Tadić: Ulaganje u CG je patriotizam\nPogledaj rezultate ankete: Да ли нам је преЦедник при чистој свести?\nTema: Tadić: Ulaganje u CG je patriotizam\n09.07.2010., 02:07 #1\nPodgorica -- Ulaganje u Crnu Goru je na nivou ekonomskog patriotizma srpskih investitora, rekao je predsednik Srbije Boris Tadić tokom posete Crnoj Gori.\nTadić je, odgovarajući na pitanje hoće li biti više investicija iz Srbije u Crnoj Gori, rekao da je "na nivou ekonomskog patriotizma ulaganje u Crnu Goru". .\nOn je s crnogorskim zvaničnicima razgovarao o ekonomskim pitanjima i u tom smislu je zajednički konstatovano da postoji veliki prostor za unapređenje te saradnje, posebno u oblasti transporta i energetike.\nOn je sa crnogorskim kolegom Filipom Vujanovićem posetio Mtel, koji je u vlasništvu Telekoma Srbije. i rekao da je M:tel kompanija koja vrlo odgovorno radi pomažući njene građane, sport i zdravstveni sistem Crne Gore. Predsednici Srbije i Crne Gore Boris Tadić i Filip Vujanović su tom prilikom istakli da je to primer dobre investicije iz Srbije u Crnu Goru.\n"Socijalno odgovorno ponašanje srpskih kompanija podiže kredibilitet države Srbije. S druge strane, jedna telekomunikaciona firma koja radi u domenu bliskih veza među ljudima je ustvari najbolja investicija i način da naša dva naroda, zemlje i pripadnici istog naroda budu povezani jedni sa drugima", kazao je Tadić.\nOn je rekao da mu je drago što M:tel podržava crnogorski vaterpolo, ali da mu je bilo žao kada je Crna Gora na Evropskom prvenstvu prije dvije godine u finalu pobijedila Srbiju.\n"Radujem se što vidim kako dobro funkcionišu srpske investicije u regionu i u Crnoj Gori. Mtel nije samo srpska kompanija, već i crnogorska, obezbeđujući građanima posao i ostvarivanje veza sa svojim bližnjim", rekao je Tadić.\nPredsednik Crne Gore Filip Vujanović je kazao da se raduje što je jedna sjajna investicija Srbije ovako kvalitetno primljena u Crnoj Gori.\nIstovremeno, premijer Crne Gore Milo Đukanović je posle susreta sa Tadićem ocenio je da je razgovor bio veoma koristan i da je doprineo boljem razumevanju i ”pravilnoj identifikaciji prioriteta u budućim fazama bilateralne saradnje”:\n"To se odnosi, pre svega, na autoput Bar - Beograd, kao deonicu puta koji je veza sa Budimpeštom, Bukureštom i ostalim centrima srednje Evrope. Bilo je reči o nastavku realizacije projekta rekonstrukcije železnica, boljem korišćenju energetskih potencijala, unapređenju u oblasti turizma, ali i o otvorenim pitanjima u regionu", rekao je Đukanović.\nOvaj Tadić definitivno ima problema.Sutra će nas obavestiti da je patriotizam ulaganje na Siciliju,u Kolumbiju ili Somaliju.\n09.07.2010., 02:08 #2\nRe: Tadić: Ulaganje u CG je patriotizam\nJos jedan Botin ,,biser'' u nizu.\nSamo vi ulažite\n09.07.2010., 02:12 #4\nSpremićete mu azil k'o Džajiću.\nUsrecicete se sa investitorima iz Srbije .\n09.07.2010., 02:15 #6\nTadić je ustavri hteo da kaže -\nZabole ih.Ti investitori mogu da budu Dinkić,Tadić,Dačić,plemeniti Vuk...pokradu srpski budžet i nameste tendere a posle nema šanse da ih neko odavde kazni.Još ako angažuju nekog Čumeta i Peconija da ulažu umesto njih-milina!\n09.07.2010., 02:16 #8\nZamolio bih gospodina Predsjednika da nam reparise prugu od Bara pa do granice sa Srbijom.\nPored toga, zamolio bih ga da ako moze napravi i auto-put kroz Crnu Goru da bi turisti iz Srbije lakse mogli dolaziti na more.\nMolim predsjednika Tadica da povede malo racuna i o standardu naroda u Crnoj Gori obzirom da Crna Gora nije neki znacajan proizvodjac krtole iliti krompira pa da ako je moguce uputi posiljku istog bar jednom u petnaest dana.\nAko je moguce da obezbijedi i neki zajam od gradjana Srbije za izgradnju nekoliko luksuznih hotela u Crnoj Gori tako da nam Srbi budu veca braca nego sto su ovi iz Singapura ili Rusije.\n09.07.2010., 02:17 #9\nulaganje u Srpsku je patriotizam, tadicu\n09.07.2010., 02:17 #10\nAko vas usreci Beko i drustvo....molicete ih da vise ne ulazu.\n09.07.2010., 02:18 #11\nkakav lik ovaj tadic\nal tako to biva kad srbi biraju nesrbe da im budu predsednici\n09.07.2010., 02:19 #12\najde nek me malo zaobidju vise sa tom cg\nbolje i ustasama dati nego ovima dole\n09.07.2010., 02:19 #13\nsta su navalili sa tom CG? to je cmar balkana, rupa izvan civilizacije\n09.07.2010., 08:00 #14\nАли ољуштеног, да се не напрежу много\n09.07.2010., 08:11 #15\nDrugi po brojnosti narod u Crnoj Gori je srpski narod... Lako neki odustaju i od svoje zemlje i od svojih ljudi... Ne valja....\n09.07.2010., 08:28 #16\nPa sta je tu cudno Bota je cist Crnogorac dok mu je otac odande mogao se roditi i u Londonu opet bi bio Crnogorac. Svaka kuka je okrenuta prema sebi a ne napolje. Niko ovom narodu da utera u glavu da nema boljitka dok ne dodje cist Srbin za predsednika.\n09.07.2010., 08:57 #17\nUlaganje u CG je patriotizam\n9. jul 2010. | 08:23 | Izvor: Novosti, SEEbiz\n09.07.2010., 09:01 #18\nRe: Да ли је БоТа нормалан????\n09.07.2010., 09:01 #19\nMoze da bude na nivou njegovog patriotizma,za CG me zabole,niti imam ikakve veze sa njom\n09.07.2010., 09:01 #20\ni šta te tu čudi........čovek ulaže u svoju zemlju........i ti svojim radom kućiš svoju kuću.....ne tuđu......zar nije tako.....\n09.07.2010., 09:03 #21\nПрорадио му је црногорски синдром.\n09.07.2010., 09:04 #22\nkratka verzija je : nije\nduga bi bila antropolishka studija porodichnog stabla\n09.07.2010., 09:05 #23\nКо нам води државу\n09.07.2010., 09:09 #24\nGreškom sam glasao za ''da'' i to je trenutno jedini glas za tu opciju\n09.07.2010., 09:41 #25\nНема везе...........немој се секирати


Amnesti Internešenel zabrinut što nema nezavisne istrage\nIstraživač organizacije za ljudska prava Amnesti Internešenela (AI) za Balkan Šon Džons izjavila je Tanjugu da je ova organizacija zabrinuta što tvrdnje o trgovini organima na Kosovu nisu nezavisno istražene.\n’AI je veoma zabrinuta zbog niza problema na Kosovu, uključujući diskriminaciju manjina, nekažnjenost ratnih zločina, ali i zbog nedovoljne zaštite svedoka i činjenice da tvrdnje iz izveštaja (izvestioca Saveta Evrope) Dika Martija o trgovini ljudskim organima nisu nezavisno istražene’, kazala je ona. Džonsova napominje da ova organizacija zasad nema konkretan stav prema predlogu Srbije za nezavisnu istragu pod okriljem Saveta bezbednosti UN, iako se od početka zalaže za brzu i nezavisnu istragu Martijevih navoda. ’Premda smo se zalagali za brzu, nezavisnu i efikasnu istragu ovih tvrdnji, a u decembru smo podržali apel senatora Martija da se Euleksu obezbede svi neophodni resursi, uključujući efikasni program zaštite svedoka, nemamo konkretan stav prema srpskom predlogu koji tek treba da razmotri Savet bezbednosti UN’, kaže ona. “Diskriminacija manjina je veliki problem i to se odnosi na sve manjine, pa i na srpsku i na severu i u enklavama. Situacija nije bolja ni kada je reč o povratnicima’, smatra Džonsova. ’Šokirana sam da srpski povratnici na Kosovo još uvek moraju da primaju humanitarnu pomoć od nevladinih i drugih organizacija koje pokušavaju da im pomognu, ’ rekla je ona. Izveštaj tretira Kosovo kao deo Srbije u poglavlju pod naslovom ’Srbija uključujući Kosovo. ’ Osnovna zamerke ove organizacije za Srbiju tiču se obećanja koja je vlada dala na planu ljudskih prava ali ih nije ispunila. U izveštaju od 400 stranica dat je pregled stanja ljudskih prava u 157 zemalja, uključujući slučajeve ograničenja slobode govora u najmanje 89 zemalja, torture i zlostavljanja u najmanje 98 zemalja i nefer suđenja u 54 zemlje.\n09.07.2020 U srpskim sredinama 139 obolelih u poslednje tri nedelje (630)\n09.07.2020 Kosovo: 207 novih slučajeva koronavirusa (183)


Србијански глас - Med i cimet\nEvo šta o tome misli nauka:\nNekada se verovalo da med i cimet upotrebljeni kao mešavina mogu vratiti vid slepima ili čak oživeti mrtve. Ako ne to, ona zasigurno čuva zdravlje, daje krepkost, mladost i plodnost. Istočni narodi med i cimet smatraju najblagotvornijim darom prirode i ovaj eliksir vekovima koriste za lečenje takoreći svih bolesti i psihičkih stanja. Postoji verovanje da čovek koji bar nekoliko puta mesečno uzima med, ne može se ni razboleti.\nNaučna istraživanja, koja su obavljana širom sveta izmedju ostalog u Japanu, Sjedinjenim Američkim Državama, Australiji, pokazuju da med i cimet u kombinaciji imaju fantasticne lekovite moći kao što su regeneracija organizma, podizanje otpornosti organizma i slično. Svakako je utvrdjeno da med i cimet primenjen kao lek ima blagotvoran uticaj na celo telo čineći ga vitalnijim i snažnijim, a najnovije statistike potvrdjuju da bitno prodžava i ljudski vek.\nŠta je cimet? Cimet se dobija od kore stabla cimetovca (Cinammomum zeylanicum), koje raste u Aziji, i najviše se upotrebljava kao začin. Kineska farmakopeja ne bi mogla ni da se zamisli bez ove lekovite biljke. Kora cimetovca upotrebljava se za lečenje prehlade, kašlja, grčeva u želucu, problema sa varenjem, psihičkih problema i tonifikacije tela, a eterična ulja od lista ove biljke koriste se za lečenje slabe cirkulacije i reumatizma, celulita, stomačnih problema, infekcija, kolitisa i sprečava slepljivanje krvnih pločica.\nKineske legende kažu da je cimet koristio Peng Zua, za kojeg postoji verovanje da je doživeo 888 godina. Zatim, da se od cimeta pravilo čudotvorno vino čija je samo jedna kap bila dovoljna da telo oboji u boju zlata i da pomešan sa mozgom od kornjače dobija magičnu moć, pa onaj ko ga popije može hodati po vodi.\nU nastavku se nalaze najblagotvorniji recepti za lečenje sa medom i cimetom, koje je objavio ugledni kanadski naučni časopis Weekly World News.\nMed i cimet upotrebljeni kao mešavina, uz redovnu upotrebu ojačaće imunitet i uspešno štititi organizam od virusa i bakterija.\nUpotreba meda jača bela krvna zrnca u borbi protiv svake bolesti, a cimet u kombinaciji sa medom pospešuje varenje. Za to je potrebno pre jela uzimati po dve kašike mešavine meda i cimeta kako bi se olakšalo varenje i najtežih jela!\nHunzi su pleme koje je dobro poznavalo lekovitost cimeta i meda. Oni svakodnevno uživaju u čaju od cimeta i meda, doživljavaju duboku starost i pri tom dugo ostaju krepki i vitalni a upravo ova kombinacija – kažu naučnici usporava proces starenja, produžava životni vek a kožu čini svežom, nežnom i krepkijom.\nRecept za to glasi ovako: jednu kašiku cimeta i četiri kašike meda prokuvati u jednoj solji vode. Podeliti na četiri dela i piti tokom dana (četiri puta dnevno).\nIstraživanja u Japanu potvrdjuju su da se mešavinom meda i cimeta uspešno leči rak kostiju i stomaka.\nZa to je potrebno svakodnevno uzimati mešavinu jedne velike kašike meda i jedne male kašike cimeta, mesec dana tri puta dnevno.\nUjutru i uveče uzimati po jednu šolju vruće vode u kojoj je dobro umešana jedna mala kašika cimeta i dve velike kašike meda. Dugotrajna terapija može dovesti do izlečenja čak i hroničnog artritisa!\nU vruće maslinovo ulje umešati jednu veliku kašiku meda i jednu malu kašiku cimeta. Ovu smesu utrljati u koren kose i ostaviti da deluje petnaest minuta. Za nekoliko dana koren kose će ojačati i kosa že prestati da opada!\nNajmanje tri puta dnevno na bolni zub nanositi mešavinu meda i cimeta.\nTri male kašike cimeta i dve velike kašike meda umešati u 4 dl čaja (najbolje koristiti zeleni čaj). Piti tri puta na dan. Kod prvog uzimanja, za dva sata holesterol u krvi će se smanji za deset posto, a nakon duže upotrebe moguće je postići potpuno izlečenje!\nU jednu veliku kašiku mlakog meda umešati jednu četvrtinu male kašike cimeta. Uzimati tri puta dnevno tokom tri dana i prehlada ce nestati. Na ovaj način se još i uspešno čiste sinusi i leci hronični kašalj.\nUmešati dve velike kašike cimeta i jednu malu kašiku meda u 2 dl mlake vode i popiti. Ova smesa će očistiti bešiku i uništiti bakterije.\nMed i cimet za doručak. Ukoliko se redovno za doručak jede hleb namazan sa mešavinom jednakih delova cimeta i meda imaće blagotvorno dejstvo na nervni sistem, stomačne bolove, čir na želucu i gasove.\nJednu polovinu velike kašike meda i jednu četvrtinu male kašike cimeta, umutiti u 2 dl vode. Piti ujutru na prazan stomak i popodne tokom sedam dana. Za to vreme že se organizmu vratiti snaga i vitalnost.\nDokazano je da med i cimet mogu sprečiti i zaustaviti stvaranja lišajeva, ekcema, bubuljica i sličnih infekcija kože, ukoliko se lice redovno tretira mešavinom od jednakih delova meda i cimeta.\nProtiv akni umešati tri velike kašike meda i jednu malu kašiku cimeta. Nanositi na obolela mesta svako veče pre spavanja.\nMozda malo čudno zvuči ali med i cimet mogu posluziti i kao sredstvo za mršavljenje. Mešavina jednakih delova meda i cimeta prokuvana u jednoj časi vode, ne dozvoljava masnoćama da se talože u organizmu. Za to je potrebno piti dva puta dnevno po jednu čašu ovog napitka, ujutru pola sata pre jela i uveče pola sata pre spavanja.\nSvako jutro ispirati grlo mlakom vodom u kojoj je umešana jedna kašika cimeta i jedna kašika meda.\nZa popravljanje sluha svako jutro i svako veče, uzimati mešavinu jednakih delova meda i cimeta.\nPoslednji put izmenjenoнедеља, 09 јун 2013 21:47\nViše iz ove kategorije « “ПРАВИЛНИК О СМРТИ”: КАНЦЕРОГЕНИ АДИТИВИ У МЕСУ НА ТРПЕЗАМА ГРАЂАНА СРБИЈЕ Beli luk - spas za organizam »


