ZLATKO LAGUMDŽIJA: SAMO NARODNA VAKCINA MOŽE SPASITI ČOVJEČANSTVO | Hayat.ba\nZLATKO LAGUMDŽIJA: SAMO NARODNA VAKCINA MOŽE SPASITI ČOVJEČANSTVO\nProf.dr. Zlatko Lagumdžija na svojoj Facebook stranici objavio je post o borbi protiv Covid-19, koja se kako kaže vodi na nekoliko polja.\nLagumdžija je bivši predsjednik Vlade Republike Bosne i Hercegovine, bivši predsjedavajući Vijeća ministara i ministar vanjskih poslova BiH, profesor na Ekonomskog fakultetu u Sarajevu i član brojnih međunarodnih udruženja i asocijacija.\nLagumdžija navodi da se prva borba za ljudske živote zasniva na dobijanju vremena dok se ne pronađe vakcina. Drugo, izrazito važno polje jeste ekonomska borba. Pokušaj da se prevaziđe ekonomska recesija i krene u oporavak.\nObrazlažući navedene teze na kraju zaključuje da je stava da samo Narodna vakcina – bazirana na jednakosti i solidarnosti – može spasiti čovječanstvo i vratiti nam sigurnost u nekom novom svijetu, te zbog toga smatra da novi međunarodni sporazum ne može biti na čekanju.\nKompletnu objavu pročitajte u nastavku.\nBorbi protiv COVID-19 se vodi na nekoliko polja.\nPrvo je borba za ljudske živote a protiv širenja virusa kako bi dobili vremena dok se ne pronađe vakcina. Da bi se do nje došlo što prije moraju se ujediniti svi kapaciteti koje čovječanstvo ima. Proizvodnja, distribucija i implementacija koja će biti javno dobro, efikasna, pravedna i besplatna za građane širom svijeta je izazov koji će odrediti našu budućnost i opstanak.\nDrugo polje je borba protiv ekonomske recesije i oporavak na principima održivog razvoja kroz ispunjenje Agende 2030. Ekonomsku bitku možemo dobiti samo ukoliko vakcina stigne do svih ljudi. Upravo zbog toga sam sa velikim zadovoljstvom bio jedan od 130 potpisnika „Poziva za Ujedinjenje oko Narodne vakcine protiv COVID-19“ Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji i svjetskim liderima i ministima zdravlja. Poziv je danas bio objavljen u medijima širom svijeta. Finacial Times, Le Mond, Newsweek…Pored predsjednika 4 Afričke i Azijske države koji imaju razloga za veću brigu o budućnosti od razvijenih zemalja koje su za sada u težoj situaciji zbog pandemije, na ovom Pozivu se okupilo 60 bivših šefova država i vlada kao i veći broj Nobelovaca, vodećih svjetskih ekonomista i čelnika akademske zajednice sa svih kontinenata. Vlade i međunarodne institucije se moraju ujediniti kako bi se što prije došlo do sigurne „Narodne Vakcine protiv COVID-a“, obezbjedila brza proizvodnja i distribuirala do svih ljudi u svim zemljama besplatno. To isto se odnosi na svu dijagnostiku, liječenje i COVID-19 tehnologiju.\nDonatorska konferencija 4. maja kada je skupljeno 8 milijardi dolara je dobar pokazatelj da je to moguće. Vakcine protiv pandemija su moralna obaveza i javno dobro koje se ne može ostaviti da njime upravljaju tržišne sile, monopoli, bezobzirna konkurencija i kratkovidni nacionalizmi.\nPoziv na globalni sporazum o COVID-19 Narodnoj vakcini se zasniva na tri skupa aktivnosti pod vodstvom Svjetske Zdravstvene Organizacije:\n1. Obavezno dijeljenje ukupnog svjetskog znanja vezanog za COVID-19, podatke i tehnologije sa COVID-19 licencama besplatnim za sve zemlje.\n2. Uspostava globalnog i pravednog plana, finansiranog od strane razvijenih zemalja, za brzu proizvodnju i distribuciju vakcine i svih COVID-19 proizvoda i tehnologija uz garanciju transparene cijene koštanja i snabdijevanje u skladu sa stvarnim potrebama. Rad na ovome mora početi odmah kako bi se napravili prozvodni kapaciteti za proizvodnju milijardi vakcina i testova kao i obučili milioni plaćenih i zaštićenih zdravstvenih radnika koji će obavljati ovaj posao.