sve ovo polozili potrebno Vam je min god i po dana,pod uslovom da sve polazete redovno(razliku predmeta u skoli i i pomenuti ispit).U vezi lekarskog pregleda,u BG svaki taxista je obavezan da ga ima kod sebe i to lekarsko za profesionalnog vozaca koje je,dosta skuplje od obicnog lekarskog.Hvala.\nDragan-taksista Dragi kolega, bolji je u tome sto je njegova prosecna voznja 14,5 funti, a tvoja i moja oko 300 din.! Naravno, ni cenjene stranke nemaju bolji prosek i tako sve u krug! U svakom slucaju, zabluda je da BG taksista to postaje olako, jer sam i ja morao da polazem vanredno srednju saobracajnu i ta zabava me je jako mnogo kostala, sto para, sto zivaca! "C" kategorija i radno iskustvo od minimum 2 godine na kamionu se podrazumava! Ne zalim se, samo govorim cinjenice!


SUKOBI Šta se dešavalo na jučerašnjoj sjednici Skupštine\nTrenutno smo od Općinskog suda zatražili privremenu mjeru, ići će i tužba, a, prema svemu sudeći, i krivične prijave zbog zloupotrebe ovlasti, rekao Alagić\nAlagić: I Skupština je nelegalno izabrana\nPrivredna komora KS trebala je jučer birati novo rukovodstvo, među kojima i predsjednika Komore. Međutim, kako saznajemo, sjednica Skupštine Privredne komore održana je nezakonito, a sve se dešavalo iza zatvorenih vrata. Čak je i novinarima bio zabranjen ulaz.\nBudući da ni neki kandidati za predsjednika Komore na znaju šta se dešavalo na sjednici Skupštine, reagirali su putem advokata. Kako je za „Avaz“ kazao pravni zastupnik jednog od kandidata za predsjednika Komore, advokat Damir Alagić, na sjednici krajem septembra nelegalno je izabrana Skupština Privredne komore.\n- Tako bi i današnji (jučerašnji, op. a.) eventualni izbor predsjednika Komore na takvoj Skupštini bio, također, nelegalan. Zbog toga smo od suda zatražili izricanje privremene mjere, kojom bi se Skupština Privredne komore proglasila nezakonitom i krenulo u novi, transparentan izbor prvo članova Skupštine, a onda i ostalih organa Komore - rekao je Alagić.\nBudući da je bila zatvorena za javnost, izbornoj sjednici Skupštine nije mogao prisustvovati ni advokat Alagić.\n- Komora bi u svom radu trebala biti transparentna i javna, ali vidimo da ona štiti određene interese. U trenutku kada Komora bira rukovodstvo, javnosti nije dozvoljeno prisustvo sjednici, mi čak i ne znamo ko se sve kandidirao na rukovodeće pozicije u Komori. Naš odgovor će biti jednostavan. Trenutno smo od Općinskog suda zatražili privremenu mjeru, ići će i tužba, a, prema svemu sudeći, i krivične prijave zbog zloupotrebe ovlasti - rekao je Alagić.\nNa čelu Komore je od 2015. godine Muamer Mahmutović, koji se ponovo kandidirao. Kako bismo čuli i drugu stranu, jučer smo u više navrata kontaktirali i Mahmutovića, ali nije odgovarao na telefonske pozive.\nKako se biraju organi\nPrivredna komora KS je neprofitno udruženje pravnih i fizičkih lica koja obavljaju privrednu djelatnost. Između ostalih djelatnosti, zastupa interese svojih članova pred državnim organima. Izbor organa vrši se tako što privredna društva predlažu izbornoj komisiji Komore članove za Skupštinu Komore. Nakon toga Skupština bira ostale organe Komore, pa i predsjednika.\nSarajevo Privredna komora KS Čelnik\nOdržana prezentacija Erasmus plus programa\nKako SDA kontrolira izborni proces i određuje pobjednike


WEBnSTUDY: Razvoj računarskog softvera\nRačunar sam po sebi ne vredi bez programa koji ga pokreću. Paralelno sa razvojem kompjutera razvijali su se i programski jezici, a sa njima i programi koji su postavili kamen temeljac softveru koji danas koristimo.\n1956. IBM razvija programski jezik FORTRAN (Formula Translation) kao alternativu programiranju u mašinskom jeziku. Ovaj jezik je pre svega bio namenjen izvršavanju matematičkih proračuna.\nNastaje i jezik COBOL (Common Business Oriented Language), namenjen poslovnim potrebama.\nIste godine nastaje i jezik LISP, kao prvi jezik za programiranje veštačke inteligencije.\n1961. Stiv Rasel (Steve Russell) sa još dvojicom kolega studenata sa MIT-a piše igru Spacewar, koja se smatra prvom računarskom igrom. Igra je napisana za računar DEC PDP-1.\n1964. Džon Kemeni (John Kemeny) i Tomas Kurc (Thomas Kurtz) razvijaju programski jezik BASIC (Beginners All-Purpose Symbolic Instruction Code).\n1967. Na Kembridžu nastaje programski jezik LOGO, kao jezik namenjen deci.\nU Norveškom računskom centru u Oslu, nastaje programski jezik Simula 67, naslednik jezika Simula 1, nastalog nekoliko godina ranije.\nSimula 67 je prvi progrmaski jezik koji je uveo koncepte objektno-orijentisanog programiranja, koji će godinama kasnije postati dominantna paradigma programiranja.\n1969. Ken Tompson (Ken Thompson), iz Belovih laboratorija, piše prvu verziju operativnog sistema UNIX.\n1969. Bil Gejts (Bill Gates) i Pol Alen (Paul Allen), koji tada sebe nazivaju Lakeside Programming Group, započinju svoj prvi profesionalni posao – pronalaženje grešaka u softveru računara PDP-10.\n1970. Niklaus Virt (Niklaus Wirth), kreira programski jezik Pascal, koji se i danas koristi za učenje principa programiranja.\nDenis Riči (Dennis Ritchie), iz Belovih laboratorija, kreira programski jezik C, prvenstveno namenjen sistemskom programiranju za UNIX.\nJezik C postaje verovatno najpopularniji programski jezik, kojim se pišu aplikacije svih namena. Veliki broj jezika danas vuče poreklo iz ovog jezika (C++, C#, Java, PHP...)\nKen Tompson i Denis Riči \n1976. Bil Gejts i Pol Alen osnivaju Microsoft.\n1978. Pojavljuje se "WordStar" – program za obradu teksta za sistem CP/M.\nPojavljuje se prvi program za tabelarne kalkulacije "VisiCalc" za računar Apple II.\nOvaj program je predstavljao malu revoluciju, s obzirom na to da je računare približio poslovnim ljudima i menadžerima koji više nisu morali da znaju programiranje da bi na računaru izvršili proračune.\n1981. Microsoft kreira operativni sistem DOS (Disc Operating System).\n1983. Microsoft objavljuje prvu verziju Windows-a – grafičkog proširenja za MS-DOS.\n1990. Microsoft objavljuje Windows 3.0 – prvu zapaženu verziju ovog operativnog sistema.\n1991. Linus Torvalds (Linus Torvalds) kreira operativni sistem Linux baziran na UNIX-u.\nDžejms Gosling (James Gosling) iz kompanije Sun Microsystems kreira programski jezik Java, zamišljen kao "jednostavan, objektno-orijentisan, brz i platformski nezavisan".