Najave | Andrićgrad - Part 5\nANDRIĆGRAD U SLAVU VIDOVDANA: Danas obilježavanje 100 godina pobjede srpske vojske u Prvom svjetskom ratu i otkrivanje spomenika braći Sokolović\nU Andrićgradu sutra, na Vidovdan biće obilježeno stotinu godina od velike pobjede srpske vojske u Prvom svjetskom ratu, kada će na ulazu u kameni grad biti otkriven i spomenik braći Sokolović – Mehmed paši i Svetom Makariju, obnovitelju Pećke patrijaršije. Obilježavanju ovog značajnog datuma prisustvovaće zvaničnici Republike Srpske i Srbije, a spomenik bi trebalo da\nSTO GODINA OD VELIKE POBJEDE SRPSKE VOJSKE: Program svečanosti u Andrićgradu\nU Andrićgradu će sutra, na Vidovdan, nizom svečanosti biti obeležana stota godišnjica velike pobede Srpske vojske u Prvom svetskom ratu. Program u Andrićgradu počinje u 14 sati, a gostima iz Srbije, Republike Srpske, Crne Gore, visokim zvanicama, obratiće se idejni tvorac Andrićgrada, proslavljeni režiser Emir Kusturica. U kulturno umetničkom programu nastupiće najpre orkestar MUP-a Republike\nSpomenik braći Sokolović – Mehmed-paši i Svetom Makariju, koji će na Vidovdan biti svečano otkriven u Andrićgradu, djelo vajara Zorana Kuzmanovića, dopremljen je danas popodne iz Smedereva u Andrićgrad. Spomenik nastao zahvaljujući ideji režisera Emira Kusturice pokazaće novim generacijama pozitivan primjer iz istorije Srba i Bošnjaka, a ovjekovječen bratski zagrljaj vezira Mehmed-paše Sokolovića i patrijarha\nNa Vidovdan, 28. juna u Andrićgradu biće obilježeno stotinu godina od velike pobjede srpske vojske u Prvom svjetskom ratu, kada će na ulazu u kameni grad biti otrkiven i spomenik braći Sokolović – Mehmed paši i Svetom Makariju, obnovitelju Pećke patrijaršije. U 12.00 časova o velikoj pobjedi srpske vojske govoriće idejni tvorac Andrićgrada, reditelj Emir


22/08/2019 - podunavlje.info\nMinimalna cena rada – još uvek daleko od dogovora\n22. avgust 2019 – Predstavnici sindikata, Unije poslodavaca i Ministarstva finansija Srbije izneli su danas predloge o minimalnoj ceni rada, ali nisu uspeli da dođu do dogovora, rekao je novinarima nakon današnjeg sastanka član pregovaračkog tima za utvrđivanje „minimalca“ za narednu godinu u ime sindikata UGS „Nezavisnost“ Zoran Ristić. Ministarstvo finansija je predložilo da se minimalna zarada poveća od šest…\nMinistarstvo finansija, SindikatiLeave a comment\nObjavljen konkurs za 33. Oktobarski likovni salon u Kovinu\nKOVIN, 22. avgust 2019 – Kovinski Centar za kulturu raspisao je javni konkurs za tradicionalni 33. Oktobarski likovni salon 2019. Ovogodišnji Oktobarski likovni salon, kako se navodi u raspisu, prezentovaće savremeno umetničko stvaralaštvo u četiri kategorije; slikarstvo, vajarstvo i grafiku, kao i umetnička dela nastala putem savremenih, alternativnih tehnika. Odluku o izlaganju na 33. Oktobarskom likovnom salonu donosi žiri koji…\nCentar za kulturu Kovin, Oktobarski likovni salonLeave a comment\n01/07/2022, 12:43 pm


eKapija | Uskoro obnova fudbalskog stadiona u Rumenki - Novi travnjak i drenaža\nIzvor: Novosti | Ponedeljak, 11.02.2019.| 10:54\nUskoro obnova fudbalskog stadiona u Rumenki - Novi travnjak i drenaža\nMeštani Rumenke nastavljaju da uz značajnu podršku Grada Novog Sada izgrađuju i obnavljaju infrastrukturu u svom mestu, pa je tako na red došla i rekonstrukcija igrališta Jedinstva, fudbalskog kluba koji ima tradiciju dugu bezmalo devet decenija.\nNova uprava FK Jedinstva na čelu sa predsednikom kluba Markom Jovanovićem, najavila je za ovu godinu znatna ulaganja u rekonstrukciju rumenačkog fudbalskog terena, kao i u izgradnju tribina, što će i te kako obradovati aktivne sportiste, rekreativce i navijače u tom prigradskom naselju nadomak Novog Sada, sa više od 6.000 stanovnika.\n- Radnici novosadskog JKP Gradsko zelenilo uradiće obnovu terena koja uključuje drenažu i postavljanje novog travnjaka i zalivnog sistema. Veoma je važno da igrači i deca iz naše škole fudbala imaju što bolje uslove za rad i razvoj - izjavio je Jovanović za Novosti.\nPlanirano je da budu povećane dimenzije fudbalskog terena, koji bi ubuduće bio korišćen samo za odigravanje utakmica, kao i da bude napravljen pomoćni teren za treninge igrača. Stoga će FK Jedinstvo, član Novosadske lige koji navršava 86 godina postojanja, učestvovati na konkursu Pokrajinskog sekretarijata za sport i omladinu svojim projektom izgradnje tribina, u čemu će imati i podršku Grada.\n- Pre svih tih radova, potrebno je da u planu detaljne regulacije dela naselja gde se nalazi fudbalski stadion, pored glavnog budu predviđeni i pomoćni teren, tribine i jedan novi objekat za potrebe kluba - objašnjava predsednik.\nUprava kluba je, po svemu sudeći, sa velikim elanom krenula u ostvarivanje projekta podizanja FK Jedinstvo na viši nivo u svim segmentima, ne samo poboljšanjem uslova za rad nego i jačanjem kadrovskog sastava ekipe.\nProcenjeno je da je za rekonstrukciju terena i izgradnju tribina na fudbalskom igralištu Rumenčanima potrebno oko devet miliona dinara.\nstadion u Rumenki\nfudbalski teren u Rumenki


Toyota Tacoma i Hilux postaju jedinstven model - Auto Republika\nNije tajna da Toyota ne menja svoje modele često, a čak i kad to uradi, izmene su uglavnom minimalne. Uzmimo na primer model Tacoma, koji se nudi na američkom tržištu. Razlika između druge i treće generacije gotovo da nije ni postojala, a čak se i ova treća generacija nalazi u prodaji bez većih izmena još od 2015. godine. Situacija je još gora ako pogledamo njegovu terensku konfiguraciju, to jest model 4Runner, koji je isti, bukvalno od kada je debitovao još pre jedanaest godina.\nAli takva situacija će se promeniti u bliskoj budućnosti, pošto japanski proizvođač vozila planira da „spoji“ četiri modela u samo dva.\nOvaj put predmet rasprave je globalni pikap kamionet Hilux, koji se nekada prodavao i u Americi, ali je Toyota sredinom devedesetih godina odlučila da predstavi novi model „preko bare“ pod jednostavnim imenom Pickup. Posle je usledila još jedna podela, pa je Pickup eliminisan, a zamenili su ga Tacoma (u srednjoj klasi) i Tundra (u većoj klasi).\nTo znači da Tacoma i Hilux postaju jedan isti model koji će razlikovati samo po pitanju značke i verovatno se različit i po koji motor, zavisno od tržišta, a ista situacija će se preneti i na njihove terenske verzijame koje nose nazive 4Runner, to jest Fortuner.\nKako je sve to moguće? Za to je zaslužna nova platforma koju kompanija naziva Toyota Next Generation Architecture (TNGA). Sličnu priču o udruživanju snaga smo već videli s nedavno predstavljenim modelima Tundra i Land Cruiser, pa tako dva vozila dele platformu, 3,4-litarski turbobenzinski motor i desetostepeni automatski menjač.\nTacoma, Hilux, 4Runner i Fortuner će pratiti istu strategiju, mada je sasvim jasno da će izbor motora biti izmenjen. Primera radi, Tacoma se prodaje izuzetno dobro u Americi, a Jenkiji baš puno vole veće atmosferske motore. S druge strane, Hilux je popularnost ostvario u Aziji, gde su dizeli popularniji, pa verujemo da se modeli neće mešati jedan drugom u posao.\nNismo baš sigurni kada će ovaj plan stupiti na snagu, a kolege sa sajta MotorTrend smatraju da bi se to moglo desiti do 2025. godine. Iako tehnički zastareli, svi nabrojani modeli se prodaju izuzetno dobro i sumnjamo da Toyota želi da se reši dobitne formule.\ntags: 4Runner Fortuner Toyota HiLux Toyota Tacoma Tundra Land Cruiser\nprevious Rusi obustavili sankcionisanje previsoke "prosečne brzine kretanja" vozila na putu\nnext Volvo renovirao logotip\nPa, ako se ti modeli tako dobro prodaju, šta ima veze što su tehnički zastareli. Očito da ciljnoj grupi to ne smeta. I Toyota i nema razloga da ih u dogledno vreme tehnički unapredi.