\n3. Garantiranje COVID-19 vakcine, dijagnostike, testiranja i tretmana besplatno svima i svugdje. Ovo se mora raditi po prioritetima tako da prvi budu oni koji su na „prvim linijama fronta“, najranjivija populacija i siromašnije zemlje koje imaju najmanji kapacitet da spašavaju ljudske živote.\nPoziv sadrži i druge preporuke i aktivnosti na uspostavi hitnih i sveobuhvatnih reformi zdravstvenog sistema kao i vladavine prava i nadzora nad cijelim procesom.\nNaš je zajednički stav da samo Narodna vakcina – bazirana na jednakosti i solidarnosti – može spasiti čovječanstvo i vratiti nam sigurnost u nekom novom svijetu. Upravo zbog toga novi međunarodni sporazum na ovim principima ne može biti na čekanju.\nBorbi protiv COVID-19 se vodi na nekoliko polja. Prvo je borba za ljudske živote a protiv širenja virusa kako bi dobili…\nPosted by Zlatko Lagumdžija on Friday, 15 May 2020


Ko je Kreg O’Šenesi, novi član Novakovog tima? – REPORTER\nKo je Kreg O’Šenesi, novi član Novakovog tima?\nKo je Kreg O’Šenesi i šta je njegov posao?\nSrbin je, uporedo sa oporavkom i pripremama za sledeću sezonu, kompletirao tim sa kojim će ubuduće sarađivati. “Supertreneru” Andreu Agasiju pridodat je nedavno penzionisani Radek Šćepanek, kondicioni trener biće Marko Paniki. Ulises Badio ostao je fizioterapeut, dok će svoju ulogu i dalje povremeno obavljati Pepe Imas, duhovni savetnik ili guru, kako ga nazivaju strani mediji.\nOsim njih, u Novakovom timu pojavilo se novo ime, nepoznato jedino za one koji ne prate tenis toliko često.\nKreg O’Šenesi, Amerikanac rođen u Teksasu, prebacivanje loptice preko mreže pretvorio je u slova, brojeve i grafikone koje je testirao u juniorskoj konkurenciji.\nKreg O’Šenesi je počeo novinarsku karijeru mnogo pre nego što je u svetu tenisa postao poznat po svojim video analizama. To ga je učinilo jednim od najtraženijih stručnjaka u ‘belom sportu’. Osnivač je sajta “Brejn gejm tenis” (Brain Game Tennis) na kojem pojednostavljuje najbolje obrasce za igranje tenisa.\nFoto: Screenshot (braingametennis.com)\nDiplomirani je novinar, od 2012. svoje usluge stavio je na raspolaganje poznatom “Njujork Tajmsu”, tokom 2015. je sarađivao sa nemačkim teniserom Dastinom Braunom. Njemu je pomogao da u tom periodu savlada Rafaela Nadala na Vimbldonu.\nČiitavu sezonu za nama radio za ATP kao jedan od vodećih analitičara igre. Više od 20 godina je u tenisu, pored Brauna je radio i sa Kevinom Andersonom i njegove metode su se pokazale na najvišem nivou.\nČovek koji radi sa brojevima\n“Ljudi me nazivaju statističarem ili čovekom koji radi sa brojevima, ali osnova ono čime se bavim uopšte nije matematika, već pisanje. Statistička strana je prirodno evoluirala od pokušaja da igrači koje treniram pobede više mečeva. Posmatram mnogo elemenata prilikom treniranja igrača – bilo da je to njihov način ishrane, fizička sprema, fleksibilnost, udarci, tehnika… Stvar koja najviše od svega utiče na analizu jeste strategija koju koriste u igri”, objasnio je Kreg O’Šenesi način svog rada.\n“Da li teže teže taktici koja najbolje pristaje njihovom stilu igre? Da li je maksimalno koriste protiv svakog protivnika? Igranje protiv nekih rivala znači da želite da napadnete određene segmente njihove igre, a nešto da izbegnete. Svojim teniserima bih napravio video i potom igru razložio na pojedinačne elemente, poput onoga koliko puta su servis plasirali ‘široko’ (po dijagonali), koliko puta su ga pogodili, koliko su takvim početnim udarcem osvojili poena, a koliko im se loptica vratilo.”\n“Takođe, u velikom broju slučajeva važno je da li su udarili forhend ili bekhend posle servisa. Postoje četiri velika elementa poena – servis, ritern, razmena i prilaz mreži i, ako uspete da ih razložite na manje segmente, možete razumeti prave obrasce igre. Na taj način sam napredovao kao trener i pokušavao da razumem koje su strategije bolje od drugih”.