\nJezik Java je danas jedan od najpopularnijih jezika - njime se mogu pisati programi za različite operativne sisteme, servere, smartfone... Takođe, ovo je jedan od najboljih jezika za učenje objektno-orijentisanog programiranja.\n1995. Erih Gama (Erich Gamma) sa još trojicom saradnika (u svetu računarstva poznati kao "četvoročlana banda" - "Gang of Four" objavljuje knjigu "Projektni uzorci" (Design Patterns), koja predstavlja prekretnicu u softverskom dizajnu i objektno-orijentisanom programiranju.\n2007. Postaje popularan koncept "rada u oblaku" (cloud computing), koji softver ne tretira kao proizvod već kao uslugu kojoj se pristupa preko web-a. Iako sam koncept postoji kao ideja još od 50-ih godina, njegova realizacija je morala sačekati odgovarajući tehnološki razvoj.\nResized from Visicalc" by User:Gortu - apple2history.org. Licensed under Public domain via Wikimedia Commons\nResized from Spacewar!-PDP-1-20070512" by Joi Ito from Inbamura, Japan - Spacewar running on PDP-1. Licensed under CC BY 2.0 via Wikimedia Commons\nResized from Ken n dennis" by Unknown - http://www.catb.org/~esr/jargon/html/U/Unix.html. Licensed under Public domain via Wikimedia Commons\nCropped and resized from Bill gates portrait". Licensed under CC-BY-3.0-br via Wikimedia Commons\nResized from Wordstar Screenshot" by www.warwickshire-ecosiht.org.uk/subject/ict/miscellaneous/user_interfaces.html. Licensed under fair use via Wikipedia (September 2014)\nResized from Windows1.0". Via Wikipedia. Used with permission from Microsoft.\nResized from Windows 3.0 workspace". Via Wikipedia. Used with permission from Microsoft.\nCropped and resized from Linus Torvalds" by Unknown photographer who sold rights to the picture to linuxmag.com - Linuxmag.com; The image is from an article in a December 2002 issue of Linux Magazine. Licensed under CC BY-SA 3.0 via Wikimedia Commons


Politika – Stranica 2 – Teslić Online\n17okt By Teslic OnlineNo Comments\nPredsjednik SPS-a Goran Selak izjavio je da će njegova stranka sigurno biti dobar izbor kao treći blok u RS-u. Naročito je naglasio da vjeruje da će SPS dobiti poziciju načelnika Opštine Teslić. “U Tesliću se utrkuju dva suprotstavljena bloka, SNSD i SDS, koji imaju svoje kandidate za načelnika. Idemo sa čovjekom koji živi u Tesliću. Njegova porodica je jedna od najuspješnijih u opštini Teslić i njih zanima da poboljšaju uslove svih građana. Kao partija smo kandidovali kandidata, uglednog privrednika, gospodina Dragutina Škrebića”, kazao je Selak. Siguran je, kako kaže, da će građani opštine Teslić prepoznati treći blok, kao dobronamjerne ljude sa dobrim idejama. “Sjajan rezultat očekujemo i u Banjoj Luci, Laktašima, Prijedoru, Gradišci, Bratuncu, Gacku, Derventi i mnogim dru...\n16okt By Teslic OnlineNo Comments\nBiH, Najnovije, Politika, R.Srpska, Teslić, Teslić Novosti\nIzborna kampanja za lokalne izbore u BiH zakazane za 15. novembar zvanično počinje danas i trajaće do 14. novembra do 7.00 časova, kada stupa na snagu izborna tišina, saopštila je Centralna izborna komisija (CIK) BiH i pozvala sve aktere uključene u izbornu kampanju na fer ponašanje. Period izborne kampanje u Izbornom zakonu BiH definisan je kao period u kojem politički subjekti na zakonom utvrđen način upoznaju birače i javnost sa svojim programom i kandidatima. U ovom periodu političke stranke, koalicije, liste nezavisnih kandidata i nezavisni kandidati imaju pravo da vode izbornu kampanju u mirnom okruženju, da organizuju i održavaju javne skupove na kojima mogu slobodno iznositi svoje stavove kako bi stekli podršku birača, te da štampaju i dijele plakate, postere i druge materij...\n13okt By Teslic OnlineNo Comments\nPovodom zvaničnog početka izborne kampanje za lokalne izbore 2020. godine, predstavnici politčkih subjekta koji će učestvovati na predstojećim izborima u opštini Teslić, potpisali su Izborni etički kodeks. Potpisivanjem ovog dokumenta politički subjekti, odnosno političke partije, koalicije i nezavisni kandidati obavezali su se na poštovanje principa zakonitosti, odgovornosti, transparentosti, te uzdržavanja od govora mržnje. Foto: OSCE-a BiH Ceremoniji potpisivanja prisutvovao je i zamjenik šefa Misije OSCE-a u BiH, Dimtri Lordanidi. On je rekao da je riječ o važnom dokumentu koji reguliše ponašanje političkih subjekata tokom izborne kampanje. „Lokalni izbori moraju biti najprije prilika za razgovor o bitnim stvarima sve i jedne lokalne zajednice. Očekujemo...\n11okt By Teslic OnlineNo Comments\nSkandal u najavi je sukob dvije državne institucije: Agencije za zaštitu ličnih podataka i Centralne izborne komisije. CIK je zbog zahtjeva Agencije morao ukloniti spisak birača u inostranstvu sa svoje stranice, a pravdu će potražiti i u sudskom postupku. Agencija ne objašnjava je li i zašto propustila zaštititi ukradene identitete građana, koji su lažno, zloupotrebom podataka, prijavljeni za glasanje izvan zemlje, u mjestima u koja nikad nogom nisu kročili. Primjer Teslića, u kojem se za prevlast bore najveće stranke je najočitiji. Spisak sa 630 osoba koje su prijavljene da glasaju u Srbiji, SPS je dostavila SIPA-i, CIK-u, tužilaštvu, pod sumnjom da su im ukradeni identiteti. Na spisku je i 82-godišnja Stana Škrebić. "Koja je prijavljena da glasa u Srbiji. Ona se nalazi u starač...\n6okt By Teslic OnlineNo Comments\nOpštinski odbor SPS Teslić poslao je dopis Centralnoj izbornoj komisiji BiH, Agenciji za istrage i zaštitu BiH (SIPA) Tužilaštvu BiH i Republičkom javnom tužilaštvu Srpske, u kome ih obavještavaju o uočenim malverzacijama prilikom registracije građana za glasanje iz inostranstva. Udopisu Socijalističke partije Srpske, koji je u posjedu Srpskainfo, kažu da imaju informacije da je zloupotrijebljeno više od 636 prijava, od ukupno 3.298 koliko je ostalo na spisku glasača izvan BiH. – U razgovoru sa oštećenima došli smo do obrasca koji povezuje pojedine grupe birača s aktivnostima koje su dovele do zloupotrebe podataka. Po našim saznanjima, dokumenti su zloupotrebljavani od NN službenika Centra za socijalni rad Teslić, Dom zdravlja „Sveti Sava“ Teslić, Odjeljenje za boračko invalidsku za...