Slabija valuta za bolji život\nNajveća opasnost za SAD je u tome što će, zbog pada privlačnosti dolara i državnih obveznica, Amerika sve teže finansirati svoj astronomski budžetski deficit – ne žive samo američki građani na kredit, već i njihova moćna država\nNikada, od kada je predsednik Ričard Nikson 1971. godine pustio američku valutu da “pliva” na tržištu, dolar nije vredeo manje. Ako uzmemo u obzir neophodna usklađivanja, dolar danas vredi 40 posto manje nego te 1971. godine kada je u SAD u potpunosti napušten “zlatni standard”, veza vrednosti valute i određene količine zlata. Prošle nedelje je za jedan evro bilo neophodno izdvojiti više od 1,41 dolara. Ali tu, po svemu sudeći, nije dno na kome će se zaustaviti pad zelene valute. Eksperti ne vide prepreke koje bi sprečile evro da dostigne vrednost od 1,45 dolara, a nije malo onih koji kao izvesnost pominju i kurs od 1,5 dolara za evro.\nVeliki pad dolara, koji već godinama klizi naniže, izazvala je prošlonedeljna odluka Uprave federalnih rezervi u Vašingtonu da za pola procenta snizi baznu kamatnu stopu. Usklađivanje kamatnih stopa je najvažniji instrument Federalnih rezervi u kontroli ekonomskih tokova u SAD i ovo je prvi put posle četiri godine da kamate idu naniže. Iz naše tranzicione perspektive pola procenta može delovati malo. Ali, u zemljama kao što je SAD, u kojima je odavno završena “prvobitna akumulacija kapitala”, to predstavlja ogroman procenat. Eksperti su očekivali upola manje smanjenje kamata, a činjenica da je kamata drastičnije smanjena, svedoči da se finansijske vlasti plaše ponavljanja panike koja je prošlog meseca zahvatila svetska tržišta.\nCentralna banka pokušava da spreči da najveća svetska ekonomija uđe u recesiju. Smanjivanje kamate je učinilo dolar manje privlačnim za investitore, ali za Bena Bernankija, čelnika Federalnih rezervi, mnogo je važnija jedna druga posledica obaranja ključne kamatne stope sa 5,25 na 4,75 posto. Manje kamate će naterati američke kupce da više troše i tako pomognu američkoj ekonomiji koju je uzdrmao prošlomesečni slom tržišta hipotekarnih stambenih kredita. Snaga vodeće svetske ekonomije zavisi, više nego u drugim zemljama, od raspoloženja kupaca. Amerikanci vole da troše na kredit i ovako veliko smanjenje kamate nateraće ih da ponovo posegnu za “plastikom” u novčanicima.\nKreditna kriza u SAD još nije gotova i Bernanki će pre kraja godine najverovatnije morati da bar još jednom smanji kamatnu stopu. On je priznao da su od polovine avgusta “finansijski gubici bili veći čak i od najpesimističkijih predviđanja”. Slabim dolarom se mogu “popraviti” mnogi “kvarovi” u američkoj ekonomiji, ali danas nema mere koja ne nosi kolateralnu štetu i ozbiljne i, po pravilu, nepredvidive rizike.\nBernankijeva rizična ekonomska akrobatika je efikasna samo zahvaljujući jedinstvenom položaju dolara u svetskoj ekonomiji. Dolar je najčešće korišćena valuta u međunarodnim transakcijama. Čak i “Erbas”, simbol evropske industrije, prodaje svoje letelice u dolarima – avioni su, kao i nafta, samo jedna od brojnih vrsta robe čija se cena iskazuje u dolarima. Procenjuje se i da se skoro dve trećine dolara koji su u opticaju nalazi van teritorije SAD. (Mada je u jednoj stvari dolar nedavno izgubio primat – od decembra prošle godine vrednost evra u opticaju, preko 600 milijardi, veća je nego vrednost štampanih dolara.) Ali, ključni Bernankijev adut, kakav, na primer, nemaju čelnici Evropske centralne banke (ECB), jeste da je dolar glavna rezervna valute skoro svih zemalja sveta.\nČak 65 posto novca u državnim sefovima širom sveta je u dolarima, a samo 25 posto u evrima. Za prethodnih šest godina udeo dolara u deviznim rezervama je opao za oko pet posto – skoro tačno onoliko koliko je porastao udeo evra. (Treća najpopularnija valuta je britanska funta, ali na njoj se drži samo oko četiri posto državnih rezervi čvrste valute.) Najveće devizne rezerve ima Kina – procenjuje se da iznose preko 1.300 milijardi dolara.\nI u slučaju da američka ekonomija uđe u veliku krizu, pa čak i ako ta kriza u nekim slučajevima bude toliko velika da Amerika izgubi status najveće svetske ekonomske sile, istorija govori da će dolar, koliko god malo da bude vredeo, ostati moćan američki adut. Naime, kada su SAD preuzele od Velike Britanije mesto najmoćnije svetske ekonomije, dolaru je trebalo još nekoliko decenija da zameni funtu kao glavnu svetsku “rezervnu valutu”.\nNajveća opasnost za SAD je u tome što će, zbog pada privlačnosti dolara i državnih obveznica na tržištima, Amerika sve teže finansirati svoj astronomski budžetski deficit – ne žive samo američki građani na kredit, već i njihova moćna država. Administracija troši previše i predsedniku Bušu nije lako da puni državni budžet. On se obavezao da neće povećavati poreze iako je zemlju upetljao u skupi i nepotrebni rat u Iraku. Ogroman minus na državnom računu, koji iznosi preko devet hiljada milijardi, Amerika pokriva štampajući brda novca i izdajući obveznice. Zahvaljujući činjenici da su ove dolare i obveznice u ogromnim količinama kupovale centralne banke, naročito azijskih zemalja, koje zbog velikog suficita u trgovini imaju višak deviza, SAD su bile u stanju da štampaju brda novca a da time ne izazovu rast inflacije, što je izuzetno udoban položaj. Veliki deo rekordnog američkog javnog duga, koji je bez presedana među velikim industrijalizovanim zemljama, u rukama je stranaca. Centralne banke Japana i Kine su zajedno vlasnice oko devetine ovog duga, odnosno skoro polovine duga koji je u vlasništvu stranih institucija ili pojedinaca. (Javni dug ne treba mešati sa spoljnim dugom.)\nDalji pad kamatnih stopa u SAD preti da smanji privlačnost dolara i dolarskih obveznica i ugrozi ovu neverovatno komfornu poziciju koja je razmazila američke potrošače i ohrabrila američke investitore. Već sada je kamata na obveznice denomirane u dolarima manja od stope pada dolara. Samo ove godine dolar je pao skoro osam posto u odnosu na evro. Dolar nikada nije brže gubio vrednost nego za Bušovog predsednikovanja – u proseku je godišnje klizio skoro pet posto. Pre sadašnjeg sunovrata dolar je najmanje vredeo u doba visoke inflacije za vreme mandata predsednika Kartera krajem osamdesetih, a najviše tokom poslednjih godina Klintonove administracije, krajem devedesetih.\nSklonost direktora i predsednika centralnih banaka u Pekingu, Tokiju i drugim azijskim metropolama da nastave da kupuju čak i prilično bezvredne dolare, nije posledica altruizma. Oni, pokrivajući ogroman američki minus, spuštaju vrednost svojih valuta i time smanjuju cenu izvoznih proizvoda koji tako postaju sve konkurentniji i poželjniji u SAD. Problem je što ovaj ekonomski motor ima granice – što je dolar jeftiniji, ove zemlje moraju da kupuju više dolara kako Amerika ne bi upala u recesiju i time ih ostavila bez ključnog tržišta. Takođe, ovakva politika povećava rizik od rasta inflacije kod kuće, što je problem sa kojim se već suočava Kina.\nKina i SAD svoju ekonomsku stabilnost i rast poslednjih godina duguju komplikovanom mehanizmu koji počiva na izuzetno jednostavnim temeljima – Amerikanci kupuju jeftinu kinesku robu, a kineska centralna banka kupuje sve jeftinije dolare. Procenjuje se da Kinezi svakog meseca dodaju još 15 milijardi na već ogromno “brdo dolara” u Pekingu.\nU suštini, SAD su svoju ušuškanu ekonomsku poziciju platile time što dolar danas ima dva gospodara – jednog u Vašingtonu, američku centralnu banku, a drugog u Pekingu, (pseudo)komunističku vladu. Kina je – kao i Japan, jedina zemlja koja je nagomilala više dolara od crvene republike – u stanju da kada god poželi još dramatičnije obori vrednost dolara time što bi značajan deo dolarskih rezervi iznela na tržište. Kineski zvaničnici ponekad zaprete značajnijom “diversifikacijom” deviznih rezervi (što znači da bi kupovali evre umesto dolara). To Buša i saradnike uznemiri mnogo više od Bin Ladenovih video-poruka.\nIpak, malo je verovatno da će Kinezi otići dalje od pretnji. Kineski komunisti su postali mudri kapitalisti i znaju da ne mogu samovoljno da upravljaju pekinškim “Himalajima od dolara”. Što više pokušaju da iskoriste svoje dolare da bi kaznili ili ucenili Vašington, to će više i bolnije sebe udariti po džepu. Ako bi Kina nekim slučajem sama krenula da ruši dolar, ona bi uništila svoje rezerve i pretrpela mnogo veću štetu nego SAD.\nS druge strane, Vašington se stalno žali na kineske “manipulacije kursom”, protestuje zbog toga što je juan ozbiljno potcenjen (procenjuje se za oko 40 posto) i preti sankcijama jer kineski izvoznici uživaju nefer prednost. Ali, i ovde se uglavnom radi o praznim pretnjama, odnosno izjavama koje su prvenstveno namenjene ušima onih Amerikanaca koji su ostali bez posla zbog kineske konkurencije. I Kina i SAD imaju ogromnu korist od kineskog gomilanja dolara i poplave jeftine kineske robe u američkim hipermarketima.\nPored recesije, odnosno “smanjivanja” ekonomije, Bernanki i kolege se najviše plaše inflacije. Cene u Americi je prethodnih godina izuzetno uspešno krotila “koalicija” raznih faktora. Preliminarna istraživanja govore da je čak i posle pada dolara, koji je doveo do poskupljenja mnogih proizvoda, inflatorni rizik u SAD ostao manji od očekivanog – Amerikanci su, umesto da troše više na evropske proizvode, uglavnom rešili da ih do daljnjeg ne kupuju.\nNeki ekonomisti veruju da što uvozna roba, zbog pada dolara, bude skuplja u SAD, to će rasti potreba za domaćom robom i američkom radnom snagom. S druge strane, SAD neće moći da računaju da će pad dolara smanjiti njihov ogroman trgovinski deficit, činjenicu da SAD mnogo više uvoze nego što izvoze. Samo u trgovini sa Kinom ove godine Amerika već beleži minus od 141 milijarde dolara. Kineska roba i nafta su “odgovorne” za 80 posto američkog trgovinskog deficita, jednu od slabih tačaka američke ekonomije, a tu pad dolara neće biti od pomoći – kineska valuta je vezana za dolar, a naftom se trguje u dolarima.\nŠirom sveta ima onih koji profitiraju i onih koji gube zbog slabog dolara, odnosno jakog evra. Najteže je velikim evropskim izvoznicima – najtamniji oblaci su se nadvili nad “Erbasom”, glavnim konkurentom “Boinga” na tržištu putničkih aviona. Klizanje dolara naniže je ostavilo negativne posledice u Evropi i pre prošlonedeljnog rekorda. Evropski proizvodi su sve manje privlačni i suficit 13 zemalja evrozone u trgovini sa ostatkom sveta je u julu pao sa 7,6 na samo 4,6 milijarde evra. Rast evra je do sada najviše pogodio Francusku – vlada u Parizu je najglasnija u zahtevima da ECB smanji kamatne stope u evrozoni. Predsednik Nikola Sarkozi je optužio čelnike ECB-a da dozvoljavaju da ekonomija “tone”.\nECB je, i pored jakih pritisaka Francuske i izvozničkih lobija, procenila da je šteta od jakog evra i dalje manja nego ona od rasta inflacije i za sada odbija da smanji kamatnu stopu. Opasnost od inflacije u EU je toliko velika da ECB čak razmatra povećanje kamatne stope. To bi evro učinilo još privlačnijim i skupljim. Međutim, rast evra ima i brojne prednosti. Zbog činjenice da se naftom trguje u dolarima, energenti će pojeftiniti u Evropi i čak donekle kompenzovati gubitke izvoznika. Pojeftiniće i mnoge druge sirovine i roba koja se uvozi.\nTeško je navesti sve posledice ovako velikog pada glavne svetske valute. Iz evropske perspektive u Americi je sve pojeftinilo – od kutije “pringls” čipsa do kompanije veličine “Gugla”. Pad dolara omogućava evropskim kompanijama čak i da razmišljaju o kupovini, odnosno eliminisanju glavnih američkih rivala na globalizovanom tržištu. Taj primamljiv izazov nije bez rizika – evropski kupci koji bi da se sada reše konkurencije, ipak, prvo bi morali ozbiljno da se zaduže u situaciji kada su kamate nepredvidive, a zbog brojnih novih parametara koji od prošlomesečne krize utiču na stanje svih tržišta, teško je proceniti isplativost rizika kome je teško odoleti.\nPosledice se osećaju na raznim stranama. Prvi put od 1976. godine jedan kanadski dolar vredi više od američkog. Jaka valuta za Kanadu, zemlju bogatu sirovinama koje su sve skuplje na svetskim tržištima, nosi mnogo manje rizika nego za zemlje evrozone koje se uglavnom oslanjaju na izvoz gotovih proizvoda. Već je krenula i najezda kanadskih kupaca u pogranične gradove u SAD. Zahvaljujući stanovnicima Vankuvera, vlasnici radnji na severu američke savezne države Vašington beleže i dvocifreni rast prodaje. Roba je u Kanadi sada u proseku za 24 posto skuplja nego u SAD.\nAmerika nije postala jeftina samo za strane turiste već, zbog pada kamata, i za same Amerikance. Prava cena obezbeđivanja “jeftinoće” obaranjem kamata – što se svodi na odlaganje datuma kada će biti ispostavljani manje veliki računi – još je nepoznata. Oblaci recesije i inflacije su i dalje opasno blizu. Mnogi su u SAD zaboravili kako izgleda život u doba ekonomske krize – Amerikanci već dvadeset godina uživaju u blagodetima privrede koja je beležila stalni rast koji nije bio plaćen značajnijom inflacijom. Ovakav spoj rasta i stabilnosti predstavlja redak uspeh u ekonomskoj istoriji. On je stvorio osećaj sigurnosti, široko rasprostranjenu veru da prvi put posle velikog i dugotrajnog uspona neće uslediti period duboke krize. To uverenje je mnoge Amerikance navelo da se zaduže mnogo iznad svojih mogućnosti.\nEksperti smatraju da Amerikanci treba odmah da počnu da se pripremaju za moguću krizu koja, ako dođe, može vrlo brzo da ukine njihova radna mesta i iseli ih iz kuća u kojima se sada baškare. Američki mediji su poslednjih dana počeli da objavljuju savete zaposlenima u odeljenjima za ljudske resurse, marketing i primedbe klijenata – na radnim mestima koje velike firme prvo gase kada ekonomija krene nizbrdo – da na vreme počnu da uče nove veštine ili da potraže drugo zaposlenje. Savetuje im se da na vreme pređu na neophodnija, manje “ranjiva” radna mesta, jer će, ako počne recesija, koju uvek prati rast nezaposlenosti, biti kasno za traženje novog posla.\nNije malo velikih investitora koji se plaše da se ovog puta dolar možda neće, kao uvek u prošlosti, vratiti na stare visine, mada još uvek niko ne pominje “krizu dolara”. O padu poverenja u dolar, nekada glavno utočište u vremenima neizvesnosti, govori i činjenica da je vrednost zlata skočila 15 posto od početka godine. Iako je u mnogim azijskim zemljama kurs nacionalne valute i dalje vezan za dolar, Kuvajt je još u maju prestao da svoj dinar vezuje za vrednost zelenog dolara. Tekst u jednom britanskom listu, koji je početkom meseca sugerisao da i Saudijska Arabija planira da prekine vezu rijala sa dolarom, izazvao je jednodnevnu paniku na svetskim tržištima. (Saudijci su odmah demantovali da planiraju da “odvežu” rijal od uzdrmanog dolara.)\nStanja na raznim svetskim tržištima pokazuju da je prošlomesečna kriza sa hipotekarnim “sabprajm” kreditima u SAD bila samo okidač, a ne uzrok velikih poremećaja. U korenu problema koji američka centralna banka pokušava da reši obaranjem kamata je, između ostalog, i ogroman optimizam investitora koji su tokom godina stabilnog rasta poverovali da su tržišta previše likvidna, da nema rizika i da samo treba izabrati najprofitabilniju investiciju. Kako je “Biznis viku” izjavio Brus Vaserštajn, jedan od najuspešnijih velikih dilera na Volstritu, mnogi su prethodnih godina stalnog rasta zaboravili da je “rizik ponekad (stvarno) rizičan.” Veliki investitori od prošlog meseca ponovo moraju da razmišljaju i o gubicima, sasvim realnoj mogućnosti da su se možda ozbiljno preračunali. Ili, kako to kaže Bernanki, “tržišta su sada pod značajnim stresom”.\nBernanki i njegov prethodnik Alen Grinspen su neki od krivaca za ovaj veliki stres. Američke finansijske i monetarne vlasti kao da su i same bile zaslepljene bogatstvom najbogatijih i preteranom verom da tržišta, kako je to prošle nedelje izjavio Bernanki, “imaju tendenciju da se samopopravljaju”. S jedne strane, bogati se toliko brzo bogate da ove godine prvi put milijarda dolara nije dovoljna da bi se u SAD stiglo na spisak (stvarno) bogatih. Naime, za ulazak na listu 400 najbogatijih Amerikanaca koju objavljuje magazin “Forbs” bilo je neophodno posedovati najmanje 1,3 milijardu – čak trista miliona više nego prošle godine.\nAmeričke državne institucije su zaključile da bogatima ne treba nikakva regulativna zaštita, naročito u vremenu kada su bogatiji nego ikad. Ali, s druge strane, na tržištima koja je vašingtonska administracija prethodne decenije ostavila bez bilo kakvih kontrolnih ili regulativnih mehanizama, i na kojima se sa lakoćom gube ili dobijaju stotine milijardi, pored ultrabogatih plutokrata “igrale” su i institucije i fondovi iza čijih se ogromnih i izuzetno rizičnih uloga kriju ušteđevine i penzije miliona malih ulagača. A to su oni preplašeni Amerikanci koji su prošlog meseca, kada se tržište nije “samopopravilo”, prestali da troše pare.\nBernanki ih je umirio obarajući kamate (i dolar). Ali, stvari se u američkoj i svetskoj ekonomiji nisu vratile na staro. Od avgustovskog “kreditnog sloma” više ništa nije isto. To ne znači da Ameriku čekaju “crni dani”. Bernankijev prethodnik Alen Grinspen, glavni kreator američkog dvodecenijskog ekonomskog čuda, sada kaže da je porasla verovatnoće od ulaska u recesiju, koja je od pada komunizma postala najveći bauk za Amerikance. Grinspen ocenjuje da je ona sada negde između 33 i 50 posto. Ali, čak i ako ne uđe u recesiju, američka ekonomija će ove godine ostvariti rezultate ispod očekivanih, što dodatno povećava pritisak na oslabljeni dolar, mada neki optimisti s pravom podsećaju da su svetske ekonomije danas fleksibilnije nego ikada i da lakše podnose sve, pa i valutne šokove.\nObični Amerikanci će, bar neko vreme, bolje živeti sa svojom sve lošijom valutom – mada bi im bilo pametnije da romantični odmor u Parizu ili Rimu ostave za neka lepša dolarska vremena. Za sada su, verovatno, najtužniji američki ljubitelji belgijskih čokoladica, šampanjca i feta sira. Wihova zadovoljstva nikada nisu bila skuplja.