\nHow much better was he than the rest? Light years, & then some… 🏆💪👊 https://t.co/0gi6psTuMQ pic.twitter.com/yXDGVuinE8\n— Craig O’Shannessy (@BrainGameTennis) 25. јун 2017.\nNovi pristup igri\nKregovim angažovanjem, Đoković će biti u mogućnosti da maksimalno iskoristi svoje bogato znanje i iskustvo sa ATP tura, i upotrebi ga za kreiranje taktika najpogodnijih za određene protivnike. Kreg O’Šenesi veruje da prelazak sa jednog na drugi pristup tokom samih mečeva može biti od vitalnog značaja za promenu ‘momentuma’ u situacijama kada na terenu ne ide tako dobro.\nKao primer je naveo izuzetno poboljšanje Rodžera Federera u duelima sa Rafaelom Nadalom tokom poslednjih 12 meseci, pošto je Švajcarac vezao pet uzastopnih trijumfa, uključujući one u finalu Melburna, Majamija i Šangaja.\nIako mnogi misle da je šestomesečna pauza koju je, zbog problema sa kolenom, Rodžer napravio tokom 2016. razlog njegovog “vaskrsnuća”, Teksašanin veruje da je promena taktike donela prevagu u duelu sa najvećim rivalom.\n“Ne znam da li je to vreme iskoristio da popravi bekhend – oduvek ga je imao, samo nije bio dovoljno posvećen tom udarcu, posebno ne prilikom riterna. Rafa je uvek, ali uvek ciljao Rodžerov bekhend, koji je slajsom vraćao servise. To je funkcionisalo protiv drugih protivnika jer je tim udarcem neutralisao poene, prilazio osnovnoj liniji prilikom ‘relija’ i gledao kako da izbegne bekhend. Međutim, kada bi se odlučivao za slajs protiv Nadala, protivnik bi ga ostavljao dijagonalno i nikada mu ne bi dozvolio da ‘uđe u poen’. To je bila jedna od onih situacija kada taktika funkcioniše protiv svih ostalih protivnika, ali ne i protiv jednog. Zato je Rafa nastavljao da ga ‘udara’ po toj strani. Konačno se posvetio tome da istupi i radi na ‘blokiranju riternom’, što mu je donelo veliki boljitak. Oduzimao je vreme protivniku za udarac i samim tim skraćivao poene. Moje mišljenje je, da je u toj situaciji, bilo pitanje samo tog iskoraka u teren i posvećivanje bekhendu. Sada je to konačno učinio i postao nezaustavljiv”.\nCilj – Prekinuti Federerovu i Nadalovu dominaciju\nNajbolji srpski sportista izbegao je operaciju i pripreme za novu sezonu počeo pod budnim okom Andrea Agasija, stigao je i Šćepanek, pre nego što ih je Kreg O’Šenesi prošle nedelje posetio u Monte Karlu. Proveo je nekoliko dana sa timom, saradnja je ugovorena i postavljen prvi cilj – razbiti dominaciju koju su Federer i Nadal uspostavili od januara.\n“Apsolutno!”, kao iz topa je izgovorio na pitanje da li osvajač 12 Grend slem titula može da ih zaustavi.\n“Svako ima omiljen obrazac onoga što želi da uradi naterenu. Rodžer je jedan od najboljih servera u istoriji ovog sporta, ali postoje i drugi elementi. I dalje mora da vraća protivničke servise, da promašuje svoje početne udarce, ostaje u razmenama… Naravno, postojaće trenuci kada će biti nedodirljiv i to je okej, ali će biti i onih kada će protivnici dobijati priliku u njegovim servis gemovima.”\n“Tada želite da znate koji deo terena je najbolje napasti i šta možete da očekujete da će vam se vratiti s druge strane. Isto je bilo kada sam radio sa Dastinom Braunom – pobedio je Nadala na Vimbldonu jer su postojali delovi terena na kojima se Rafa nije osećao baš najkomfornije. Dastin je to koristio i zato je pobedio – 90% plana nije imalo mnogo veze sa Braunom, već sa činjenjem onoga što Rafa ne želi da radi. Dastin je napravio sjajan posao i uspeo da to realizuje na terenu”.\n— Craig O’Shannessy (@BrainGameTennis) 28. септембар 2017.\nStatistika je veoma bitna\nMnogima i dalje nije jasno šta će konkretno biti njegov posao. Zadatak O’Šenesija je da na osnovu brojnih statističkih parametara prilagođava Đokovićevu igru svakom pojedinačnom protivniku. Fokus će biti na pronalasku pukotina u taktici rivala i njihovim konstantnim eksploatisanjem.