\n3okt By Teslic OnlineNo Comments\nDva kandidata za odbornike Srpske demokratske stranke prijavljena su na fiktivne adrese u Srbiji za glasanje iz inostranstva poštom, iako ne žive u Srbiji, već u Tesliću. Tvrde ovo u teslićkom SDS, te dodaju da s obzirom ne to da se radi ne samo o dva kandidata SDS, već o nekoliko stotina Teslićana “jasno da je riječ o organizovanom pokušaju režimskih stranaka da zloupotrijebe glasačko pravo i volju Teslićana na predstojećim lokalnim izborima”. Predsjednik OO SDS, Teslić Milan Кasapović, izjavio je da je nakon objavljivanja spiska glasača koji glasaju iz inostranstva za područje opštine Teslić jasno da je došlo do masovne zloupotrebe glasačkog prava i ličnih podataka. – Za hiljadu i više lica je prijavljeno za glasanje poštom iz inostranstva za opštinu Teslić ove godine nego 2016...\n23sep By Teslic OnlineNo Comments\nIzdvojeno, Najnovije, Politika, R.Srpska, Teslić, Teslić Novosti\nSve češće slušamo o tome da je situacija u Tesliću na ivici. Maniri kojima se služe političari, prelivaju se na društvo. Zadanje skupštinsko zasjedanje je to najbolje oslikalo, na dnevnom redu se nalazio strateški plan koji je trebao na područje opštine Teslić da investira više od 180 milona KM do 2030. godine iz više izvora (republičke, donatorske i drugih nivoa valsti), načelnik Miličević se nije pojavio na skupštini, jer skupštinska većina, prema njemu, ne zaslužuje njegovu prisutnost, , dok je predsjednik najveće stranke pozicije Dragan Bogdanić odbio da tu tačku stavi uopšte na dneveni red, jer ako nije stalo načelniku, nije stalo ni njemu. To nije bio prvi niti posljedni akt koji je ovom gradu uskraćena mogućnost da se razvija i gradi, da postane mjesto prepoznatljivo po dobro...\n21sep By Teslic OnlineNo Comments\nNajnovije, Ostalo, Politika, R.Srpska, Teslić, Teslić Novosti\nTeslićani ispaštaju, sukob SDS-a i SNSD-a doživljava vrhunac!?\nOpšta politička i društvena kretanja u Tesliću su takva da bi 2020. mogla da bude godina velikih iskušenja, možda i najteža do sada, ocjena je poznavalaca, koji dugo prate političku scenu u opštini Teslić. Naime, posljednji verbalni rat predstavnika SNSD-a i SDS-a, kao i situacija opšte napetosti i nepovjerenja, navode na zaključak da nas očekuju turbulentan period. Posljednja lokalna skupština ponovo je pokazala da se sukobi nastavljaju, a da su teslićani taoci dvije sukobljene strane. Odbornici SDS-a ne prisustvuju sjednicama, dok odbornici SNSD-a ponovo iznose niz optužbi na rad načelnika i SDS-a. Sa druge strane SDS, ne prihvata skupšinsku većinu, nazivaju je cirkusom te slažu optužbe na skupštinsku većinu koja po njihovom ne radi ništa dobro za građane. Svjedoci smo s...\n14sep By Teslic OnlineNo Comments\nBiH, Najnovije, Politika, R.Srpska, Teslić Novosti\nGrađani Teslića zasićeni sukobima!\nTrenutno stanje u Tesliću je pod snažnim uticajem predstojećih lokalnih izbora. Političke partije pokušavaju svojim akcijama i djelovanjem izvršiti uticaj na birače i javno mnenje kako bi ga zainteresovali za izbore. Građani su zasićeni svađama i sukobima kojima su posebno skloni SDS i SNSD. Lični sukobi su eskalirali i prenose se na političku scenu i to nikome ne donosi dobro. Sa takvom politikom Teslić nema perspektive i sve će više zaostajati iza drugih razvijenih gradova i opština. Građani traže od političara da nastupaju sa realnim stavovima i da nude rješenja za probleme umjesto upotrebe ružnih riječi za svoje protivnike. Ove lokalne izbore najviše, pored dvije sukobljene strane, građani daju veliku šansu Dragutinu Škrebiću koji se prvi put kandiduje za načelnika opštine. ...\n11sep By Teslic OnlineNo Comments\nNajnovije, Politika, R.Srpska, Teslić\nSJEĆATE LI SE „POLITIČKE ZVIJEZDE“ IZ TESLIĆA: Konstantin Savić se opet kandidovao za izbornu trku\nKonstantin Savić, magistar pravnih nauka iz Teslića, koji je svojevremeno bio kandidat za načelnika ove opštine i „zvijezda“ predizborne kampanje 2016. godine, izgleda da ponovo priželjkuje navedenu poziciju. Nezavisni kandidat Konstantin Savić je na osmom mjestu liste kandidata za načelnika Teslića, koju je objavila Centralna izborna komisija. Savić je postao poznat prije četiri godine tokom predizborne kampanje kada je u svom predstavljanju, između ostalog obećao da će ako bude izabran, otpustiti svu administraciju, odnosno osobe zaposlene po stranačkoj liniji. https://youtu.be/_ijps_xwQXU Takođe, jedan od ciljeva koje je predstavio, jeste da, kako je rekao, “uredi” pravosuđe u RS, pa i na nivou BiH. Nakon navedenih izjava postao je svojevrsna zvijezda političke kampanj...


Video koji će vam sasvim sugurno nabaciti osmeh – kupanje blizanaca – MAMIN SVET\nHome Porodični život\tVideo koji će vam sasvim sugurno nabaciti osmeh – kupanje blizanaca\nby Mamin svet 11. novembra 2013. 0 comment\nOvaj video će raznežiti i one sa „najtvrđim srcem“ – tek rođeni blizanci, u jednom francuskom porodilištu kupaju se specijalnom „talaso“ metodo. Autor metoda je Sanja Rošel, majka četvoro dece i babica. Ova metoda pogodna je veoma male bebe, do uzrasta od dva meseca.\nObratite pažnju na to da ovakvo kupanje sa dvoje dece radi profesionalac i da ne pokušavate ovo sami da uradite kod kuće, bez stručne pomoći. Takođe, roditeljima dece koja ne vole vodu ovo će pomoći da shvate koliko se deca dobro snalaze u vodi i da potraže razloge zašto njihova beba ne voli da se kupa. Ove bebe očigledno veoma uživaju u kupanju.\nVideo koji će vam sasvim sugurno nabaciti osmeh – kupanje blizanaca was last modified: 11 novembra, 2013 by Mamin svet