Stopa nekvalitetnih kredita povećana na 7,1 odsto |\nStopa nekvalitetnih kredita povećana na 7,1 odsto\nSARAJEVO – Guverner Centralne banke BiH Kemal Kozarić ocijenio je da je bankarski sektor u BiH izuzetno likvidan, ali da potencijalni rizik nose takozvani nekvalitetni krediti, koji su u prvom kvartalu porasli za dva odsto, dok trenutna stopa iznosi 7,1 odsto.\n“To jasno govori da taj procenat i dalje raste, što je jedan od potencijalnih rizika za bankarski sektor u BiH”, upozorio je Kozarić na okruglom stolu u Sarajevu na kojem će biti prezentovan nacrt izvještaja pod nazivom “Dijagnostički pregled zaštite potrošača i finansijske pismenosti u bankarskim uslugama”.\nPrema njegovim riječima, kada je u pitanju ova tema, u prethodnom periodu su “zakazale” i banke, i klijenti, kao i kancelarija ombudsmana za zaštitu potrošača.\nGovoreći o bankama, Kozarić je rekao da se one moraju posmatrati iz perioda prije krize, kada je došlo do snažne ekspanzije bankarskih usluga, velike palete njihovih proizvoda, te jednog agresivnog marketinga.\n“Poslije krize, banke su promijenile svoje ponašanje, pažljivije upravljaju rizicima, a s druge strane su dosta restriktivne kada su u pitanju plasmani kredita i sami klijenti, što nije naišlo na veliko zadovoljstvo šire javnosti, a posebno klijenata”, rekao je Kozarić.\nGovoreći o klijentima banaka, guverner je naglasio da su oni tokom krize bili prepušteni sami sebi, te da nisu bili dovoljno edukovani, a vrlo često nisu ni čitali ugovore, odnosne sve klauzule koje ti ugovori sadrže.\nKozarić smatra da se uloga kancelarije ombudsmana za zaštitu potrošača u BiH mora redefinisati, te da je neopohodno uvesti ombudsmana za bankarstvo, jer su analize pokazale da se dva odsto žalbi potrošača odnose na banke.\n“Mislim da nisu imali dovoljno kapaciteta, ni dovoljno znanja, da zaštite potrošače na pravi način”, rekao je Kozarić i dodao da je najbolja zaštita klijenata preventivna edukacija, veća transparentnost komercijalnih banaka, te bolja osposobljenost svih institucija u BiH kada je u pitanju zaštita potrošača.\nOkruglom stolu, koji su organizovale Centralna banaka BiH i Svjetska banka, prisustvuju predstavnici komercijalnih banaka u BiH, ombudsmana za zaštitu potrošača, te predstvanici inspekcija.\nŠef misije Svjetske banke u BiH Marko Mantovaneli rekao je da je radi zaštite potrošača u bankarskom sektoru potrebno ojačati zakone i institucije u BiH, unaprijediti informisanost potrošača, primijeniti mehanizme rješavanja sporova, unaprijediti prakse bankarskog poslovanja, te proširiti programe finansijskog obrazovanja.\nPrema njegovim riječima, globalna finansijska kriza je ukazala na potrebu da se premosti jaz u informativnom smjeru između korisnika i davalaca finansijskih usluga.\n“Kada govorimo o zaštiti kijenata u bankarskom sektoru, govorimo o onom što se s jedne strane odnosi na regulisanje zakonodavstva, poslovne prakse unutar finansijskih institucija, objavljivanje informacija i edukaciju o finasijskim pitanjima od najranijeg doba, kako bi se uspostavio jedan sistem u kojem će korisnici i davaoci finansijskih usluga sarađivati na jedan transparentan način i na jednakim osnovama”, istakao je Mantovaneli.\nOn je rekao da je riječ o uspostavljanju sistema u kojem potrošači mogu donositi odluke na osnovu dobrih informacija, ističući da niko ne bi smio uzeti kredit a da ne razumije tačno u šta se upušta.\nMantovaneli je naglasio da ukoliko su pravila igre prekršena, postoje načini da se problem razriješi, ali ne samo u interesu klijenata, već i u interesu finansijske industrije, jer je riječ o sistemu u kome su jasna pravila za sve, a samim tim i odgovornosti.


Toni Bedalov | www.subotica.info - Dešavanja, najave, intervju, sve o Subotici\nRotary club Palić nastavlja stipendiranje studenata\nOd novembra meseca, četiri studenta sa Palića će dobijati narednih osam meseci stipendiju od 6.000.oo din. što im je obezbedio RC Palić.\nSredstva su obezbeđena tokom akcije kluba za vreme Urbanovih dana. Od strane kluba ugovore je potpisao Toni Bedalov, aktuelni predsednik palićkog Rotari kluba.\nStipendisti su Abadžić Martina, Tomislav Dobriči, Andrea Verebeš i Tamaš Sakač. Oni su praktično obnovili svoje stipendije od prošle godine jer su ispunili uslov, upisavši na vreme godinu studija.\nSub, 28.10.2017 - 10:58\nPoseta predsednika Rotary Internationala Subotici i Paliću\n"Cilj svetske organizacije rotarijanaca je da ove godine svaki njen član posadi bar po jedno drvo", izjavio njen predsednik Ian Rizli prilikom posete Paliću, gde je imao priliku da se uveri da je u "biseru panonske ravnice" taj cilj već sproveden u delo.\nObilaskom aleje drveća koje su zasadili članovi Rotari kluba sa Palića, predsednik svetske organizacije "Rotari Internacional" Ian Rizli otpočeo je posetu Srbiji čiji je cilj da podstakne zaštitu prirode.\n- Glavni cilj Rotari Internacionala u ovoj godini, u kojoj sam ja njen predsednik, je da podstaknemo razmišljanje i brigu o zaštiti životne sredine, pa smo planirali da svaki naš član za to vreme posadi bar po jedno drvo - rekao je Rizli.\nU Srbiji postoje 64 rotari kluba sa 1.200 članova...\nUto, 04.07.2017 - 16:41\nU Gradskoj kući zaključen je Ugovor o otuđenju građevinskog zemljišta površine 1,8 hektara, u Privrednoj zoni „Mali Bajmok”, između Grada Subotice, koga zastupa gradonačelnik Bogdan Laban i firme „4 Cam“, ogranak Novi Sad, čiji je zakonski zastupnik Aldo Alesio Kaminada, vlasnik kompanije „Kaminada“, iz Italije. Ugovor je potpisan na osnovu Rešenja gradonačelnika o otuđenju građevinskog zemljišta u javnoj svojini Grada Subotice, po sprovedenom postupku javnog nadmetanja (licitacije). Ugovorena kupoprodajna cena za zemljište iznosi 23.347.869 dinara.\nGradonačelnik Bogdan Laban je, tim povodom, izjavio da će investitor iz Italije u Privrednoj zoni „Mali Bajmok“ izgraditi proizvodnu halu i nakon realizacije kompletne investicije ukupno...\nSre, 08.03.2017 - 17:45\nSvi premijeri prolaze Tony opstaje.\nTonyman prozvan od strane premijera Aleksandra Vučića pri današnjoj poseti fabrici Continental.\nUto, 07.03.2017 - 14:22\nPon, 19.09.2016 - 09:18\nAutobus spreman da nezadovoljne migrante odnese u Preševo\nStalna koordinatorka UN u Srbiji, Irena Vojačkova-Sollorano, ambasador Austrije Johannes Eigner i ambasador SAD Kajl Rendolf Skat, u pratnji ministra Aleksandra Vulina sa pomoćnicima obišli su Prihvatni centar u Subotici, da bi se na licu mesta uverili u problematiku izbegličke krize koja polako uzima maha pošto je granica prema EU "zatvorena", odnosno samo po 2 x 15 migranata na dan može da preda papire na prelazima za Mađarsku.\nNa pitanje ambasadora Kajl Rendolf Skata da se papirologija za izbeglice radi u prihvatnom centru i na taj način smanji pritisak na granici, ministar Vulin je odmah rekao da još nema dogovora sa Mađarima oko ovog problema.\nU prilogu izjave za medije i dva detalja sa obilaska.\nProfesorka muzike, Salem, (Syria, Allepo) požallila se...\nČet, 28.07.2016 - 20:21


Departman za biologiju i ekologiju > O departmanu > Laboratorije > Laboratorija za histologiju i embriologiju\nO laboratoriji i čime se članovi bave:\nLaboratoriju za histologiju i embriologiju je na Prirodno-matematičkom fakultetu, Departmana za biologiju i ekologiju, 1992. godine osnovala prof. dr Milica Matavulj. Laboratorija predstavlja nastavno-naučnu bazu histološke grupe predmeta (Histologija sa embriologijom, Preparacija ćelije i tkiva životinja, Biologija ćelije i tkiva i histološki deo predmeta Molekularne metode u biološkim istraživanjma). Veliki doprinos razvoju laboratorije pored prof. dr Milice Matavulj dala je i prof. dr Vesna Rajković. Naučno-istraživački rad ove laboratorije je usmeren na ispitivanje promena u histološkoj građi organa endokrinog i digestivnog sistema, kao posledica delovanja različitih stresora (hladnoće, alkohola, elektromagnetnog zračenja, endokrinih ometača) na animalnom eksperimentalnom modelu.\nLaboratorija za histologiju i embriologiju raspolaže opremom za obradu uzoraka tkiva i njihovo rutinsko i imunohistohemijsko bojenje (rotacioni mikrotom,ultramikrotom i druga prateća, standardna oprema neophodna za rad u histološkoj laboratoriji)\ndr Jelena Marković, docent\nNevena Kitanović, istraživač pripravnik\nŽeljka Silađev, stručni saradnik\nIstraživačka grupa Laboratorije za histologiju i embriolgiju sarađuje sa velikim brojem srodnih institucija među kojima su: Departman za neuronauke, Institut Karolinska, Stokholm; Institut za fizikalnu medicinu, rehabilitaciju i balneoklimatologiju „Mlječanica”, Kozarska Dubica; Institut za patologiju i histologiju, Medicinski fakultet, Novi Sad; Biološki fakultet, Beograd; Prirodno-matematički fakultet, odsek Biologija, Banja Luka; i Patološka laboratorija, Medicinski fakultet, Banja Luka.\ntel + 381 21 4852658


Tači je naveo da će se parlamentarni izbori na Kosovu održati u roku koji je utvrđen Ustavom.\n"Neće biti nove koalicije niti prevremenih izbora, pre Ustavom određenog roka. Mi ćemo sa visokom odgovornošću nastaviti da radimo", kazao je kosovski premijer na sednici vlade.\nTači je ocenio da ima prostora za zajednički rad i saradnju vlasti i opozicije u određenim državnim segmentima.\n"Ja sam uvek opoziciju video kao vrednost demokratskog društva. Verujem da će opozicija nastaviti kao i do sada da ostvaruje svoju aktivnu i konstruktivnu ulogu. Na kraju krajeva, okončanje nadgledane nezavisnosti je zasluga svih", kazao je kosovski premijer.\nŠto se tiče izbora za predsednika Kosova, Tači je rekao da će poštovati odluku Ustavnog suda da mandat predsednice traje do 2016. godine, ističući da je odluka Ustavnog suda najveće štete nanela upravo njegovoj DPK, koja bi "sigurno na izborima iz svojih redova imala predsednika".\nTači je ocenio da se uspešno ostvaruju svi zadaci u procesu okončanja nadgledanja nezavisnosti Kosova, koje je najavljeno za početak septembra.


Dok arapski lideri šute, finska premijerka osudila kinesku politiku protiv muslimana - Put vjernika\nMarin je na Twitter nalogu skrenula pažnju javnosti na politiku Kine prema Ujgurima u autonomnoj regiji Xinjiang.\nPoručila je da međunarodna zajednica ne bi trebala zatvarati oči pred kineskom politikom kršenja ljudskih prava i ugnjetavanja manjina.\n“Trgovina i ekonomija ne mogu biti opravdanje za ignorisanje tih zločina”, rekla je finska premijerka.\nNaglasila je da bi ljudska prava svakako trebala činiti osnovu bilateralnog i multilateralnog dijaloga.\nMeđunarodna organizacija Human Rights Watch (HRW) je u svom izvještaju navela kako je mnogo ljudi u Xinjiangu u protekle dvije godine završilo u pritvoru u takozvanim centrima za političku edukaciju, a riječ je o osobama koje su vlasti ocijenile opasnim i protiv njih naredile takozvano preventivno policijsko djelovanje.\nSerijal kineski genocid: U kuće uhapšenih muslimana vlasti useljavaju službenike Kineze da nadziru život ukućana Kineski genocid: Moguće je da su tvoju odjeću napravili robovi muslimani u Kini AI: Kina nasilno razdvaja ujgurske porodice odvodeći malu djecu u državna sirotišta Kineski genocid nad muslimanima: Prisiljavanje muslimana da se ponovo vjenčaju u skladu sa kineskom tradicijom\nPrethodni članakIbnu Tejmijje: Prilikom neprijateljskog napada, muslimani se dijele na tri tabora\nNaredni članakSuparničke libijske strane izabrale privremenu vladu