\n“Kao strateški trener, nikada ne želite da da se nadate. Koncentrišete se na jednog čoveka na terenu, fokus vam je stalno na vašem igraču i pokušavate da uradite sve da on igra dobro. Borite se da ‘preživite’ svaki sledeći dan. Na kraju, mentalna snaga je ključ svakog nivoa profesionalnog sporta”.\n“Ne, ne postoji ništa”, istakao je Kreg O’Šenesi, brzo obrazloživši svoje mišljenje.\n“Mislim, Rodžer se vratio posle velike pauze i osvojio Australijan open – sve je moguće. Gubio je 3:1 u petom setu finala sa Nadalom. Rafa je imao nekoliko poena u kojima je mogao da prelomi meč, ali se Federer održao. Ali postojalo je nekoliko ključnih momenata tokom kojih je Španac mogao da reši taj okršaj”.\nNepoznati detalji saradnje\nStrategic analyst Craig O’Shannessy joins Novak Djokovic’s team https://t.co/xhS4GSENB8 pic.twitter.com/DX2FtWwi6Q\n— Tennis World English (@TennisWorlden) 14. децембар 2017.\nIzvor i foto B92 Nikola Đukić (@NikolaDjukic43)


Merkur u sedmoj kući nagoveštava postojanje većeg interesovanja i veće otvorenosti prema partnerstvima i zajedništvu, uz spremnost na saradnju, dogovore i kompromise. Ova pozicija Merkura upućuje na veliku društvenost, otvorenost i komunikativnost što može biti od velikog značaja u ljubavnom životu, konkretno na polju braka ali može biti od nezanemarljivog značaja i za ostvarenje uspešnih poslovno-finansijskih rezultata u radu sa ljudima. Može biti naglašen i snažan potencijal za ostvarenje većih uspeha u javnim nastupima kao i potencijal za osvajanje veće popularnosti posredstvom naglašenog šarma i retoričkih sposobnosti.\nZa ovu individuu je često karakterističan i racionalan, taktičan, logičan i sofisticiran um. Neretko je prisutan i uravnotežen i diplomatski pristup stvarima u životu.\nNaglašena je težnja da se životni ciljevi i planovi baziraju na racionalnim i logičkim principima pri čemu je pre ostvarenja konkretnih zamisli prisutno nastojanje na detaljnom analiziranju i obradi raspoloživih podataka i činjenica sa željom da sve protekne u savršenom redu.\nPostojanje skladne komunikacije u međuljudskim odnosima je često od suštinskog značaja u životu zato što upravo otvorena, diplomatska i konstruktivna komunikacija može doneti plodne rezultate na mnogim životnim poljima i doprineti lakšem ostvarenju zacrtanih ciljeva.\nOvo je obično u pitanju izuzetno društvena, ekstrovertna i elokventna ličnost. Najviše od svega ceni živ razgovor. Veoma uživa u intelektualno podsticajnim razgovorima u druženjima sa zanimljivim, inteligentnim, svestranim i duhovitim osobama. Voli da debatuje i da učestvuje u raznim okupljanjima bilo da su oni zabavnog karaktera ili da se održavaju u edukativne svrhe.\nPoložaj Merkura, (planete komunikacije) u sedmom polju (zaduženom za brak) upućuje na nekoga za koga važi da je velika pričalica u braku. Voli da u svom braku vodi glavnu reč nastojeći da u gotovo svakoj prilici preuzima dominantnu ulogu u vođenju razgovora. Ima potrebu da vodi računa o gotovo svakoj sitnici u svom bračnom gnezdu i da se za sve stvari izričito pita. Neretko uživa u tome da na voljenu osobu ostavlja utisak nekoga ko se, ama baš u sve razume.\nTeži i da u svom braku održava kristalno jasnu ljubavnu situaciju putem iskrene i otvorene komunikacije ukoliko shvati da nastojanje na otvorenom dijalogu uz otvoreno iskazivanje ljubavnih emocija može biti od suštinskog značaja za postizanje i održanje harmoničnog slaganja u braku a, takođe, jako bitnim smatra i postojanje dovoljne spremnosti na razumne ustupke i na kompromisna rešenja.\nDodatno što se tiče braka, ovakav Merkur daje snažne indicije o postojanju mogućnosti da se osoba odluči da dva puta ostvari brak. Takođe, zanimljivo je napomenuti i da prilikom odabira osobe za brak neretko prednost daje mlađim osobama ili osobama koje su mladolikog izgleda.