Proxy/VPN. | ySense Forum\nHome › Forum › International › Ex-Yugoslavia › Proxy/VPN.\n#1 by freezurmom » Sun Feb 17, 2013 04:37\nPokusao sam da udjem preko proxy servera,hteo sam samo da probam da vidim zastitu,ali pre toga nisam citao da te mogu kazniti ako to pokusas.\nSad uopste ne dobijam taskove,od kojih sam najvise i zaradjivao. Takodje ne dobijam ni na neobuxu.\nOffere od pocetka ne dobijam,sto je sranje.\nHoce li mi "oprostiti" sto sam pokusao preko proxy-a il da odustanem?\n#2 by WeeCash » Sun Feb 17, 2013 04:38\nKoriscenje proxy-ja je strogo zabranjeno.\nNajbolje sto moze da uradis jeste da se izvinis preko tiketa.\n#3 by freezurmom » Mon Feb 18, 2013 04:03\nGde idem za taj tiket? I jos jedno pitanje,da li mogu da koristim clixsense i neobux sa jedne IP adrese?\n#4 by freezurmom » Mon Feb 18, 2013 04:03\nI da li zbog toga ne dobijam vise zadatke? Hvala unapred na odgovoru.\n#5 by WeeCash » Mon Feb 18, 2013 04:05\nPomenuti sajt nema nikakve veze sa ClixSense-om, zato ne vidim zasto nebi mogao da koristis istu IP adresu.\nSto se tice taskova. Predpostavljam da je to problem. Uglavnom posalji tiket i sve im objasni. Posto je prvi put mislim da nece biti problema:\n#6 by freezurmom » Mon Feb 18, 2013 08:55\nZbog Neoguxa ili zbog pokusaja preko proxya da udjem,nemam vise zadataka?\nNapisao sam izvinjenje,nadam se da ce uvaziti. Hvala jos jednom na odgovoru\n#7 by WeeCash » Mon Feb 18, 2013 10:04\nfreezurmom wrote: Zbog Neoguxa ili zbog pokusaja preko proxya da udjem,nemam vise zadataka?\n#8 by freezurmom » Mon Feb 18, 2013 10:34\nPoslao sam izvinjenje..i dalje ne dobijam taskove. Offer nijednom nisam dobio,od pocetka.\n#9 by WeeCash » Mon Feb 18, 2013 12:58\nPredpostavljam da jos uvek nisu pregledali tvoj tiket. U slucaju da posle odgovora jos uvek ne mozes videti taskove prijavi to preko tiketa.\n#10 by luditokmak » Mon Feb 18, 2013 13:42\n#11 by WeeCash » Mon Feb 18, 2013 14:58\nU principu jedan task je vidljiv samo je u njega nemoguce uci zbog toga sto su samo 2 u okviru tog jednog na raspolaganju. Potrebno je barem 20-50 da bi se moglo lako ( bez trzanja uci ) a za neke taskove i vise.\nUglavnom pri svakom napustanju zemlje gde ste ustvari registrovali nalog morate prijaviti preko tiketa da bi vam zemlju i promenili i samim tim vratili mogucnost odradjivanja taskova. Kod proxy-ja je jako slicno. Kada je freezurmom koristio proxy moguce je da je server registrovao drugu zemlju i automatski blokirao taskove. ClixSense admin team je mnogo flexibilan i uvek ce izaci u susret, ali jednostavno postoje granice i koriscenje proxy-ja je jedna od njih.\nP.S. svima koji jos nisu culi za proxy:\n*Koriscenje PROXY-ja je strogo zabranjeno!\nAll times displayed are EST - Server Time: Oct 27, 2021 04:12:46 EST


Kako bi Harvey mogao postati 'milosrdni anđeo' | SAD, Elementarne nepogode | Al Jazeera Balkans\nKako bi Harvey mogao postati 'milosrdni anđeo'\nDok ruski predsjednik hitno šalje žito u Venecuelu, kako bi se izbjegla humanitarna katastrofa, Venecuela nudi ugroženim Teksašanima petostruko veću pomoć od one koju je donirao Donald Tramp.\nAmerički predsjednik se obilaskom Teksasa uvjerio u razorne razmjere prirodne nepogodeEPA\nPoklonu se u zube ne gleda, pogotovo u vremenima nesreće kada je svaki dolar pomoći - dragocen. Američki predsednik se obilaskom Teksasa uverio u razorne razmere prirodne nepogode i odlučio da "iz sopstvenih fondova" odvoji milion dolara za pomoć poplavljenim područjima, što je sa ponosom objavila portparolka iz Bele kuće.\nVašington se nije zvanično oglasio povodom najave iz Karakasa da sa pet miliona dolara pomogne ugroženim Teksašanima, premda je takva odluka "venecuelanskog diktatora" u prestoničkom dnevniku (Vašington post) opisana sa neskrivenim čudjenjem.\n"Venecuela, neprijatelj SAD, nudi pomoć od pet miliona dolara", navodi list, uz objašnjenje da je Vašington poslednjih meseci četiri puta zaoštravao sankcije Venecueli, da Donald Tramp nije isključio "vojnu opciju" protiv ove zemlje, da je ona suočena sa ozbiljnim nestašicama osnovnih potrepština i građanskim ratom.\nVenecuela planira da isplati novac s računa američke podružnice venecuelanske naftne firme (Citgo) koja je takodje pogođena američkim sankcijama.\nOdnosi puni paradoksa\nPokušaje Karakasa da "pomogne narodu Amerike" američki mediji i zvaničnici nazivaju "demagoškim trikom" smišljenjim još u vreme pokojnog lidera bolivarskog socijalizma Uga Čavesa. U svojim najboljim godinama, kada je gorivo dostizalo visoke cene, Čaves je dolazeći na Generalnu skupštinu Ujedinjenih nacija, uvek obilazio i siromašna predgrađa Njujorka. Tamo je vozeći se u kamionu Citga, delio naftu ugroženim Amerikancima kako bi "imali čime da se ogreju", dok je za govornicom UN-a na Ist Riveru najpogrdnijim rečima "častio" tadašnjeg američkog predsednika Džordža Buša mlađeg, njegovu imperijalnu politiku i ratničke pohode i čak ga je uporedio sa đavolom.\nMnogima je u Americi tada uspevao da "otvori oči", pa su se na protestima protiv Buša sredinom prve decenije dvehiljaditih godina mogli videti baneri sa portretom Uga Čavesa čiju su posvećenost ispravljanja američkih nepravdi, demonstranti shvatili ozbiljno. Njegov naslednik Nikolas Maduro, nije uspeo da održi popularnost svog prethodnika, delom zbog pada cene nafte, a najviše zbog haosa i korupcije kojim je zadojena politička elita, takozvana boliburžoazija.\nOdnosi između dve Amerike pune su paradoksa, dodatno zaoštrenih dolaskom Trampa na čelo SAD-a i odlaskom nekolikih levičarskih lidera na jugu kontinenta sa vlasti.\nDok ruski predsednik Vladimir Putin hitno šalje žito u Venecuelu, kako bi se izbegla humanitarna katastrofa i pritom ostvario još veći uticaj u zadnjem dvorištu SAD-a, zvanična Venecuela nudi ugroženim Teksašanima petostruko veću pomoć od one koju je donirao američki milijarder i predsednik Donald Tramp. Njegov buđelar težak je, prema procenama Forbsa, oko tri i po milijardi dolara.\nDok zbog uragana Harvi, nije rešio da odreši kesu, bio ga je glas da u humanitarne svrhe odvaja znatno manje nego drugi američki milijarderi njegovog ranga. Tek će se videti koliko će zajedljivosti biti prosuto na račun predsednika od strane medija za koje se već u nekim američkim krugovima tvrdi da su "trampofobični". Milion humanitarnih dolara od jednog milijardera nije mnogo, mada je suma za većinu američke srednje klase nedostižna.\nPre nego što je Tramp krenuo u obračun sa Karakasom, Maduro se nadao da će promena na čelu Bele kuće doneti njegovoj zemlji bolje odnose sa SAD-om. Nedavno je izašlo na videlo da je ekonomski ugrožena Venecuela poklonila predsedničkoj kampanji Donalda Trampa 500.000 dolara. To izgleda nije bilo dovoljno da odobrovolji novog stanara Bele kuće koji je uz sankcije, prvi put zapretio vojnom intervencijom Venecueli. Poklonom budućem američkom predsedniku, Maduro je uspeo da dodatno razbesni opoziciju u sopstvenoj zemlji, koju on optužuje da je na platnom spisku Vašingtona.