Faktor | Sindikalna podružnica ZOI-a 84: Upitno otvorenje sezone i egzistencija radnika\nSindikalna podružnica ZOI-a 84: Upitno otvorenje sezone i egzistencija radnika\n09.12.2020. / 12:09\nRadnici KJP ZOI 84 godinama su već taoci nefunkcionisanja Ministarstva privrede i Vlade KS, kojem je u proteklom periodu Sindikat trgovine BIH više puta bez ikakvog usjeha upućivao zahtjeve za sastanak kako bi vlasnik ovog preduzeća konačno preuzeo odgovornost za ovo preduzeće, ali i sve njegove radnike, saopćili su iz sindikalne podružnice ZOI-a 84.\n- Ova nebriga kulminirala je trenutnim stanjem u kojem će prestanak mandata trenutne Uprave dovesti u pitanje pokretanje zimske sezone koja je i mimo pandemije jedina šansa za kontinuitet rada ovog preduzeća, svi drugi procesi će također stati čime će direktno ponovo biti dovedena u pitanje egzistencija radnika i njihovih porodica - saopćeno je.\nKako dodaju, radnike ovog preduzeća ne zanimaju političke smjene i promjene Vlade KS.\n- Radnici ne mogu i ne žele utjecati na upravljačku strukturu, ali itekako imaju pravo da traže da rad preduzeća, procesi od kojih ono zavisi, kao i isplata plaća ne smiju ispaštati zbog raspada Vlade KS, ne smiju zavisiti od uspostave nove Vlade, a njihova egzistencija ni u kojem slučaju ne može biti važnija od politike - naveli su iz sindikalne podružnice ZOI-a 84.\nKako dodaju, radnici ZOI-a 84 predvođeni Sindikatom trgovine BiH traže hitno osiguranje nesmetanog funkcionisanja preduzeća do uspostave nove Vlade KS i poduzimanje svih neophodnih radnji kako trenutni politički procesi koji traju u KS ni u kom slučaju ne bi doveli u pitanje egzistenciju skoro 100 radnika i njihovih porodica.\nPredstavnici sindikalne podružnice ZOI-a 84 su u vezi sa ovom situacijom najavili konferenciju za medije koja će biti održana sutra. Kako je najavljeno, tu će prezentirati javnosti trenutno stanje kao i pozvati javno na preuzimanje odgovornosti za funckionisanje preduzeća od "Vlade u odlasku i Vlade u dolasku", pokretanje sezone i nastavak isplate plaća i drugih primanja radnika koji će, ako se hitno ne donese prelazno rješenje biti direktno ugroženi.\nZOI 84zimska sezona


kolač sa sirom — Tagovi — Brzi kolači\nPočetna Tagovi Kolač sa sirom\nTag: kolač sa sirom\nKolač od sira i pudinga\nKora: 5 jaja 150 gr šećera 4 kašike ključale vode 50 gr gustina 50 gr brašna 50 gr kokosa 20 gr kakaoaVanila Puding: 1 kesica pudinga od vanile (40g) 400 ml mleka 3 kašike šećeraKrem od sira: 500 gr švapskog sira (...\nSastojci za tamni deo: 4 jaja 200 gr šećera 150 g putera 100 ml mleka 2 kašike ness kafe 350 gr brašna 50 gr kakaoa 1 kesica praška za pecivo Fil: 200 gr krem sira 100 gr šećera 1 kašika brašna 2 jaja 1 kašika ekstrata od vanile Priprema: Ulupati žumanca sa šećerom da pobele pa...\nAleksandra - Oct 8, 2014 0\nKore: 6 jaja 5 kašika mleka 6 kašika šećera u prahu 3 kašike ulja 150 gr brašna 35 gr kakaoa 1 kesica praška za pecivo Za fil: 300 ml slatke pavlake (vrhnje za šlag , halta ) 250 gr krem sira 200 ml mleka 2 žumanca 9 kašika šećera u prahu 1 kašika...\nAleksandra - Sep 6, 2014 0\nSastojci: 4 jaja 20 kašika šećera 24 kašika mleka 24 kašike brašna 20 kašika ulja 1 kesica vanilin šećera 1 kesica praška za pecivo 2 kašike kakaoa 200 g krem sira 200 ml slatke pavlake 3 kašike rendane čokolade Priprema Ulupati belanca sa šećerom pa dodati žumanca, dodati ulje, pa mleko. Na kraju...\nAleksandra - Aug 25, 2014 0\nKora: 200 gr mlevenog keksa 100 gr mlevenih oraha 200 gr margarina Fil I : 400 gr sitnog sira neslanog 4 jaja 150 gr šećera po 2 kašike soka od pomorandze i limuna Fil II: 400 gr kisele pavlake 5 kesica vanilin šećera Priprema: Sastojke za koru sjediniti pa rukom utapkati u pleh...\nAleksandra - Aug 3, 2014 0\nZa biskvit: 6 jaja 6 kašika šećera 3 kašike vode 3 kašike ulja 50 gr kakaoa 6 kašika brašna 1 kesica praška za pecivo Krem: 500 gr krem sira ili mascarpone sira, kako ko ima 200 ml slatke pavlake 2 kašike meda 400 gr malina 50 ml vode 10 gr želatina, jedna kesica Glazura: 100...\nKokos kolač – kolač sa kuglicama\nZa kuglice: 400 gr sitnog sira 100 gr kokosa 1 jaje 1 kašika griza (samo ako sir nije dobro isceđen) 4 kašike šećera limun kora (opciono) Za testo: 5 jaja 5 kašika šećera 1 prašak za pecivo 5 kašika brašna 1 kašika ulja 1 kašika kakaoa prstohvat soli Za preliv: 100g čokolade 1 kašika mleka Pripema: Ulupati sir...\nSastojci: 4 jaja 100 ml mleka 150gr margarina 1 šolja šećera 350 gr brašna 1 kašika kakaoa 2 kašičice nes kafe 1 kesica praška za pecivo Krem: 200 gr svežeg, sitnog sira 100 gr šećera u prahu 1 kašika gustina 2 jaja 1 čep ekstrata ruma Priprema: Ulupati žumanca sa šećerom, pa dodati omekšali margarin. Ulupati...\nAleksandra - Apr 19, 2017 0\nIdealan kolač, fine tanke korice sa krupno seckanim orasima i krem od žumanaca, upotpunjeno sve finom belom čokoladom. Kore I i III: 8 jaja 8...\nSastojci: 300gr plazma keks kandirano voće,100gr (umesto kandiranog voća možete da stavite neko sveže iseckano na kockice) voćni jogurt od kajsije 800ml 100gr šećera u prahu 1 želatin 100gr šlaga Priprema: Keks...


Kraj sna o medalji: Argentina bolja od Srbije u četvrtfinalu Mundobasketa\nSrpski košarkaši nisu uspeli da izvuku lekcije iz poraza od Španije u grupnoj fazi. Iako su važili za prve favorite na Mundobasketu, izabranici selektora Đorđevića izgubili su već u prvom meču eliminacione faze takmičenja. Utkamica je verovatno prelomljena početkom poslednje četvrtine serijom od 19:6. I na ovoj utakmici sjajni Bogdan Bogdanović pokušao je u tim momentima sa dve trojke da vrati Srbiju u meč, ali je ekipa Argentine ponovo preuzela inicijativu i na kraju ubedljivo slavila. Možda je najveća slabost u našoj ekipi bila odbrana, a delovalo je da reprezentacija Srbije nema ideju i da se igra pomalo raspala. Mora se priznati i da su argentinski košarkaši imali jako dobar šuterski dan i da su trojkama slomili otpor Srbije.\nKošarkaša reprezentacija Srbije poražena je od Argentine u četvrtfinalu Svetskog prvenstva u Kini. Srbija je poražena rezultatom 97:87 i našen nacionalnom timu sada sledi igra za plasman od petog do osmog mesta.\nProtivnik srpskoj reprezentaciji u borbi za plasman na Olimpijske igre biće poraženi iz meča Francuske i Sjedinjenih Američkih Država.\nSrpski košarkaši nisu uspeli da izvuku lekcije iz poraza od Španije u grupnoj fazi. Iako su važili za prve favorite na Mundobasketu, izabranici selektora Đorđevića izgubili su već u prvom meču eliminacione faze takmičenja.\nMožda je najveća slabost u našoj ekipi bila odbrana, a delovalo je da reprezentacija Srbije nema ideju i da se igra pomalo raspala.\nVeteran košarke Luis Skola, iako ima 39 godina, očitao je lekciju mnogo mlađim i čuvenijim srpskim košarkaškima. Koliko je Argentina u ovom meču bila bolja potvrđuje i podatak da su od početka do kraja utakmice naši rivali gotovo neprekidno bili u vođstvu. Mora se priznati i da su argentinski košarkaši imali jako dobar šuterski dan i da su trojkama slomili otpor Srbije.\nMeč je verovatno prelomljen početkom poslednje četvrtine serijom od 19:6. I na ovoj utakmici sjajni Bogdan Bogdanović pokušao je u tim momentima sa dve trojke da vrati Srbiju u meč, ali je ekipa Argentine ponovo preuzela inicijativu i na kraju ubedljivo slavila.\nVeć pomenuti Bogdanović je u našem timu bio i najefikasniji sa 21 poenom. Po učinku pratio ga je Bjelica sa 18, Jokić sa 16 i Lučić sa 12 poena. Skola je za Argentinu ubacio koševe za 20 poena, Kampaco je postigao 18, a Garino 15 poena. Dvocifreni su bili i Dek sa 13 i Vidloza sa 11 poena.


lek za koronu - Blic Online\nSVE O LEKU PROTIV KORONE KOJI JE STIGAO U SRBIJU Smanjuje rizik od odlaska u bolnicu za 50 odsto, a evo KOME JE NAMENJEN\nPrvi kontigent leka protiv korona virusa američke kompanije MSD - monlupiravir stigao je u Srbiju. Prema najavama, planirana je nabavka 50.000 kutija, što će biti dovoljno za toliki broj ljudi, a trenutno je dopremljeno 11.500.\nLek za korona virus u Srbiji od decembra za 50.000 pacijenata\nPrve količine leka "molnupiravira", efikasnog protiv novih varijanti koronavirusa, stiže već u decembru za oko 50.000 pacijenata, najavila je direktorka Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje (RFZO) Sanja Radojević Škodrić.\nOVO JE STRATEGIJA BORBE Kako do kraja godine možemo smanjiti korona brojke, ali i koje su DVE GLAVNE PREPREKE\nKako bismo postigli siguran zaštitni bedem u odbrani od korona virusa, potrebno je od 75 do 80 odsto vakcinisanog stanovništva, smatraju lekari. Da li je ovo realno izvodljivo do se dogodi do kraja godine, ako trenutno imamo nešto više od 54 odsto vakcinisanih, stručnjaci kažu - da, moguće je!\nSrbija je prva zemlja u svetu koja će imati novi eksperimentalni lek za lečenje korona virusa, koji je razvila američka kompanija "Fajzer", a koji smanjuje rizik od hospitalizacije i smrti kod pacijenata čije je zdravlje već ugroženo za 89 odsto, najavio je danas ministar zdravlja Zlatibor Lončar.\nPRIJA I FILIP UŽIVAJU DALEKO OD SRBIJE Pokazali ko im pravi društvo, oni baš znaju da uživaju


Doček Nove godine u Moskvi 30.12.2019. – 04.01.2020.\ndan 30.12. (ponedjeljak) Beograd – Moskva\ndan 31.12. (utorak) Moskva\nDoručak. Panoramsko razgledanje grada autobusom: centar grada, Crveni trg, Kremlj, Crkva Vasilija Blaženog, Boljšoj teatar, Hram Hrista Spasitelja, Novodevičji manastir, vidikovac Vrapčeva brda i Univerzitet "Lomonosov", Poklonaja gora (Park Pobede) i dr. (bez ulaska u objekte). Slobodno vrijeme.\ndan 01.01. (srijeda) Moskva\nDoručak. Fakultativni program: Sergijev Posad (bivši Zagorsk, 70 km od Moskve), jedan od najstarijih i najvećih ruskih manastirskih kompleksa, centar ruskog pravoslavlja i duhovnosti, ranije rezidencija ruskog patrijarha. Obilazak Troice Sergijeve Lavre, bisera drevnoruske umetnosti i arhitekture. Lavra je, razvijajući se od usamljene drvene crkve u sred šume u XIV veku, imala različite uloge koje su bile od velikog značaja za rusku istoriju. Slobodno vrijeme. Moskovski metro, jedan od najlepših i najstarijih metroa na svijetu, u kojem čak 44 stanice imaju status kulturnog naslijeđa. Obilazak nekoliko najznačajnijih metro stanica, koje su nalik na muzeje bogato dekorisane skulpturama, mozaicima, pozlaćenim floralnim ornamentima, mermernim stubovima i portretima nacionalnih heroja. Noćenje.\nDoručak. Fakultativni program: Muzej Panorama Borodinske bitke, posvećen ratu sa Napoleonom 1812. g. Glavni eksponat muzeja je panorama, ogromno slikano platno dimenzije 115x15m, koje visi u zatvorenom krugu i predstavlja jedan od najtežih momenata bitke na Borodinskom polju. Tretjakovska galerija, najbogatiji muzej sa radovima ruskih umjetnika, koji je osnovao trgovac Pavle Tretjakov 1856. godine. Muzej posjeduje jednu od najvećih zbirki Ruske umjetnosti - više od 3000 umjetničkih dela starih ruskih majstora, 7000 slika, skulptura, grafika, ikona. Jasne boje, dubina izraza, odlikuju drevne ruske ikone među kojima su remek dijela kao što je ikona Sv Trojice Andreja Rubljova, koji je boje ruske prirode pretočio u ikone. Slobodno vrijeme. Večernja Moskva sa rijeke - vožnja ekskluzivnim brodom-restoranom “Radisson”. Veličanstven pogled sa rijeke na noćnu Moskvu, jedan od najljepše osvetljenih gradova na svijetu. Noćenje.\ndan 04.01. (subota) Moskva – Beograd\nCIJENA ARANŽMANA po osobi: 1153 KM\nCijena za djecu 2-12 godina sa dvoje odraslih (dopunski ležaj*): 1059 KM\nDoplata za jednokrevetnu sobu: 187 KM\nTroškove avio-taksi (cca 220 KM, podložno je promjeni);\nTretjakovska galerija - 59 KM\nKrstarenje rekom Moskvom - 69 KM\nKremlj (teritorija, 2 Saborne crkve, Patrijaršijska palata) - 79 KM *\n*Prijavljivanje i plaćanje izleta Kremlj obavezno je prilikom uplate aranžmana.\nPošaljite upit za: Doček Nove godine u Moskvi 30.12.2019. – 04.01.2020.