Filip David: Velika apatija u Srbiji, posebno kod mladih\nBEOGRAD - Književnik Filip David kaže da ne može ništa da kaže za evropsku politiku premijera Vučića, ali da ga zbunjuju njegovi saradnici iz Miloševićevog vremena.\nGrađanska Vojvodina poziva na solidarnost sa Filipom Davidom\nNOVI SAD - Književnik Filip David već danima je na meti napada "provladinih i ekstremističkih medija" pa je ova organizacija pozvala civilne organizacije, javne ličnosti i gradjane da se solidarišu sa njim.\nNUNS: Govor mržnje Ratka Dmitrovića\nBEOGRAD - "Iako je u pitanju kolumna, čiji autori imaju pravo da slobodno iznose svoje stavove, podsećamo da ovo pravo ne podrazumeva dozvoljenu diskriminaciju i govor mržnje."\nSlučaj Filipa Davida: Tasovac nije čuo za Waltera Benjamina\nKOMENTAR - Kad Tasovac kaže da je “kultura tačka konsenzusa oko koje se moramo naći”, onda on u stvari kaže da ga nije briga iz kojih se razloga David ograđuje od politike predsednika Nikolića.\nVučić: Nikolić tačno odgovorio Filipu Davidu\nBEOGRAD - "Ne znam šta ima on da se ograđuje. To je njegova stvar, imao bih ja tu pitanja, ali mislim da je predsednik odgovorio tačno", rekao je Vučić.\nNikolić o Davidu: Ni hrabrosti, ni vaspitanja\nBEOGRAD - Predsednik Srbije Tomislav Nikolić izjavio je danas da za ono što je pisac Filip David napravio u Narodnoj biblioteci Srbije "nije bilo potrebno ni hrabrosti, ni vaspitanja"\nFilip David primio nagradu i ogradio se od prisustva Nikolića\nBEOGRAD - \_"Moram da se ogradim od prisustva Tomislava Nikolića. Poštujući instituciju predsednika, ja od 90-ih ne podržavam njegovu politiku\_", rekao je David u obraćanju prisutnima na proslavi Dana Narodne biblioteke Srbije.\nFilip David: Važno je boriti se da se nešto promijeni\nZAGREB - "Nikada nisam poželio živjeti u nekoj drugoj sredini a zbog toga što je ta sredina u kojoj sam živio u nekom trenutku bila takva kakva je bila – izvitoperena - ja sam osjećao potrebu braniti je na svoj način", pojasnio je.\nDosad najambicioznije izdanje Festivala svjetske književnosti\nZAGREB - Bogat program kojemu je cilj predstaviti hrvatskoj publici neke od najvažnijih glasova suvremene svjetske i domaće literarne scene otvorit će u četvrtak gostovanje nagrađivanog francuskog pisca i scenarista Davida Foenkinosa.\nPISCI I PORUKE\nFilip David: Pisanje je neka vrsta čuda\nZAGREB - "Nisam od onih pisaca kojima je stalo do poruke, jer posao pisca je da pripovijeda, a na čitateljima je da u pripovijedanju pronalaze i uzimaju ono što ih se dotiče."\nFilip David otvara prvi Savamala Book Fest\nBEOGRAD - Od 22. do 28. marta, u Mikser House-u (Karađorđeva 46), održaće se prvi Savamala Book fest, u organizaciji Mikser House-a, City Magazina i MakArt Distribucije.\nDanilo Kiš danas bi imao 80 godina (VIDEO)\nBEOGRAD - Logori su prelomna tačka, ne samo dela nego i života Danila Kiša. I to ne samo fašistički logori. Oni drugi o kojima je pisao takođe su ga mnogo koštali.\nFilip David: Uvredljivo je što je Vulin išao u Auschwitz\nBEOGRAD - "Sigurno je da je bilo ličnosti za koje je primerenije da nas tamo predstavljaju. Zašto ja ovo pričam? Naime, ovo je moja domovina i ja želim da se njome ponosim, a ne da je se stidim", rekao je David.\nFilip David dobitnik NIN-ove nagrade za roman "Kuća sećanja i zaborava"\nBEOGRAD - “Pisana u prepoznatljivom stilu uglednog autora, Kuća sećanja i zaborava je jedan od najautentičnijih romana novije srpske književnosti”.\nHorvat, David i Albahari u najužem izboru za NIN-ovu nagradu\nBEOGRAD - Oto Horvat, Filip David i David Albahari su tri pisca čiji su romani ove godine ušli u najuži izbor za 61. NIN-ovu nagradu koja će biti dodeljena u ponedeljak, 19. januara.\nDani posvećeni Mirku Kovaču od 25. do 28. rujna u Rovinju\nZAGREB - Dani Mirka Kovača izniknuli su iz ideje da se na neki način pokuša očuvati živim sjećanje na njega, ali možda još i više na ideje koje je zastupao.\nDavid: Naša najveća nesreća danas je nepostojanje alternative\nBEOGRAD - "Mi zapravo danas više nemamo alternativu, mi nemamo taj horizont nade. Mi ne znamo šta je iza tog horizonta. Ako nemate mogućnost izbora, nemate ni slobode."\nBlistavo i strašno: Drugi nastavak memoara Bekima Fehmiua\nBEOGRAD - Druga knjiga govori o njegovoj uspešnoj glumačkoj karijeri u bivšoj Jugoslaviji i svetu, njegovom glumačkom razvoju i internacionalnoj karijeri i njegovom doživljaju raspada Jugoslavije.\nBEOGRAD - Filip David: \_"Ja se sećam, još u vreme Miloševića, da je ministar kulture Željko Simić objavio veliki tekst sa naslovom: Danilo Kiš nije vaš, nego naš!\_"\nFilip David: Ovakva Srbija teško da nekome može biti dobar partner\nBEOGRAD - \_"Najgore bi bilo da se ponovo nađemo u situaciji izolacije ili samoizolacije. Videli smo i doživeli kako to izgleda.\_"\nForum pisaca protiv medijske hajke na Nikolaidisa\nBEOGRAD - Beogradski dnevnik Politika je jasno pokazao da srpska politička elita nije odustala od svojih hegemonističkih namjera prema Crnoj Gori, čemu se Forum pisaca odlučno suprotstavlja.