\nKada se sve te sume i njihovi darodavci i primaoci stave u neki red dobija se bizarna slika američkih odnosa: Venecuela je Trampu za predsedničku kampanju dala samo pola miliona manje nego što je predsednik dao za pomoć poplavljenim, a Karakas je petostruko nadmašio tu sumu, koju je Vašington ipak odbio.\nMeksiko je neposredna žrtva Trampove namere da "ZLE" latinose, "prelepim zidom" fizički odvoji od "dobrih belih Amerikanaca". Uprkos teškim uvredama kojima ih je počastila vašingtonska administracija, Meksiko je ponudio pomoć Teksasu kako bi se sanirale posledice poplava.\nNije došlo do razvedravanja na tmurnom nebu iznad američkog kontinenta, iako bi Meksiko sa dugim iskustvom borbe protiv prirodnih nepogoda mogao i u ljudstvu i mehanizacijom znatno da olakša položaj ugroženih. Na tome što nije prihvaćena komšijska pomoć Meksika, zamera Trampu i američki list Forin polisi i optužuje ga da mu je draža njegova "naopaka" ideologija, od toga da spase žrtve uragana Harvi.\nIako je "uraganska diplomatija" gotovo svake godine u avgustu i septembru kad nepogode pogađaju ceo kontinent, predmet oštrih ideoloških rasprava, pomoć se odbijala kao "nepristojna ponuda" od Kube, Venecuele i ostalih levičarskih režima Latinske Amerike, dok je meksička solidarnost prihvatana kao korisna.\nMeksičke trupe na teritoriji SAD-a\nKada je uragan Katrina (2005) pogodio Luizijanu i izazvao kataklizmu biblijskih razmera u Nju Orleansu, meksičke trupe ušle su, uz saglasnost Džordža Buša, prvi put na teritoriju SAD-a još od meksičko-američkog rata. Vojnici su iz Meksika doneli stotine hiljada tona pomoći i medicinsko osoblje iz susedstva pomoglo je američkim žrtvama širom Luizijane i Misisipija. Tadašnji predsednik, i sam Teksašanin, Džordž Buš znao je koliko je važan bliski odnos sa susednom zemljom i lično je zahvalio meksičkim vojnicima na trudu.\nDonald Tramp nije iz te priče. Dodatno se ražestio kad je shvatio da neće nikako moći da natera Meksiko da plati za izgradnju zida, projekta koji je obećao svojim glasačima. Sada traži od američkih obveznika da plate taj račun. U predlogu budžeta koji je poslao Kongresu, zahteva da se za faraonski poduhvat izdvoji 1,4 milijarde dolara u tekućoj fiskalnoj godini, i još 2,6 milijardi dolara za fiskalnu godinu koja počinje prvog oktobra.\nMa kako da je uragan Harvi ugrozio Teksas i Luizijanu, stvari bi u odnosima između SAD-a sa Meksikom mogle da se spuste na nižu udarnu kategoriju.\n"Harvi, to ime zvuči tako nežno i nevino", rekao je Donald Tramp kada je sa suprugom Melanijom sleteo u Teksas i video kolika su prostranstva potopljena. Sigurno je na umu imao i ono što se desilo u Nju Orleansu pre tačno 12 godina kada je američki san pretvoren u košmar trećeg ili četvrtog sveta. Ljude širom sveta prizori iz Luizijane, pod naletom uragana Katrine, tada su naterali da se u neverici pitaju da li to gledaju Bangladeš, Haiti ili Somaliju. Stradalo je od gladi ili bolesti više od 2.000 ljudi, najveći broj njih bilo je tamne puti i mizernog socijalnog stanja.\nŠta mogu Kubanci, a ne mogu Amerikanci\nAmerički lekari tada nisu stigli da dođu do Nju Orleansa, grada koji je do tada bio njima poznat samo po najfinijim zvukovima džeza, ludim noćima i po Tramvaju zvanom želja… Tada još živ i relativno zdrav, Fidel Kastro poručio je iz Havane, da 1.600 obučenih kubanskih lekara čeka na poziv Vašingtona i da će momentalno krenuti da pomogne onima za koje američki doktori nisu marili da potroše vreme.\n"Socijalistička Kuba je uvek pomagala siromašnim i nemoćnim", izjavio je tada Fidel Kastro. Tek prošle godine, nekoliko meseci pre nego što je umro, doživeo je da američki mediji i zvaničnici, odaju priznanje kubanskim lekarima koji su požrtvovano, u nemogućim uslovima po Africi, sprečavali širenje epidemije ebole. Buš međutim nije želeo da kubanski medicinski radnici spašavaju Ameriku od Katrine. Bilo bi to posredno priznanje o nemoći američkog i moći kubanskog zdravstvenog sistema u kome je život pacijenta značajniji od novca.\nNi Kubanci nisu hteli da prime pomoć Vašingtona, kada je mesec dana pre Katrine, na njihove obale udario uragan Denis. Doduše ponuda iz Vašingtona je bila znatno manja od one koju je Kastro ponudio Luizijani. Sa njom je, kako su tada rekli Kubanci mogao da se kupi jedan polovni traktor.\nZa razliku od Amerikanaca, tokom svih 12 godina "uraganske diplomatije" Venecuelanci, nisu smanjili novčanu sumu kojom je podupiru. I 2005. godine je Ugo Čaves ponudio da pomogne Ameriku sa pet miliona dolara kako bi se zbrinuli unesrećeni - Vašington je i tada kao i sada prećutno odbio ovu ponudu. Ipak retorika nekadašnjeg bolivarskog vođe, i današnjeg poljuljanog predsednika Venecuele je potpuno različita. Dok je Čaves nazivao Buša "lenčugom”" koji se izležava na ranču u Teksasu, dok ljudi umiru u Nju Orleansu, Maduro poziva Trampa da se ipak sastanu na marginama Generalne skupštine UN-a u septembru u Njujorku, i da razgovaraju. Pomirljivost je iznuđena padom cene nafte i pobunom opozicije u Venecueli.\nHarvi bi mogao da odigra neku vrstu milosrdnog anđela uprkos šteti i žrtvama koje je prouzrokovao. Prećutno, Donald Tramp bi ovog meseca mogao privremeno da odustane od zida, da se ujedini sa svojim republikancima i celokupni raspoloživi novac usmeri na izgradnju Teksasa. To bi moglo da olakša pritisak na ilegalnu imigraciju, koji su potrebni kao građevinski radnici. Usput, iako tvrdi da su klimatske promene kineska izmišljotina sračunata da uspori rast drugih zemalja, američki predsednik možda će se predomisliti i ipak složiti sa ostatkom sveta oko zajedničkog napora za smanjivanje zagađenja planete.\nNa kraju krajeva Katrina je imala đavolje lice, zabola je poslednje klinove u politički posmrtni kovčeg Džordža Buša, kako se tada govorilo. Harvi bi mogao da ima suprotan efekat, ako se pokaže da Donald Tramp ipak ima srca za ugrožene Amerikance. Menadžerske sposobnosti za graditeljstvo već je dokazao svojom pretpolitičkom karijerom.\nNepredvidljive su ta klimatska, ideološka i politička oblačenja i razvedravanja.\nHarvey - jedna od najskupljih oluja u historiji SAD-a\nEksplozije u hemijskom postrojenju kod Houstona\nZbog Harveya benzin najskuplji u SAD-u u posljednje dvije godine