Studentski domovi Beograd - Beleške\nBeleške > Studiranje > Studentski domovi Beograd\nObjavljeno / 24.08.2017. Autor / Mateja Panović Kategorija / Studiranje\nStudentski domovi Beograd služe za smeštaj studenata tokom studiranja i boravka u glavnom gradu. Mnogi studenti Beogradskog univerziteta dolaze iz drugih gradova i mesta širom Srbije, pri čemu im je neophodan smeštaj u Beogradu. Studentski domovi u Beogradu su dostupni svim studentima visokoškolskih ustanova koji upišu tekuću godinu, u skladu sa propisima i pravilima za konkurs za studentske domove. Pogledajte ko može konkurisati, kako teče proces prijave i rang lista za dom.\nStudentski centar Beograd rukovodi domovima u Beogradu\nStudentskim domovima u Beogradu rukovodi ustanova Studentski centar Beograd, koja je formirana radi obavljanja osnovne delatnosti – briga o smeštaju i ishrani studenta Beogradskog univerziteta, koji se finansiraju iz budžeta republike Srbije, odnosno samofinansirajućim studentima, u skladu sa pravilima Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.\nVODIČ ZA STUDENTE – od A do Š\nNeki studentski domovi u Beogradu imaju i svoje restorane odnosno studentske menze u kojima se studenti ujedno mogu i hraniti tokom studija.\nStudentski centar Beograd poseduje i svoj sajt na kom se možete informisati o poslovanju samog studentskog centra, menadžmentu, zaposlenima i finansijama kojima ovaj centar raspolaže, kao i ažurnim rang listama i raspisanim konkursima.\nKoji ima pravo na smeštaj u studentskom domu u Beogradu?\nStudentski domovi Beograd su dostupni studentima koji se prvi put upišu u tekuću godinu fakulteta ili neke druge visokoškolske ustanove na Beogradskom univerzitetu (čiji je osnivač Republika Srbija, autonomna pokrajina ili jedinica lokalne samouprave) u statusu budžetskog studenta, za čije školovanje se izdvajaju sredstva iz budžeta Republike Srbije. Takođe, pravo na smeštaj imaju i samofinansirajući studenti Beogradskog univerziteta ukoliko preostane dovoljno mesta nakon raspodele soba i smeštajnih kapaciteta u 15 studentskih domova u Beogradu (jedinica).\nPravo na smeštaj u nekom beogradskom studentskom domu nemaju studenti privatnih univerziteta, već studenti visokoškolskih ustanova koje je osnovala Republika Srbija.\nEvo ko tačno ima pravo na smeštaj u studentskim domovima Beograda:\nSamofinansirajući studenti (ako preostane mesta nakon preraspodele mesta, i to po višim tzv. ekonomskim cenama smeštaja u domu)\nStudenti sa državljanstvom Republike Srbije, čije zvanično prebivalište nije u gradu / sedištu fakulteta sa Beogradskog univerziteta.\nStudenti koji imaju državljanstvo države u regionu, pod uslovima koje reguliše stav 1.\nStudenti iz osetljivih društvenih grupa pod uslovima iz stava 1. i primenom blažih kriterijuma;\nKao dokaz da ispunjavaju uslove za prijem u studentski dom, studenti na Beogradskom univerzitetu moraju priložiti originale i fotokopije traženih dokumenata, koje ćemo pomenuti u nastavku.\nKonkurs za dom u Beogradu\nZa studente prve godine studija se prijava za studentski dom vrši u septembru (do 15. septembra);\nKada je prijava za studentski dom u Beogradu za 2017/2018. godinu?\nOvogodišnji konkurs za dom u Beogradu tj. za školsku godinu 2017/2018. se održava u sledećim terminima, po sledećim godinama studija:\nZa studente I godine studija od 01.09. do 15.09.2017. godine – prijave uz neophodna dokumenta za konkurs za dom se podnose Službi smeštaja u Studentskom domu “Karaburma” u ulici Mije Kovačevića 7b;\nZa studente ostalih godina osnovnih akademskih ili strukovnih studija se vrše od 15.09. do 31.10.2017. godine;\nZa studente drugog ili trećeg stepena studija, prijava za studentski dom se vrši od 01.10. do 05.11.2017. godine.\nUkupan broj raspoloživih mesta u studentskim domovima u Beogradu za 2017./2018. iznosi 9.558 mesta.\nKoja dokumenta su potrebna za konkurs za dom?\nStudent mora priložiti sledeća dokumenta tokom prijave za studentski dom:\nZa studente I godine studija: Uverenje da je prvi put upisao I godinu studija na teret budžeta Republike Srbije i svedočanstva o završenom I, II i III, odnosno IV razredu srednje škole, originale ili overene fotokopije;\nZa studente ostalih godina i studente sa produženom godinom: potvrda sa visokoškolske ustanove o toku studiranja koja treba da sadrži sledeće podatke:\nprosečna ocena u toku studija,\nGodina upisa osnovnih studija,\nBroj ostvarnih ESPB bodova,\nDa se školovanje finansira iz budžeta Republike Srbije i podatak koliko traju studije (kod studenata produženih godina osnovnih studija je potrebno naglasiti status produžene godine);\nZa studente I godine drugog stepena studija (master): uverenje o završenom prethodnom stepenu studija i godina upisa I godine drugog stepena studija;\nZa studente I godine trećeg stepena studija (doktorske studije): uverenje o završenom I i II stepenu studija i godina upisa I godine trećeg stepena studija;\nUverenje o prihodima po članu porodice za period od 1. januara do 30. juna tekuće godine;\nZa studente drugog i trećeg stepena studiranja, kao uslov da nisu u radnom odnosu:\nIzvod iz evidencije nezaposlenih lica Nacionalne službe za zapošljavanje ili potvrdu nadležnog organa, kojom se potvrđuje da student nije u radnom odnosu;\nUz sva pomenuta dokumenta, prilikom konkurisanja, potrebno je pokazati na uvid ličnu kartu i indeks.\nPrilikom useljenja u smeštajnu jedinicu, potrebno je dostaviti lekarsko uverenje o opštem zdravstvenom stanju (ne starije od 30 dana).\nKako se vrši rangiranje za dom i koji su kriterijumi?\nNakon isteka roka za prijavljivanje na zvaničan konkurs, utvrđuje se rang-lista kandidata za prijem u studentske domove Ustanove Studentski centar Beograd, prema sledećim formulama koje podrazumevaju:\nUspeh studenta u prethodnom školovanju (različiti kriterijumi za različit stepen i godinu studija) izražen u bodovima;\nSocijalno-ekonomski status porodice studenta;\nUspeh studenta tokom prethodnog školovanja se boduje na sledeće načine:\nZa studente I godine osnovnih akademskih ili strukovnih studija (I stepen): BB = PO x 8 (BB – Broj Bodova; PO – ukupna prosečna ocena svih razreda srednje škole (ocena od 2 do 5); 8 – korektivni faktor);\nZa studente ostalih stepena studija (više godine osnovnih studija, master ili doktorske studije): BB = PO x 5 + ESPB/C x 0,8 (BB – Broj bodova; PO – ukupna prosečna ocena u toku studija (za više godine prvog stepena studija – osnovne akademske ili strukovne studije)) ili ukupna prosečna ocena iz završenog prvog stepena studija (za upis u I godinu drugog stepena studija – master) ili prosečna ocena sa prvog stepena studija i I godine drugog stepena (za upis u II godinu drugog stepena studija – master) ili prosečna ocena iz prvog i drugog stepena studija (za upis u I godinu trećeg stepena studija – doktorske studije) ili prosečna ocena sa prvog i drugog stepena i prethodnih godina trećeg stepena studija (za više godine trećeg stepena studija – doktorske studije); 5 = korektivni faktor; ESPB = broj ukupno ostvarenih bodova; C = broj godina studiranja; 0,8 = korektivni faktor);\nSocijalno-ekonomski status porodice se iskazuje putem bodova za prosek ukupnih mesečnih prihoda prema članu porodice studenta, i to za period januar – jun tekuće godine:\nDo 50% prosečne zarade bez poreza i doprinosa po zaposlednom = 1 bod;\nDo 100% i preko prosečne zarade bez poreza i doprinosa po zaposlenom u Republici Srbiji = 0 bodova;\nVisina prosečne zarade bez poreza i doprinosa po zaposlenom u Republici Srbiji, se računa prema podacima Republičkog zavoda za statistiku.\nKada izlazi rang lista za studentski dom Beograd?\nU zavisnosti od prijavnog roka (do 15. septembra, 31. oktobra ili 5. novembra zavisi i trenutak izlaska rang liste. Svaka visokoškolska ustanova ili služba za prijem konkursa je dužna da dostavi konkursne podatke i dokument najkasnije u roku od 10 dana od isteka roka za konkurisanje.\nPotrebno je da studenti prate zvaničan sajt Studentskog centra Beograd, kako bi se informisali o izlasku preliminarne rang-liste za studentski dom Beograd. Nakon čega imaju pravo na prigovor za redosled kandidata za smeštaj u domu.\nNakon uloženih prigovora (u roku od 8 dana od izlaska preliminarne rang liste na oglasnoj tabli) i njihove evaluacije, službe smeštajnih jedinica ili visokoškolskih ustanova imaju do 8 dana da izvrše evaluaciju). Nakon toga izbacuje se konačna rang lista.\nKonačnu, jedinstvenu odluku o pravu na smeštaj donosi direktor Studentskog centra Beograd najkasnije 3 dana od objavljivanja konačne rang liste.\nStudentski domovi u Beogradu – lokacije i cena smeštaja\nStudentski domovi u Beogradu su najbrojniji od svih univerzitetskih gradova Srbije, čiji je osnivač Republika Srbija. Srazmerno broju stanovnika Beograda i još važnije, broju studenata, čini se da bi ovaj broj domova u Beogradu mogao biti još veći. Svakako, ovo je lista domova u Beogradu za koje se studenti mogu prijaviti:\nKontakt telefon: 011/2079-724\nSmeštajni kapacitet: 690 studentskih soba u dve kule (Kula A – devojke; Kula B – muškarci)\nCena smeštaja u domu: od 1.120,00 do 2.230,00 RSD\nAdresa: Мilаnа Rаkićа 77 (Zvezdara)\nKontakt telefon: 011/3812-300, 400, 500\nSmeštajni kapacitet: 187 soba (prvi sprat za ženske sobe i drugi sprat za muške sobe)\nCena smeštaja u domu: od 1.370,00 do 1.170,00 RSD;\nStudentski dom Studentski grad I, II, III i IV\nAdresa: Тоšin bunаr 143-151\nKontakt telefon: Opšti broj: 011/310-2002 ; I: 310-2182; II: 310-2082; III: 310-3082; IV: 310-4082;\nDom I: 440 studentske sobe;\nDom II: 521 studentska soba;\nDom II: 512 studentskih soba;\nDom IV: 504 studentske sobe;\nCena smeštaja u domu: od 1.500,00 do 2.230,00 RSD za sva četiri doma Studentski grad\nKontakt telefon: 011/3400-452\nSmeštajni kapacitet: 195 soba;\nCena smeštaja u domu: od 1.500,00 do 2.230,00 RSD\nKontakt telefon: 011/3955-887\nSmeštajni kapacitet: 290 soba sa 855 mesta;\nCena smeštaja u domu: od 1.370,00 do 2.230,00 RSD;\nAdresa: Blagoja Parovića 156. (Košutnjak)\nKontakt telefon: 011/3530-200\nSmeštajni kapacitet: 123 studentske sobe i 424 ležaja (blok A i blok B)\nAdresa: Ljubicе Lukоvić 1\nKontakt telefon: 011/2076-002\nSmeštajni kapacitet: VI blokova (443 sobe: devojke u blokovima IV, V i VI; muškarci u blokovima: I i III; II blok mešovit)\nCena smeštaja u domu: od 1.020,00 do 2.230,00 RSD\nVera Blagojević I: 27. Marta 48\nVera Blagojević II: Dalmatinska 37\nSmeštajni kapacitet: Vera I: 45 soba i Vera II: 67 studentskih soba (u oba doma su smeštene samo devojke)\nAdresa: Bаnа Ivаnišа bb (Zvezdara)\nKontakt telefon: Теlеfоn: 011/3400-384\nSmeštajni kapacitet: 378 studentskih soba raspoređenih u 3 zgrade\nCena smeštaja u domu: od 1.370,00 do 1.710.00 dinara\nAdresa: Kralja Vladimira 33\nKontakt telefon: 011/3954-780\nSmeštajni kapacitet: prilagođen studentima sa invaliditetom (12 apartmana u prizemlju i 67 soba na spratu)\nCena smeštaja u domu: od 1.370,00 do 1.710,00 RSD\nAdresa: Cаrа Dušаnа 254\nKontakt telefon: 011/3713-400\nSmeštajni kapacitet: 46 studentskih soba (spratna kupatila)\nCena smeštaja u domu: 1.020,00 do 1.370,00 RSD;\nJoš korisnih pitanja i odgovora oko beogradskih domova\nKojim redom se studenti raspoređuju prema smeštajnim objektima / sobama?\nSmeštaj se pre svega organizuje odvojeno prema polu i uzrastu, a u skladu sa mogućnostima Studentskog centra Beograd. Da bi studentu bilo dodeljeno pravo za ulazak u sobu, potrebno je da priloži i odgovarajuće lekarsko uverenje, ne starije od 30 dana.\nOd kad do kad važi smeštaj u domu?\nStudentima viših godina i stepena studija, smeštaj u domu važi od 21. avgusta tekuće do 5. jula naredne školske godine. Nekada postoji izuzetak i mogućnost za produžetak smeštaja do 15. jula uz neophodnu potvrdu fakulteta.\nDa li svaki dom ima svoju menzu i ko ima pravo na ishranu?\nNema svaki dom svoju menzu, a student ostvaruje pravo na ishranu od tri, odnosno jednog obroka dnevno, prema Zakonom o učeničkom i studentskom standardu, o čemu više možete pročitati u Beleške tekstu o studentskim menazma u Beogradu.\nKoliko mesta u domovima se čuva za studente iz osetljivih društvenih grupa?\nNamenski se za studente iz osetljivih društvenih grupa, čuva do 10% smeštajnih kapaciteta studentskog doma Beograd.\nKakva su iskustva studenata o domovima u Beogradu?\nBeleške portal teži da prikupi što više iskustava studenata iz studentskih domova u Beogradu, kako bismo brucošima i budućim studentima olakšali prelazak iz srednjoškolskog u fakultetski svet i studiranje u Beogradu.\nZa sada, smo pripremili jednu, ali iskrenu i detaljnu recenziju studentskog doma – Žarko Marinović u Beogradu iz ugla studenta prve godine Filozofskog fakulteta u Beogradu.