Naslovna Emisije Spremite se! Milan Živadinović UŽIVO sa nama pred meč Srbije! Postavi mu...\nNastavljamo sa našim Mundijal specijalom! U prvoj emisiji pred početak prvenstva naš gost bio je Vlado Čapljić, a sada ćemo ugostiti nekadašnjeg selektora Jugoslavije! U pitanju je Milan Živadinović, a emisija je na programu u petak od 12 časova!\n“Orlovi” svoj meč sa Švajcarskom igraju od 20 časova tog dana, pa ćemo sa nekadašnjim selektorom nacionalnog tima analizirati šanse Srbije da već u drugom duelu svoje grupe obezbedi prolaz dalje.\nKLADI SE NA SRBIJU! KVOTA JE 3.20!\nNaravno da i ti možeš da učestvuješ u emisiji tako što ćeš postaviti pitanje na fejsbuk stranici Meridian sporta, kao i na tviter, fejsbuk i instagram stranicama Meridianbeta.\nPosle pobede nad Kostarikom vlada veliko nestrpljenje pred ovaj meč, a mi smo pre Mundijala razgovarali sa gospodinom Živadinovićem o predstojećem Svetskom prvenstvu. Tada smo pričali o našoj grupi, Kostariki, Švajcarskoj, Brazilu, ali i o ostalim selekcijama.\nOpet ćemo pretresti slične teme sa nekadašnjim selektorom Jugoslavije, te trenerom Crvene zvezde, Budućnosti, Rada, OFK Beograda, ali i selektorom Iraka, Mijanmara, Gane, Jemena…\nNaravno da ćemo se dotaći i favorita za osvajanje, sjajnog otvaranja za domaćina Rusiju, samog doživljaja Svetskog prvenstva o čemu bi dosta toga mogao da nam kaže Živadinović, ali zna se šta će biti glavna tema.\nDočekajte meč Srbija – Švajcarska zajedno sa nama, uz analizu Milana Živadinovića! Petak od 12 časova!\nPrethodni tekstŽeljko Pantić: Srbija ide dalje, SMS ide u Real! A Stanojević je bio krpa! (VIDEO)\nSledeći tekstŠta mora da uradi Srbija? Tri džina, bez tonika, mogla bi da opiju Švajcarce!


OBRATI PAŽNJU! OVIH 5 GREŠAKA SIGURNO PRAVIŠ PRI IMPLEMENTACIJI KOUČINGA U SVOM TIMU! - Erickson Coaching Serbia\nTrening „Roditelj kao kouč“\nZašto doći na trening „Umetnost i nauka koučinga“?\n24 јануара 2018\nOBRATI PAŽNJU! OVIH 5 GREŠAKA SIGURNO PRAVIŠ PRI IMPLEMENTACIJI KOUČINGA U SVOM TIMU!\nКоментари су искључени на OBRATI PAŽNJU! OVIH 5 GREŠAKA SIGURNO PRAVIŠ PRI IMPLEMENTACIJI KOUČINGA U SVOM TIMU!\nOd menadžera se u biznisu očekuje da zaposlene podrže u ostvarivanju ciljeva, tako što će im pružiti sve potrebne resurse, alate i razvojne programe koji će im pomoći u daljim karijernim koracima. Nažalost, mnogi menadžeri nemaju predstavu ili imaju površno znanje šta znači efektivan koučing. Nije dovoljno pročitati dobar blog, ili odlušati radionicu od sat vremena. Potrebno je vreme, vežba, pravi izvori i kvalitetni treninzi da bi jedan menadžer bio obučen da na pravi način koučuje svoje zaposlene.\nNAREDNIH 5 GREŠAKA SU NAJČEŠĆE U BIZNIS KOUČINGU, ZATO VAM NAPOMINJEMO DA OBRATITE PAŽNJU NA NJIH.\nGreška #1: Koučing = evaluacija rezultata\nNeki menadžeri misle da je najbolji trenutak za koučing u toku godišnje evaluacije rezultata zaposlenog. Međutim, evaluacija i koučing su dve potpuno drugačije stvari. Evaluacije se dešavaju godišnje, nikad češće od jednom u kvartalu, a što se koučinga tiče, reč je o procesu koji se često odvija na dnevnoj ili nedeljnoj bazi. Slično tome, evaluacije se fokusiraju na to šta se dešavalo u prošlosti, dok se koučing fokusira na ono što nas čeka u buućnosti. Na kraju krajeva, evaluacije podrazumevaju papirologiju i birokratiju, dok koučing treba biti neformalnije i lične prirode.