Službeni list br.2 - 2008\nObjavljeno 14 novembar 2008\nThere was a problem loading image http://www.backipetrovac.rs/images/stories/pdf.png\nBroj: 2, 03. marta 2008. god.\n25. - Odluka o utvrđivanju predloga Odluke o uvođenju samodoprinosa za područje Mesne zajednice Bački Petrovac za period od 01.04.2008. do 31.03.2013. godine i o obliku i načinu neposrednog izjašnjavanja građana o samodoprinosu,\nII PREDSEDNIK SKUPŠTINE OPŠTINE BAČKI PETROVAC\n26. - Rešenje o raspisivanju izbora za članove Saveta Mesne zajednice Kulpin,\nIII PREDSEDNIK OPŠTINE BAČKI PETROVAC\n27. - Rešenje o davanju saglasnosti na cene komunalnih usluga DP za KSP „Komunalac“ Maglić.\nSlužbeni list br.1 - 2008\nBroj: 1, 22. februara 2008. god.\n1. - Program rada Skupštine opštine Bački Petrovac za 2008. godinu,\n2. - Odluka o utvrđivanju nacrta predloga Odluke o uvođenju samodoprinosa za područje Mesne zajednice Bački Petrovac za period od 01.04.2008. do 31.03.2013. godine i o obliku i načinu neposrednog izjašnjavanja građana o samodoprinosu,\n3. - Odluka o dugoročnom zaduživanju Opštine Bački Petrovac za finansiranje kapitalnih investicija,\n4. - Rešenje o davanju saglasnosti na promenu sedišta „Centra za socijalni rad Opštine Bački Petrovac“ Bački Petrovac,\n5. - Rešenje o davanju saglasnosti na Program izgradnje komunalnih i drugih objekata od opšteg interesa u Opštini Bački Petrovac za 2008. godinu,\n6. - Rešenje o davanju saglasnosti na Program prihoda i rashoda opšte komunalne potrošnje u Opštini Bački Petrovac za 2008. godinu,\n7. - Rešenje o davanju saglasnosti na Program održavanja lokalnih puteva, puteva po ulicama, nekategorisanih puteva i zimske službe za 2008. godinu,\n8. - Rešenje o davanju sagasnosti na Program radova na uređenju građevinskog zemljišta i izgradnji i održavanju objekata i uređaja zajedničke i individualne komunalne potrošnje za 2008. godinu u naseljenim mestima Opštine Bački Petrovac,\n9. - Rešenje o davanju saglasnosti na Program poslovanja JKP „Progres“ Bački petrovac za 2008. godinu,\n10. - Rešenje o davanju saglasnosti na Program rada Javnog preduzeća za informativnu delatnost „Rádio Báčsky Petrovec“ za 2008. godinu,\n11. - Rešenje o davanju saglasnosti na Program rada „Centra za socijalni rad Opštine Bački Petrovac“ za 2008. godinu,\n12. - Rešenje o davanju saglasnosti na Plan rada Zdravstvene ustanove Dom zdravlja „Bački Petrovac“ Bački Petrovac za 2008. godinu,\n13. - Rešenje o davanju saglasnosti na Plan rada Ustanove „Slovenské vojvodinské divadlo“ u Bačkom Petrovcu za 2008. godinu,\n14. - Rešenje o davanju saglasnosti na Plan i program rada Biblioteke „Štefan Homola“ u Bačkom Petrovcu za 2008. godinu,\n15. - Rešenje o davanju saglasnosti na Program rada Turističke organizacije Opštine Bački Petrovac za 2008. godinu,\n16. - Rešenje o obrazovanju stručne Komisije za izradu Godišnjeg programa zaštite, uređenja i korišćenja poljoprivrednog zemljiššta u Opštine Bački Petrovac,\n17. - Rešenje o razrešenju člana Upravnog odbora „Centra za socijalni rad Opštine Bački Petrovac“ Bački Petrovac,\n18. - Rešenje o imenovanju novog člana Upravnog odbora „Centra za socijalni rad Opštine Bački Petrovac“ Bački Petrovac,\nII PREDSEDNIK OPŠTINE BAČKI PETROVAC\n19. - Rešenje o obrazovanju Komisije za populacionu politiku Opštine Bački Petrovac,\nIII DIREKCIJA ZA GREĐEVINSKO ZEMLJIŠTE,\nPUTNU PRIVREDU I KOMUNALNE DELATNOSTI\n20. - Program izgradnje komunalnih i drugih objekata od opšteg interesa u Opštini Bački Petrovac za 2008. godinu,\n21. - Program prihoda i rashoda opšte komunalne potrošnje u Opštini Bački Petrovac za 2008. godinu,\n22. - Program održavanja lokalnih puteva, puteva po ulicama, nekategorisanih puteva i zimske službe za 2008. godinu,\n23. - Program radova na uređenju građevinskog zemljišta i izgradnji i održavanju objekata i uređaja zajedničke i individualne komunalne potrošnje za 2008. godinu u naseljenim mestima Opštine Bački Petrovac,\nIV SLUŽBA ZA SKUPŠTINSKE POSLOVE I PROPISE\n24. - Ispravka Odluke o osnivanju Javnog preduzeća za informativnu delastnost „Rádio Báčsky Petrovec“.\nSlužbeni list br.11 - 2007\nBroj: 11, 31. decembra 2007. god.\n113. - Odluka o visini naknade za korišćenje građevinskog zemljišta u 2008. godini,\n114. - Odluka o budžetu Opštine Bački Petrovac za 2008. godinu,\n115. - Odluka o drugim izmenama i dopunama Odluke o budžetu Opštine Bački Petrovac za 2007. godinu,\n116. - Rešenje o davanju saglasnosti na cene komunalnih usluga DOO „Gloakvalis“ Gložan.\nSlužbeni list br.10 - 2007\nObjavljeno 12 novembar 2008\nBroj: 10, 17.decembra 2007.god.\n104. - Odluka o stavljanju van snage Odluke o osnivanju Javnog preduzeća za informativnu delatnost „RÁDIO BÁČSKY PETROVEC“ usled brisanja Ustanove Informativni centar „Báčsky Petrovec“ Bački Petrovac,\n105. - Odluka o osnivanju Javnog preduzeća za informativnu delatnost „RÁDIO BÁČSKY PETROVEC“\n106. - Odluka o učešću opštine u troškovima produženog boravka dece u osnovnim školama,\n107. - Odluka o uvođenju samodoprinosa za područje Mesne zajednice Maglić,\n108. - Rešenje o imenovanju zastupnika Javnog preduzeća za informativnu delatnost „RÁDIO BÁČSKY PETROVEC“,\n109. - Rešenje o imenovanju članova Upravnog odbora Javnog preduzeća za informativnu delatnost „RÁDIO BÁČSKY PETROVEC“,\n110. - Rešenje o davanju saglasnosti na Statut Javnog preduzeća za informativnu delatnost „RÁDIO BÁČSKY PETROVEC»,\nII NAČELNIK OPŠTINSKE UPRAVE\n111. - Pravilnik o unutrašnjem (kućnom) redu Opštinske uprave Opštine Bački Petrovac,\nIII SLUŽBA ZA SKUPŠTINSKE POSLOVE I PROPISE\n112. - Ispravka Odluke o uslovima i postupku subvencionisanja naknade za komunalne usluge.\nSlužbeni list br.9 - 2007\nBroj: 9, 16.novembra 2007.god.