Nemačka i Francuska neće vakcine preko SZO - Sputnjik Srbija\n17:27 18.09.2020 Preuzmite kraći link\nIzvori su rekli Rojtersu da Berlin neće kupovati zalihe preko program KOVAKS Svetske zdravstvene organizacije, jer je već organizovao nabavku potencijalne vakcine preko šeme Evropske unije.\nSZO je odredila današnji dan kao krajnji rok za pridruživanje svojih članica KOVAKS-u, čiji je cilj da kupi vakcine protiv kovida 19 i osigura njihovu poštenu i efikasnu distribuciju širom sveta.\nI dok 92 države sa nižim prihodima traže pomoć putem KOVAKS-a, mnoge bogatije zemlje tek treba da se prijave, jer su osigurale zalihe na drugi način.\nMinistar zdravlja Nemačke Jens Špan izjavio je ranije da je Nemačka već obezbedila više potencijalnih doza vakcine nego što zemlja ima stanovnika, što je zajednička strategija među bogatijim zemljama, prenosi Tanjug.\n„Rado ću dati drugim zemljama sveta određeni broj vakcina koje smo ugovorili ako ispadne da imamo više nego što nam je potrebno“, rekao je Špan.\nSZO, vakcina, Francuska, Nemačka


Microsoft objavio pakete i cene za Office 2013 — Online Tržište\nObjavio(la) admin u kategoriji Generalno, Microsoft na dan 19. Septembra 2012. / ostavite komentar\nKompanija Microsoft objavila detalje o cenama za pakete njegovog predstojećeg Office 2013, kao i cene pretšlate za Cloud bazirani Office 365. Microsoft navodi da će rešenje biti ažurirano češće sa najnovijim funkcijama i da će malim poslovanjima i domaćinstvima sa do pet računara ili mobilnih uređaja omogućiti pristup svemu za samo jednu cenu.\nPostoje dve verzije Office 365: Home Premium i Small Business Premium. Prva će koštati od 99.99 dolara godišnje, dok će druga koštati 149.99 po korisniku godišnje. Obe verzije uključuju kompletnu liniju programa koji se nalaze u aktuelnom izdanju Office Professional a to su Word, Excel, PowerPoint, OneNote, Outlook, Publisher i Access.\nHome Premium korisnici mogu koristiti Office na do pet računara deljenih među svim korisnicima u domaćinstvu, svaki od njih može pristupiti njihovim postavkama i dokumentima sa njihovim sopstvenim računom, uz 20 GB prostora za skladištenje na SkyDrive (pored 7 GB koji su dostupni svima na SkyDrive), plus 60 minuta mesečnog korišćenja Skype.\nOffice 365 Small Business Premium takođe uključuje pristup istim programima, ali dodaje Lync sa besplatnom HD video konferencijom i deljenjem ekrana, kao i InfoPath, što je ekvivalent za trenutni Office Professional Plus 2010. Ova pretplata uključuje mogućnost korišćenja Office na do pet računara za jednog korisnika, a dolazi sa hostovanom razmenom, 10 GB SharePoint i 25 GB mailbox prostora.\nBesplatna verzija (free trial) traje 30 dana i dostupna je za obe Office 365 verzije uz dodatak funkcije koja se zove Office on Demand koja korisnicima omogućava da koristite Office 2013 aplikacije na računaru koji nije jedan od njihovih redovnih pet uređaja.\nLicenciranje nije toliko atraktivno za kupce koji preferiraju "tradicionalno" Office iskustvo. Samostalna verzija Office 2013 biće dostupna po ceni od 139.99 dolara za Home & Student Edition, 219,99 dolara za Home & Business i 399.99 dolara za Office 2013 Professional. Sa svakom od ovih verzija dobijate samo pristup Office programima na jednoj mašini. Treba reći da kompanija Microsoft za ove verzije ne nudi nikakav popust na količinu niti ima neki porodični paket.\nMicrosoft je Office 2013 predstavio u julu i od tad se on nalazi u Customer Preview fazi. Microsoft nije objavio kada će se pojaviti konačna verzija ali se predpostavlja da će biti u vreme kada je najavljeno zvanično predstavljanje dugoočekivanog operativnog sistema Windows 8.\nTagovi: cene, microsoft, office 2013, Office 365, paketi\nMicrosoft završio testiranje i sada kreće u distribuciju novog Office 2013 — Online Tržište kaže:\n14. Oktobra 2012. u 11:22\n[…] Treba reći da će većina ljudi koristiti Office 2013 putem nove verzije Office 365, Microsoft-ove Cloud verzije Office koja se bazira na sistemu pretplate. Više o paketima i cenama pročitajte u članku “Microsoft objavio pakete i cene za Office 2013”. […]


IPAK NIŠTA OD NJEGA?! Popularni pevač otkačio produkciju "Zadruge" NISAM BLESAV DA UĐEM U RIJALITI | Najnovije vesti - Srbija danas\n25.07.2019. • 11:35 Srbija Danas\nO ulasku pevača Bojana Tomovića u rijaliti "Zadruga 3" se mnogo govorilo, a čak je i izašao spisak njegovih zahteva pod kojima bi pristao da učestvuje u ovom takmičenju.\nBojan boluje od bipolarnog poremećaja i zahtevi su se uglavnom i odnosili na prilagođavanje njegovom zdravstvenom stanju (detaljnije o tome na linku OVDE). Međutim, izgleda pregovori nisu prošli kako treba, s obzirom na to da je Bojan definitivno rešio da ne ide u Belu vilu u Šimanovcima.\nOn se još jednom oglasio putem Instagrama i u svom maniru razrešio sve nedoumice:\n- Možda ja i jesam lud, ali nisam blesav da uđem u rijaliti - napisao je Bojan.\nPrekjuče izjavio da je bolestan a sada da je lud.