\nGreška #2: Koučing kao aktivnost niskog prioriteta\nMenadžeri se suočavaju sa mnogim zahtevima i često su primorani da u fokus stave brojke i izveštaje, ili da se fokusiraju na svog menadžera, samo da bi pregurali i spojili kraj sa krajem. Rezultat ovoga je tretiranje koučinga kao nečega što se može odlagati u nedogled. Nažalost, bez koučinga, sasvim je izvesno da ni rezultati neće biti baš dobri, i pre ili kasnije, loši rezultati privući će pažnju menadžmenta, investitora i što je najgore od svega, klijenata.\nGreška #3: Nalaženje izgovora da se izbegne koučing\nIzgovore uvek možete da smislite. Česti izgovori koje možemo da čujemo jeste da menadžeri i tim lideri postaju svesni da veštine potrebne za uspeh u njihovom sektoru nisu od koristi za uspeh u koučingu. Samim tim, oslanjaju se na rečenicu: „Ja nemam potrebne kompetencije i nisam za kouča!“.\nSa druge strane, tim lideri koji nisu eksperti u npr. marketingu mogu imati uverenje da nemaju kredibilitet za pružanje koučinga nekome ko je ostvario bolje rezultate u datoj oblasti. Na kraju, u kompanijama koje nisu razvile koučing kulturu, često se dešava da menadžeri nisu koučovani, ili nisu nagrađeni/pohvaljeni za pružanje koučinga. A sada zaobiđite izgovore, i pripremite argumente zašto treba koristiti koučing u kompaniji!\nGreška #4: Pružanje feedback-a i sugestija\nMnogi menadžeri pružaju koučing kroz to što govore podređenoj osobi šta je uradila pogrešno i kako to da ispravi. Iako je ovaj proces efikasan sa tačke vremenskog aspekta, mnogi ljudi na ovakav tip koučinga odgovaraju tako što postanu pasivno – agresivni (tiho prihvatajući to što im se govori ali razvijajući gnev unutra) ili odlazeći u totalnu defanzivu i raspravu. Davanjem sugestija ne dopirete do zaposlenih, a oni neće naučiti iz svojih grešaka. Najgore od svega, koučing koji se sastoji od feedback-a i sugestija narušava odnose između zaposlenih.\nGreška #5: Koučing putem primera\nOvo je najveća greška od svih. Menadžer i zaposleni zajedno obavljaju sastanak sa klijentom i menadžer, u momentu kad prepozna da nešto kreće naopako ili da nije po planu, uskače i „pokazuje kako se to radi“. Ovakav tip koučinga uništava kredibilitet zaposlenog pred klijentom, i što je najgore, može se vratiti kao bumerang, budući da menadžer sam možda nije najbolje upoznat sa celom situacijom vezanom za datog klijenta. Takođe, ovaj postupak može uticati na samopouzdanje ili na buđenje inata kod zaposlenog, tako da je željeni efekat sigurno nećemo postići!\nZaista se nadamo da sebe niste prepoznali u greškama koje smo prethodno naveli. Ukoliko se ipak prepoznajete, ne primajte ovo k srcu. Ovakve greške toliko su česte da su zaposleni već spremni na njih. Na svu sreću, lako je naučiti kako se pruža efektniji koučng, a na treningu „Umetnost i nauka koučinga“ možete naučiti kako!\nRazvoj zaposlenih koji štedi vreme i novac\nOdržan je modul 3 treninga “Umetnost i nauka koučinga”\nOdržan je panel “Kad iskustvo progovori”\nPanel “Kad iskustvo progovori”\nOsobine lidera – 10 koučing osobina koje će vam pomoći da postanete lider koga zaposleni žele da slede\nNedostajući sastojak za razvoj – Koučing sa kolegom\nOBRATI PAŽNJU Ovih 5 grešaka sigurno praviš pri implementaciji koučinga u svom timu!\n8 lekcija o liderstvu kouča Stiv Džobsa, Erika Šmita i Lerija Pejdža