\n95. - Odluka o osnivanju Javnog preduzeća za informativnu delatnost „RÁDIO BÁČSKY PETROVEC“ Bački Petrovac usled brisanja Ustanove Informativni centar „Báčsky Petrovec“ Bački Petrovac,\n96. - Odluka o utvrđivanju predloga Odluke o uvođenju samodoprinosa za područje Mesne zajednice Maglić za period 01.01.2008 – 31.12.2012 i o obliku i načinu neposrednog izjašnjavanja građana o samodoprinosu,\n97. - Rešenje o razrešenju dva člana Upravnog odbora Predškolske ustanove «Včielka» Bački Petrovac,\n98. - Rešenje o imenovanju dva nova člana Upravnog odbora Predškolske ustanove «Včielka» Bački Petrovac,\n99. - Rešenje o razrešenju člana Komisije za dodelu Nagrade Opštine i Posebnog javnog priznanja Opštine Bački Petrovac,\n100. - Rešenje o razrešenju predsednika i članova Komisije za dodelu Nagrade opštine i Posebnog javnog priznanja Opštine Bački Petrovac,\n101. - Rešenje o izmenama i dopunama Rešenja o imenovanju predsednika i članova Komisije za sprovođenje postupka komasacije zemljišta u Opštini Bački Petrovac – k.o. Maglić,\n102. - Rešenje o razrešenju predsednika Saveta za međunacionalne odnose,\n103. - Rešenje o davanju saglasnosti na Pravilnik o naknadama za rad predsednika i članova Komisije za sprovođenje postupka komasacije zemljišta u Opštini Bački Petrovac – k.o Maglić, sekretara Komisije, članova potkomisija, stručnih radnih tela i drugih lica angažovanih u postupku komasacije.\nSlužbeni list br.8 - 2007\nBroj: 8, 19.oktobra 2007.god.\n91. - Odluka o informisanju i obaveštavanju građana Opštine Bački Petrovac putem kablovskog distributivnog sistema,\n92. - Odluka o donošenju Prostornog plana Opštine Bački Petrovac,\n92. a Prostorni plan Opštine Bački Petrovac,\n93. - Rešenje o razrešenju člana Školskog odbora Osnovne škole «Žarko Zrenjanin» u Magliću,\n94. - Rešenje o imenovanju novog člana Školskog odbora Osnovne škole «Žarko Zrenjanin» u Magliću.\nSlužbeni list br.7 - 2007\nBroj: 7, 10.oktobra 2007.god\n85. - Odluka o dodeli Posebnog javnog priznanja Opštine Bački Petrovac za 2007. godinu,\n86. - Odluka o utvrđivanju nacrta predloga Odluke o uvođenju samodoprinosa za područje Mesne zajednice Maglić za period 01.01.2008. – 31.12.2012 godine i o obliku i načinu neposrednog izjašnjavanja građana o samodoprinosu,\n87. - Odluka o upotrebi imena i simbola (grba i zastave) Opštine Bački Petrovac,\n88. - Odluka o osnivanju i izdavanju Informativnog mesečnika Opštine Bački Petrovac «NAŠA REČ»,\n89. - Rešenje o davanju saglasnosti na izmene i dopune Programa poslovanja JKP «Progres» Bački Petrovac za 2007. godinu,\n90. - Načela komasacije u k.o. Maglić.\nSlužbeni list br.6a - 2007\nBroj: 6a, 01.oktobra 2007.god.\n- Godišnji program zaštite, uređenja i korišćenja poljoprivrednog zemljišta Opštine Bački Petrovac za 2007 / 2008 godinu.\nSlužbeni list br.6 - 2007\nBroj: 6, 28.septembra 2007.god.\n75. - Odluka o izmenama i dopunama Odluke o mreži ustanove za decu\npredškolskog uzrasta u Opštini Bački Petrovac,\n76. - Odluka o prvim izmenama i dopunama Odluke o budžetu Opštine Bački\nPetrovac za 2007. godinu,\n77. - Odluka o izmenama i dopunama Odluke o davanju u zakup građevinskog\n78. - Odluka o uslovima i postupku subvecionisanja naknade za komunalne\n79. - Rešenje o davanju saglasnosti na Godišnji program rada Predškolske\nustanove «Včielka» Bački Petrovac za školsku 2007/2008 godinu,\n80. - Rešenje o imenovanju direktora Turističke organizacije Opštine Bački Petrovac,\n81. - Rešenje o obrazovanju Komisije za planove za Opštinu Bački Petrovac,\nRešenje o imenovanju članova Komisije za planove,\n82. - Rešenje o obrazovanju Organizacionog odbora XIX Petrovačkog\n83. - Rešenje o davanju saglasnosti na cene komunalnih usluga\nJKP «Progres» Bački Petrovac,\n84. - Rešenje o utvrđivanju ekonomske cene usluga za celodnevni, celodnevni jasleni i poludnevni boravak dece u Ustanovi za decu predškolskog uzrasta «Včielka» Bački Petrovac za mesec septembar 2007. godine.\nSlužbeni list br.3 - 2007\nBroj: 3, 10.maja 2007.god.\n41. - Odluka o verifikaciji mandata novoizabranog odbornika Skupštine opštine Bački Petrovac,\n42. - Rešenje o prestanku mandata odbornika Skupštine opštine Bački Petrovac,\n43. - Rešenje o razrešenju predsednika Upravnog odbora ustanove Informativni centar „Báčsky Petrovec“ Bački Petrovac,\n44. - Rešenje o imenovanju novog predsednika Upravnog odbora ustanove Informativni centar „Báčsky Petrovec“ Bački Petrovac,\n45. - Rešenje o razrešenju predsednika Komisije za statutarna pitanja, organizaciju i normativna akta,\n46. - Rešenje o imenovanju novog predsednika Komisije za statutarna pitanja, organizaciju i normativna akta,\n47. - Rešenje o imenovanju novog člana Upravnog odbora Javnog preduzeća «Progres» za stambeno-komunalne poslove Bački Petrovec,\n48. - Rešenje o razrešenju člana Školskog odbora Osnovne škole «Jan Čajak» u Bačkom Petrovcu,\n49. - Rešenje o imenovanju novog člana Školskog odbora Osnovne škole «Jan Čajak» u Bačkom Petrovcu,\n50. - Rešenje o postavljanju opštinskog javnog pravobranioca,\n51. - Rešenje o imenovanju direktora Centra za socijalni rad Opštine Bački Petrovac,\n52. - Rešenje o davanju saglasnosti na Statut Turističke organizacije Oštine Bački Petrovac,\n53. - Rešenje o davanju saglasnosti na Program rada Turističke organizacije Opštine Bački Petrovac.\nSlužbeni list br.2 - 2007\nSlužbeni list br.1 - 2007\nSlužbeni list br.5 - 2007\nSlužbeni list br.4 - 2007


Basilica of San Lorenzo : hoteli blizu, fotografije, adresa, Италија plan, blizu, rezervacija\nBasilica of San Lorenzo (Италија)\nAdresa: Piazza di San Lorenzo\nStil hotela Giada Florence Hotel je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Klimatizovano, Satelitska televizija. Na 13 minuta hodom udaljeNastavaknosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Canto De' Nelli 2, a pozicija mu je severoistok za grad Firenca. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U blizini hotela možete posetiti sledeće spomenike: Medici Riccardi Palace, S.Maria del Fiore - Duomo, The Baptistry, Belltower by Giotto, Santa Maria Novella, Strozzi Palace, Hospital of Innocents, Basilica of San Lorenzo, Rucellai Palace, Basilica of Santa Croce, S. Croce.U njemu postoji brza internet konekcija.Do aerodroma Peretola možete da stignete kolima za 11 minuta (aerodrom je udaljen 5 kilomet(a)ra od hotela).Deo je lanca GL.Sakrijte