BOM.MENTOS RAINBOW 37,5G\nVOĆE I POVRĆE (87)\nSVEŽE VOĆE (15) >\nTRADICIONALNO VOĆE (7)\nSVEŽE POVRĆE (43) >\nSVEŽE POVRĆE (39)\nOSTALO POVRĆE (2)\nORGANSKO VOĆE I POVRĆE (5) >\nSUVO I KANDIRANO VOĆE (24) >\nSUVO GROŽĐE (4)\nPEKARA I MESARA (368)\nHLEB I PEKARSKI PROIZVODI (47) >\nSPECIJALNE VRSTE HLEBA (3)\nRAZNE VRSTE PECIVA (8)\nTORTE I KOLAČI (37) >\nTORTE PAKOVANE I KOMADNE (9)\nKOLAČI PAKOVANI I KOMADNI (28)\nSVEŽE MESO (23) >\nSVEŽE MESO (17)\nOSTALA MESA (1)\nMESNE PRERAĐEVINE (261) >\nDIMLJENO I SUHOMESNATO (47)\nSLANINA ČVARCI MAST (10)\nVAKUUM I SLAJS PROIZVODI (48)\nOSTALE MESNE PRERAĐEVINE (8)\nMLEČNI PROIZVODI I JAJA (688)\nMLEKO (78) >\nMLEKO KRAVLJE SVEŽE (9)\nMLEKO KRAVLJE DUGOTRAJNO (21)\nMLEKO KOZIJE (6)\nMLEKO ČOKOLADNO (23)\nOSTALI NAPICI OD MLEKA (16)\nJOGURT VOĆNI (56)\nMLEČNI DESERTI (41) >\nPUDING I SUTLIJAŠ (34)\nPAVLAKA (55) >\nKISELA PAVLAKA (20)\nSLATKA PAVLAKA I PAVLAKA ZA KUVANJE (31)\nSIR I KAJMAK (224) >\nPOLUTVRDI SIR (76)\nTVRDI SIR (16)\nBILJNI SIREVI (16)\nSIRNI NAMAZI (31)\nGOTOVO TESTO I KVASAC (43) >\nSVEŽA TESTENINA (15)\nOSNOVNE NAMIRNICE (975)\nULJE (29) >\nSUNCOKRETOVO ULJE (7)\nBILJNA ULJA OSTALA (11)\nALKOHOLNO SIRĆE (6)\nESENCIJA SIRIŠTE I LIMETA (3)\nBRAŠNO I GRIZ (43) >\nBRAŠNO PŠENIČNO (16)\nINTEGRALNO HELJDINO I CRNO BRAŠNO (9)\nOSTALO BRAŠNO I GRIZ (1)\nPALENTA I PREZLA (14) >\nKUKURUZNA PALENTA (8)\nINTEGRALNA PALENTA (1)\nŠEĆER I SO (22) >\nPIRINAČ I ŽITARICE (31) >\nTESTENINA I PASTE (96) >\nINSTANT PASTE I NUDLE (13)\nSOSEVI I PRELIVI (49) >\nSUPE I ČORBE (102) >\nBISTRE SUPE (44)\nKREM SUPE (13)\nPARADAJZ ČORBE I OSTALE ČORBE (4)\nINSTANT SUPE I KNEDLE (7)\nSUPE U KOCKI (26)\nZAČINI I KONZERVANSI (279) >\nZAČINI I DODACI JELIMA (104)\nLIMUNTUS I VINOBRAN (11)\nOSTALI ZAČINI (6)\nPARADAJZ PROGRAM (75) >\nPARADAJZ SOK (7)\nPASIRANI PARADAJZ I PELAT (25)\nPRIPREMA KOLAČA (217) >\nUKRASI AROME I BOJE (33)\nGOTOVE SMESE (7)\nMLEKO U PRAHU (6)\nŠLAG I DRUGI DODACI ZA PRIPREMU KOLAČA (100)\nLEDENI DESERTI (8)\nZDRAVIJI IZBOR (346)\nNAPICI (25) >\nBILJNI NAPICI (22)\nČAJ I PRIRODNI SOKOVI (9) >\nPRIRODNI I ORGANSKI SOKOVI I ČAJEVI (9)\nORGANSKA TESTENINA (2)\nORGANSKE KAŠE I PAHULJICE (5)\nORGANSKE ŽITARICE (14)\nOSNOVNI PROIZVODI (18) >\nŽITARICE I MAHUNARKE (8)\nOVSENE KAŠE I MEKINJE (67) >\nPAHULJICE OVSENE KAŠE I PIREI (62)\nZDRAVI NAMAZI (41) >\nBILJNI NAMAZI (32)\nKEKS ČOKOLADA SLATKO (141) >\nINTEGRALNI I HRONO KEKS (67)\nINTEGRALNE PLOČICE I SLANIŠI (46)\nEKSPANDIRANI PROIZVODI (9)\nSMRZNUTO KONZERVIRANO I ZIMNICA (733)\nSMRZNUTO VOĆE I POVRĆE (83) >\nSMRZNUTO VOĆE (12)\nSMRZNUTO POVRĆE (68)\nSMRZNUTO TESTO I PECIVA (97) >\nSMRZNUTI BUREK (6)\nSMRZNUTA PITA (20)\nPODLOGE ZA PICU I SMRZNUTA PICA (15)\nSMRZNUTI SLATKIŠI (97) >\nTORTE I SLADOLED TORTE (21)\nSMRZNUTO MESO I RIBA (51) >\nPILEĆI PROGRAM (19)\nPANIRANA I DIMLJENA RIBA (9)\nGOTOVA JELA SALATE I SOSEVI (35) >\nGOTOVE SALATE (3)\nPOVRĆE (101) >\nKISELA PAPRIKA I FEFERONE (14)\nOSTALO POVRĆE (15)\nSLATKI NAMAZI (27) >\nMED I PROIZVODI OD MEDA (21) >\nMESNE PRERAĐEVINE U KONZERVI (70) >\nPAŠTETE U KONZERVI (56)\nRIBA U KONZERVI (143) >\nTUNJEVINA U KONZERVI (68)\nSKUŠA I HARINGA (13)\nSPECIJALITETI I DELIKATESI (1)\nOSTALA RIBA U KONZERVI (10)\nSLATKO I SLANO (1237)\nŽVAKE LIZALICE I BOMBONE (206) >\nKEKS I BISKVITI (269) >\nKEKS I BISKVITI (217)\nROLERI I BATONI (9)\nROLATI I PAKOVANI KOLAČI (43)\nŠTRUDLE I KROASANI (35) >\nČOKOLADNI PROGRAM (295) >\nSITNE ČOKOLADICE I PAKOVANJA (103)\nKREM PROIZVODI (42)\nBOMBONJERE PRALINE I DRAŽEJE (71) >\nSLANI PROGRAM I GRICKALICE (214) >\nSMOKI I FLIPS (40)\nKOKICE I KUKURUZ (20)\nBAKE ROLLS (21)\nPERECE I RIBICE (22)\nKIKIRIKI I SEMENKE (70) >\nBELE I CRNE SEMENKE (22)\nCORN FLAKES I MUSLI (77) >\nCORN FLAKES (14)\nBEBI I DEČIJI PROGRAM (474)\nHRANA ZA BEBE I DECU (122) >\nBEBI OPREMA (65) >\nBEBI KOZMETIKA (192) >\nKUPKE PENE I GELOVI (29)\nPUDERI KREME I MAST (23)\nPASTE ZA ZUBE (20)\nIGRAČKE (95) >\nPLIŠANE IGRAČKE (15)\nEDUKATIVNE IGRE (1)\nDRUŠTVENE IGRE (15)\nSPORT I PRIRODA (12)\nIGRAČKE ZA DEČAKE (11)\nOSTALE IGRAČKE (26)\nPIĆA I NAPICI (1295)\nŽESTOKA PIĆA (174) >\nDŽIN I RUM (16)\nWHISKY I BURBON (21)\nBRENDI I KONJAK (10)\nLIKERI I PELINKOVAC (31)\nPIVA (117) >\nSTAKLO POVRATNA I NEPOVRATNA AMBALAŽA (40)\nVINA (206) >\nBELA VINA (70)\nCRVENA VINA (83)\nROZE VINO (22)\nVODA (122) >\nNEGAZIRANA VODA (83)\nGAZIRANA VODA (39)\nSOKOVI NAPICI I SIRUPI (413) >\nGAZIRANI SOKOVI (81)\nNEGAZIRANI SOKOVI (234)\nENERGETSKI NAPICI (33)\nINSTANT NAPICI (32)\nKAFA I ČAJ (254) >\nDOMAĆA KAFA (55)\nINSTANT I FILTER KAFA (64)\nTRADICIONALNI ČAJEVI (83)\nTOPLI I SLATKI NAPICI (9) >\nTOPLA ČOKOLADA I MILKŠEJK (5)\nLIČNA HIGIJENA I PAPIRNA GALANTERIJA (1483)\nNEGA USTA (101) >\nPASTE ZA ZUBE (61)\nČETKICE I KONAC ZA ZUBE (34)\nNEGA LICA (66) >\nKREMA ZA LICE (31)\nGELOVI ZA LICE (2)\nBALZAM I LABELO ZA USNE (14)\nNEGA TELA RUKU I STOPALA (312) >\nKUPKE I GELOVI (126)\nSAPUNI ZA TELO I RUKE (95)\nMLEKA ULJE I LOSIONI (16)\nKREME ZA RUKE I TELO (36)\nMEDICINSKI BALZAMI I KREME (13)\nSREDSTVA ZA NEGU PRIBOR ZA MANIKIR I PEDIKIR (18)\nOSTALA SREDSTVA ZA NEGU TELA RUKU I STOPALA (3)\nNEGA KOSE (387) >\nŠAMPONI ZA KOSU (168)\nMASKE REGENERATORI I BALZAMI (98)\nSREDSTVA ZA BOJENJE KOSE (84)\nPOKLON PAKETI I SETOVI (18) >\nPROGRAM ZA ŽENE (7)\nPROGRAM ZA MUŠKARCE (4)\nPARFEMI I SREDSTVA ZA OSVEŽAVANJE (146) >\nTOALETNE VODE (8)\nBRIJANJE I DEPIL PROGRAM (115) >\nPENE I GELOVI ZA BRIJANJE (28)\nPAPIRNA GALANTERIJA (155) >\nTOALETNI PAPIR (56)\nVLAŽNI TOALETNI PAPIR (2)\nHIGIJENSKI PROIZVODI (137) >\nHIGIJENSKI ULOŠCI (71)\nSREDSTVA ZA ZAŠTITU OD SUNCA (46) >\nSREDSTVO ZA ZAŠTITU OD SUNCA - TELO (30)\nSREDSTVA ZA POTAMNJIVANJE (3)\nSREDSTVO ZA ZAŠTITU OD SUNCA - DECA (12)\nKUĆNA HEMIJA (613)\nDETERDŽENTI I SREDSTVA ZA VEŠ (261) >\nPRAŠAK ZA VEŠ (60)\nTEČNI DETERDŽENT ZA VEŠ (50)\nTABLETE I KAPSULE (37)\nIZBELJIVAČI I SKIDAČI FLEKA (10)\nODRŽAVANJE KUHINJE (93) >\nDETERDŽENTI ZA SUDOVE (49)\nSREDSTVA ZA ČIŠĆENJE KUHINJE (16)\nODRŽAVANJE PODOVA I NAMEŠTAJA (39) >\nSREDSTVA ZA ČIŠĆENJE TEPIHA (2)\nSREDSTVA ZA ČIŠĆENJE STAKLA (10)\nODRŽAVANJE KUPATILA (94) >\nSREDSTVA ZA ČIŠCENJE SLIVNIKA (6)\nWC OSVEŽIVAČI (53)\nUNIVERZALNA SREDSTVA I OSVEŽIVAČI (49) >\nOSVEŽIVAČI PROSTORA (25)\nZA ODRŽAVANJE DOMAĆINSTVA (23)\nODRŽAVANJE OBUĆE (8) >\nKREME SUNĐERI I PRIBOR (1)\nSREDSTVA PROTIV INSEKATA (36)\nZAMKE PROTIV INSEKATA (7)\nSREDSTVA I NARUKVICE ZA ZAŠTITU OD INSEKATA (26)\nSVE ZA KUĆU I VAS (1705)\nPOSUĐE (300) >\nTIGANJI I SETOVI TIGANJA (24)\nTEPSIJE PEKAČI I KALUPI (11)\nTANJIRI I SETOVI TANJIRA (37)\nBOKALI FLAŠE I BALONI (10)\nKAŠIKE VILJUŠKE I NOŽEVI (28)\nDODATNI KUHINJSKI PRIBOR (8)\nCEDILJKE I DASKE ZA SEČENJE (9)\nOSTALO POSUĐE (73)\nPLASTIKA I PAPIR (92) >\nPLASTIČNE POSUDE (53)\nPLASTIČNI I PAPIRNI TANJIRI (27)\nPLASTIČNE ČINIJE I TACNE (10)\nSVEĆE I SVEĆNJACI (19)\nFOLIJE KESE PAPIR ZA PEČENJE (73) >\nFOLIJE KESE PAPIR ZA PEČENJE (41)\nKESE ZA SMEĆE (32)\nOPREMA ZA DOM I KUĆNU HIGIJENU (180) >\nSUNĐERI I TRULEKS KRPE (48)\nŽICE ZA SUĐE (10)\nKRPE ZA DOMAĆINSTVO (17)\nTEKSTIL ZA DOMAĆINSTVO (58) >\nTEKSTIL ZA KUPATILO (3)\nTEKSTIL ZA SOBU (45)\nODEĆA I OBUĆA (175) >\nNAJLON ČARAPE (114)\nPAMUČNE ČARAPE - ŽENSKE (23)\nDEČIJE ČARAPE (12)\nOPREMA ZA DOM (17) >\nKLIMA UREĐAJI I VENTILATORI (1)\nOPREMA ZA DOMAĆINSTVO ALATI PRIBORI APARATI (6) >\nOPREMA ZA AUTOMOBILE (27) >\nAUTO KOZMETIKA (15)\nSVE ZA KUĆNE LJUBIMCE (136) >\nŠKOLSKI I KANCELARIJSKI PROGRAM (147) >\nPRIBOR ZA PISANJE (46)\nPRIBOR ZA CRTANJE I BOJE (37)\nPRIBOR ZA GEOMETRIJU I KALKULATORI (9)\nKANCELARIJSKI PROGRAM (15)\nSLAVLJA SPECIJALNE PRILIKE ROĐENDANI (106) >\nPOZIVNICE I ČESTITKE (10)\nUKRASNE KESE (32)\nČAŠE I DEKORATIVNI PROGRAM ZA ZABAVE (49)\nKUĆNA APOTEKA (52) >\nVITAMINI I DODACI ISHRANI (43)\nSEZONSKI PROGRAM (136) >\nKAMPOVANJE I PIKNIK (13)\nMORSKI PROGRAM (26)\nOSTALO SEZONSKI PROGRAM (5)\nKNJIGE (177) >\nDEČIJA IZDANJA (144)\nVOĆE I POVRĆE (11)\nPEKARA I MESARA (135)\nMLEČNI PROIZVODI I JAJA (168)\nOSNOVNE NAMIRNICE (182)\nZDRAVIJI IZBOR (60)\nSMRZNUTO KONZERVIRANO I ZIMNICA (175)\nSLATKO I SLANO (310)\nBEBI I DEČIJI PROGRAM (233)\nPIĆA I NAPICI (236)\nLIČNA HIGIJENA I PAPIRNA GALANTERIJA (839)\nKUĆNA HEMIJA (338)\nSVE ZA KUĆU I VAS (392)\nSVEŽE VOĆE (15)\nSVEŽE POVRĆE (43)\nORGANSKO VOĆE I POVRĆE (5)\nSUVO I KANDIRANO VOĆE (24)\nHLEB I PEKARSKI PROIZVODI (47)\nTORTE I KOLAČI (37)\nSVEŽE MESO (23)\nMESNE PRERAĐEVINE (261)\nMLEČNI DESERTI (41)\nSIR I KAJMAK (224)\nGOTOVO TESTO I KVASAC (43)\nBRAŠNO I GRIZ (43)\nPALENTA I PREZLA (14)\nŠEĆER I SO (22)\nPIRINAČ I ŽITARICE (31)\nTESTENINA I PASTE (96)\nSOSEVI I PRELIVI (49)\nSUPE I ČORBE (102)\nZAČINI I KONZERVANSI (279)\nPARADAJZ PROGRAM (75)\nPRIPREMA KOLAČA (217)\nČAJ I PRIRODNI SOKOVI (9)\nOSNOVNI PROIZVODI (18)\nOVSENE KAŠE I MEKINJE (67)\nZDRAVI NAMAZI (41)\nKEKS ČOKOLADA SLATKO (141)\nSMRZNUTO VOĆE I POVRĆE (83)\nSMRZNUTO TESTO I PECIVA (97)\nSMRZNUTI SLATKIŠI (97)\nSMRZNUTO MESO I RIBA (51)\nGOTOVA JELA SALATE I SOSEVI (35)\nSLATKI NAMAZI (27)\nMED I PROIZVODI OD MEDA (21)\nMESNE PRERAĐEVINE U KONZERVI (70)\nRIBA U KONZERVI (143)\nŽVAKE LIZALICE I BOMBONE (206)\nKEKS I BISKVITI (269)\nŠTRUDLE I KROASANI (35)\nČOKOLADNI PROGRAM (295)\nBOMBONJERE PRALINE I DRAŽEJE (71)\nSLANI PROGRAM I GRICKALICE (214)\nKIKIRIKI I SEMENKE (70)\nCORN FLAKES I MUSLI (77)\nHRANA ZA BEBE I DECU (122)\nBEBI OPREMA (65)\nBEBI KOZMETIKA (192)\nŽESTOKA PIĆA (174)\nSOKOVI NAPICI I SIRUPI (413)\nKAFA I ČAJ (254)\nTOPLI I SLATKI NAPICI (9)\nNEGA USTA (101)\nNEGA TELA RUKU I STOPALA (312)\nNEGA KOSE (387)\nPOKLON PAKETI I SETOVI (18)\nPARFEMI I SREDSTVA ZA OSVEŽAVANJE (146)\nBRIJANJE I DEPIL PROGRAM (115)\nPAPIRNA GALANTERIJA (155)\nHIGIJENSKI PROIZVODI (137)\nSREDSTVA ZA ZAŠTITU OD SUNCA (46)\nDETERDŽENTI I SREDSTVA ZA VEŠ (261)\nODRŽAVANJE KUHINJE (93)\nODRŽAVANJE PODOVA I NAMEŠTAJA (39)\nODRŽAVANJE KUPATILA (94)\nUNIVERZALNA SREDSTVA I OSVEŽIVAČI (49)\nODRŽAVANJE OBUĆE (8)\nPLASTIKA I PAPIR (92)\nFOLIJE KESE PAPIR ZA PEČENJE (73)\nOPREMA ZA DOM I KUĆNU HIGIJENU (180)\nTEKSTIL ZA DOMAĆINSTVO (58)\nODEĆA I OBUĆA (175)\nOPREMA ZA DOM (17)\nOPREMA ZA DOMAĆINSTVO ALATI PRIBORI APARATI (6)\nOPREMA ZA AUTOMOBILE (27)\nSVE ZA KUĆNE LJUBIMCE (136)\nŠKOLSKI I KANCELARIJSKI PROGRAM (147)\nSLAVLJA SPECIJALNE PRILIKE ROĐENDANI (106)\nKUĆNA APOTEKA (52)\nSEZONSKI PROGRAM (136)\n❯ Slatko i slano ❯ Žvake lizalice ❯ Bombone\nGrupa proizvoda: Meke bombone sa ukusima voca.\nSpisak sastojaka: Sastojci: secer, glukozni sirup, vocni sokovi (lubenica, jagoda, jabuka, narandza, grejpfrut, malina, borovnica) (2%), kokosovo ulje, kiselina (limunska kiselina), skrob, kakao puter, aromati, maltodekstrin, zgusnjivaci (gelan guma, celulozna guma, arabik guma), emulgator (estri masnih kiselina saharoze), agens za glazuru (carnauba vosak), boje (antocijani, kurkumin, karmin, beta-karoten, boja cvekle).\nNeto kolicina: 37.500\nJedinica mere: g\nStavlja u promet: Uvoznik za Srbiju: AL GROSSO d.o.o., Vodovodska 158, 11000 Beograd, Srbija\nNUTRITIVNA DEKLARACIJA ❮\nEnergija (kJ): 1648\nEnergija (kcal): 388\nod kojih zasicene masne kiseline (g): 1.7\nUgljeni hidrati (g): 92\nod kojih seceri (g): 69\nSo (g): 0.1\nKARAM.LESNIK 200G PIONIR\nBOM.MIX 250G PIONIR\nKARAMELA LESNIK 100G PIONIR\nBOM.NEGRO 200G PIONIR\nKARAM. TOFIGO SOFT VOCNE 1KG


TEŠKA NESREĆA KOD RAŠKE! Muškarac preminuo na mestu, SAOBRAĆAJ NA OVOJ DEONICI OBUSTAVLJEN! - Informer\nInformer.rs/Novosti | 09. 05. 2021.\nOko 16 časova na putu Raška - Kosovska Mitrovica, kod mesta Kaznovice, dogodila se teška saobraćajna nesreća\nSuvozač koji se nalazio u automobilu koji je učestovao u sudaru star oko 45 godina preminuo je na licu mesta, dok su tri lica zadobila povrede.\nŽeleznički saobraćaj na pruzi Raška-Kosovska Mitrovica je obustavljen.\nRaška saobraćaj Nesreća Pogibja


Tag / Stadion Crvene zvezde / Vesti online\nFK Crvena zvezda je poslao pismo Vladi Republike Srbije i Fudbalskom Savezu Srbije (FSS) sa molbom za pomoć kako bi stadion "Rajko Mitić" u što kraćem roku poboljšao infastrukturu i ispunio sve...\nVesić: Spomenik Rajku Mitiću na Zvezdin rođendan\nSkupština Grada Beograda usvojila je danas Informaciju o podizanju spomenika Rajku Mitiću ispred stadiona Crvene zvezde koji nosi njegovo ime.\n"Marakana - kuća strašnih delija koje je nekada predvodio Arkan"\nKultni fudbalski magazina "4-4-2" napravio je listu 100 najboljih stadiona na svetu. Stadion Crvene zvezde "Rajko Mitić" našao se na 43. mestu. U opisu, navodi se da je ovaj kompleks izgrađen...\nBelodedić: Crno-beli bolji, vreme je da se "Marakana" sruši\nU Tokiju je srušen Nacionalni stadion, gde je Crvena zvezda postala prvak sveta 1991. godine, a legendarni as Crvene zvezde Miodrag Belodedić rekao je da ne bi bilo loše da se i crveno-beli...\nZvezda: U petak će se razmatrati i ostavke\nCrveno-beli pozvali sve članove Skupštine da prisustvuju sednici u Medija centru stadiona.\nCrvena zvezda: Počinje prodaja i obnova sezonskih karata\nFudbalski klub Crvena zvezda je saopštio da obnova i prodaja novih sezonskih karata za sezonu 2013/14 počinje u petak 26. jula u prostorijama Servisa za članstvo na zapadnoj tribini stadiona...\nBrnović: Srbija će pobediti Hrvatsku!\nFilip Senderos na "Marakani"\nVesti, crvenazvezdafk.com 0 komentara\nCrvena zvezda obeležila 22 godine od Barija\nFudbalski klub Crvena zvezda je obeležio 22 godine od osvajanja titule prvaka Evrope u Bariju. Koktelu na stadionu Crvene zvezde su prisustvovali kapiten te generacije Stevan Stojanović, kao i...\n14:07 >> 15:20\n"Da" na severnoj tribini "Marakane"\nCrvena zvezda je obeležila 22 godine od istorijskog uspeha u Bariju u restoranu na stadionu Crvene zvezde, a jedan par je odlučio da u isto vreme ozvaniči vezu na severnoj tribini "Marakane".\nProsidba na Marakani. Sever grmeo "Oženi je!"\nJoš jedan "delija" izabrao je da zaprosi svoju devojku na utakmici. Sinoć se to desilo na "Marakani", gde se igrala utakmica između "crveno-belih" i OFK Beograda.\nDelije oterale Piksija sa Marakane!\nTrojica navijača Crvene zvezde verbalno su napala Dragana Stojkovića Piksija u "Red kafeu" na Marakani i primorala ga da napusti stadion!