MAJSTORICA ODLUČUJE O PUTNIKU U POLUFINALE: Budućnost nije iskoristila meč loptu, Monako slavio u LJubljani | Novosti.RS\nTvrd meč je odigran u "Stožicama" u LJubljani, ali tim iz Kneževine je bio bolji rival i zasluženo je slavio.\nAko je Matijas Lesor bio tragičar prve utakmice kada je promašio iz izgledne pozicije za pobedu, sada je bio junak i potpuno je izdominirao protic centara kluba iz Podgorice.\nFrancuski centar okončao je meč sa 19 poena, a na to je dodao i devet skokova. Kada se pruži takva partija trijumf obično ne može da izostane.\nMonako je posle 20 minuta košarke vodio šest razlike - 37:31. Pokušali su izabranici Dejana Milojevića da preokrenu rezultat i tako se plasiraju u polufinale, ali tim Zvezdana Mitrovića su odbili svaki nalet i zasluženo slavili.\nNominalni gosti su prelomili utakmicu početkom četvrte četvrtine kada su poveli sa 62:51. Od tada je Budućnost samo u tri navrata uspela da spusti razliku na jednocifrenu.\nOdličnu utakmicu osim Lesora za Monako odigrao je Rob Grej koji je postigao 20 poena, dvocifren je bio i Markos Najt koji je brojao do 13. Na drugoj strani najbolji je bio DŽastin Kobs sa 17 poena, pratio ga je Nikola Ivanović sa 16.\nMajstorica u Kneževini je na programu u sredu 31. marta u 18 sati.\nkošarka Evrokup KK Budućnost KK Monako


POLITIČKA GORDOST I EKONOMSKO POSRTANJE – objavljeno u dnevniku „Politika“ | Nebojša Katić - Iz drugog ugla\n« SRCE FINANSIJSKE TAME – objavljeno u dnevniku „Politika“\nSNAGA MALIH CILJEVA – objavljeno u dnevniku „Politika“ »\nPOLITIČKA GORDOST I EKONOMSKO POSRTANJE – objavljeno u dnevniku „Politika“\n12/02/2008 od Nebojša Katić\nPosle novembarske posete Beogradu, Međunarodni monetarni fond je načinio svoj konačan izveštaj i početkom februara ga prezentirao javnosti. U analizi (na oko 150 strana) data je detaljna slika srpske ekonomije, njenog stanja, karakteristika i perspektive. Izveštaj za 2007. lošiji je od (takođe nepovoljnog) izveštaja za 2006. i odražava novo, drastično pogoršanje makroekonomskih pokazatelja Srbije.\nNajvažniji problemi na koje MMF ukazuje, uglavnom su već poznati čitaocima koji pažljivije prate ekonomska zbivanja. Ogroman deficit bilansa plaćanja, koja su u toku, porastao je u 2007. za 74 procenta u odnosu na 2006. i iznosi oko 6,9 milijardi dolara. Deficit se oteo kontroli i za više od dva puta premašio ranije projekcije MMF. Spoljni dug je porastao za oko 6,6 milijardi (34 procenta) i na kraju prošle godine je iznosio 26,2 milijarde dolara. Posmatrano u apsolutnom iznosu, dug Srbije je već danas na nivou koji je MMF projektovao tek za 2012.\nNajveći deo kapitala po osnovu zaduživanja i prodaje državne imovine preliven je u potrošnju, a ne u investicije. Srbija ima najniži nivo investicija u regionu, i povezano sa tim, pad ukupnog broja zaposlenih. MMF ukazuje na probleme ubrzanog zaduživanja građana i privrede, kao i rizike koje indeksirani krediti nose. MMF tvrdi da je i budžetski bilans u deficitu – i ponovo je, kao i u izveštaju za 2006, po ovom pitanju u raskoraku sa domaćim pokazateljima.\nMMF preporučuje smanjivanje budžetske potrošnje (subvencija, plata, penzija) i ubrzanu privatizaciju ili stečaj preostalih društvenih preduzeća, kao najbrži put izlaska iz krize. Indirektno ali nedvosmisleno poručuje se da će prvo morati da bude znatno gore da bi bilo bolje. Ukratko, ponovljena su ranija upozorenja i ponuđeni pojednostavljeni recepti u skladu sa neoliberalnom doktrinom MMF-a, ali alarmantnost je podignuta na viši nivo.\nU ovom izveštaju ima i ponečeg novog. Jedan broj direktora MMF-a danas veruje da je dinar ipak precenjen. Stav u vezi sa kursom dinara nije jedinstven, ali predstavlja značajno odstupanje od dosadašnjeg stava kojim se uporno i pogubno negirala precenjenost dinara.\nMMF ovoga puta prezentira i duboko uznemirujuće rezultate svoje analize deviznih rezervi Srbije. Ovaj ključni stub optimizma domaćih ekonomskih i političkih veselnika mnogo je slabiji no što se misli. Devizne rezerve su najvećim delom kreirane po osnovu nezdravih kreditnih priliva i potpune evroizacije finansijskih tokova. MMF ukazuje da Narodna banka Srbije sa tim u vezi ima ogromne obaveze, pa više od 50 procenata rezervi ne može da se efektivno upotrebi za održavanje stabilnosti monetarnog sistema. Devizne rezerve jesu iznad 14 milijardi dolara, ali realno upotrebljivih sredstava je samo oko šest milijardi.\nSrpski zvaničnici i MMF imaju različito viđenje ozbiljnosti problema sa kojima je suočena domaća ekonomija. Srpska strana smatra da je ekonomska situacija povoljnija nego što to misli MMF. Optimisti, od kojih lokalna scena vrvi, svakako će i u ovakvoj analizi naći dovoljno razloga za zadovoljstvo, budući da postoji čak jedan ohrabrujući pasus, pre svega u vezi sa visokom stopom privrednog rasta. Ko nije čitao celu analizu, a pročitao je taj jedan pasus, svakako će biti zadovoljan, već po navici.\nProblemi srpske ekonomije nisu nastali juče i nisu izazvani poslednjom političkom krizom. Politički potresi nisu izvor ekonomske krize – oni samo potenciraju i ubrzavaju negativne procese. Kada bi se politička kriza već sutra volšebno razrešila, teški ekonomski problemi bi ostali – i bili dodatno pogoršani krizom međunarodnog finansijskog sistema. Mudar političar se danas ne bi previše upinjao da dođe na vlast u Srbiji.\nNerešavanje ekonomskih problema moglo bi ozbiljno da ugrozi međunarodni položaj Srbije i njenu spoljnu politiku. Srbija danas čvrsto, gordo i pomalo kočoperno brani svoje pravo na Kosovo i Metohiju. Takav pristup je razumljiv sa etičkog, istorijskog, pravnog i svakog drugog aspekta, i korespondira sa najdubljim osećanjem nacionalnog identiteta i pravde. Nažalost, ekonomska osnova srpske čvrstine je nejaka, kao i mogućnost da se reči pretvore u dela.\nDugoročna stabilnost Srbije presudno zavisi od priliva novog investicionog kapitala. Kratkoročna egzistencija sada već zavisi od bilo kakvog priliva, po bilo kakvom osnovu, po bilo kakvoj ceni. Potencijal za destabilizaciju rovite srpske privrede je takav da bi Srbija u ciglo par meseci mogla biti na kolenima, bar u ekonomskom smislu. Pri tome nije previše važno da li bi haos bio namerno izazvan i orkestriran, ili bi nastao spontanim pogoršavanjem spoljnih ekonomskih faktora i/ili haosom na domaćoj političkoj sceni. Kakav god da je scenario, Srbija bi mogla da se nađe u nepodnošljivo ponižavajućoj poziciji, da moli za pomoć upravo one koje danas kudi. U teškim ekonomskim krizama ponos je prva žrtva. Granice suverenosti jedne države u tesnoj su vezi ne samo sa etosom nacije, već i sa njenom finansijskom snagom.