Ambasador Fild: Velika Britanija pozdravlja uvođenje sankcija, nastavićemo podržavati BiH - Moja Hercegovina\nPočetna / Ambasador Fild: Velika Britanija pozdravlja uvođenje sankcija, nastavićemo podržavati BiH\nAmbasador Fild: Velika Britanija pozdravlja uvođenje sankcija, nastavićemo podržavati BiH\n6. Januara 2022. 9:33\nAmbasador Velike Britanije u BiH Metju Fild pozdravio je aktivnosti SAD-a i uvođenje sankcija Miloradu Dodiku i drugim pojedincima te je poručio kako će Velika Britanija nastaviti raditi s partnerima na pružanju podrške BiH.\nFild je izjavio kako destabilizacija i korupcija predstavljaju veliku prijetnju za BiH.\n“Ujedinjeno Kraljevstvo pozdravlja današnje uvođenje sankcija SAD-a usljed postojećih prijetnji po stabilnost BiH. Destabilizacija i korupcija predstavljaju prijetnju napretku ostvarenom u proteklih 26 godina. Ujedinjeno Kraljevstvo će nastaviti raditi sa partnerima na pružanju podrške”, rekao je ambasador Fild.\nPovodom sankcija oglasio se i britanski zvaničnik lord Tarik Ahmad od Vimbldona koji je takođe pozdravio djelovanje Sjedinjenih Američkih Država.\nOznakeambasador Metju Fild Milorad Dodik SAD sankcije velika britanija


2mm 100PCS/Mnogo Priručnik Pravi Nalaz 18 Crna Gumene Ogrlicu Vrpcu Za Uradi Sam Zanat Nakit Ova Kategorija Perle And Pravi Nakit - Valuemarket.news\nVelicina : 2mm\nMaterijal : gumene kabl sa jastoga clasps\nOMH veliko nakit 15PCS Tibetanski silver mikrofon muziku metal letac perle pogodan za nakit/Slobodna isporuka ZL215\nKM 6.00 6.42 14 %\nMATERIJAL : Tibetanski SilverVELICINA : 26x17 mmUSLOV : 100% NOVI Težinu : 0.01 g broj : 15pcs Veliko pomoći : PRETVARANJE : 1 MM = 0.0394 CM, 1 CM=25.4 MMOMH veliko 50g 120pcs antikviteta silver / zlatni Tibetanski Silver Cvijet Kape / Perle Za Nakit NAS čini$ 1.99 / mnogokomade / mnogoOMH veliko 50g(o 150pcs) pomešao silver / zlatni Cvijet Kape Za Nakit NAS čini$ 4.99 / mnogokomade / mnogoOMH veliko 100pcs Antikviteta Silver Zlatni Ton Dugo Glavu Pronalazak Igle U Izaberi Boju NAS$ 6.99 / mnogokomade / mnogo OMH veliko Mnogo 30 Pomešao Tibet Srebrni Auto, Šarm Perle Letac Čep Stati Evropska Narukvicu ZL545NAS$ prije 4,28 / mnogokomade / mnogoOMH veliko 100g(o 80pcs) Mnogo Pomešao Anđeo Vila Ljudi Šarm Priveske nakit pribor NAS$ 3.99 / mnogokomade / mnogoOMH 50pcs 7x9 10x12 11x16 13x18 20x30cm izabrati mix Božić Venčanje čipke poklon torbu Organza Torbe Jewlery pakovanje Poklon Torbicama NAS$ 2.99 / mnogokomade / mnogoOMH veliko Anđeo Tearl 18 KT belog zlata je Austrijski kristali mode Privjesak Naušnice + ogrlicu Nakit set 4288 NAS$ 4.99 / postavioOMH veliko 4mm 6mm 8mm 10mm 12mm Loptu Crna Boja Magnetno Hematit Nalazi Letac Perle Narukvicu perle NAS$ 0.99 / packOMH veliko Besplatno brod 40pcs tibetanski silver letac perle Nakit metal perle 5 X4mm ZL156 NAS$ 0.99 / mnogokomade / mnogoOMH veliko Besplatno brod 100pcs tibetanski silver twist prsten letac perle Nakit metal perle 8 X1mm ZL127 NAS$ 0.99 / mnogokomade / mnogoOMH veliko Besplatno brod 50pcs tibetanski silver letac perle Nakit metal perle 5.5 MM ZL176 NAS$ 0.99 / mnogokomade / mnogoOMH veliko Besplatno brod 12pcs tibetanski silver letac perle Nakit metal perle 7.5 X7mm ZL120 NAS$ 0.99 / mnogokomade / mnogoOMH veliko Besplatno brod 30pcs tibetanski silver cvijet letac perle Nakit metal perle 7 X3mm ZL137 NAS$ 0.99 / mnogokomade / mnogoOMH veliko Besplatno brod 100pcs tibetanski silver daisy letac perle Nakit Nalazi metal perle 6 X1.5mm ZL133 NAS$ 0.99 / mnogokomade / mnogoOMH veliko besplatno brod 4mm 100pcs Bijele Crni rundu čašu letac pearl perle Mnogo boja po NAS$ 0.99 / mnogokomade / mnogoOMH veliko besplatno brod 200loop 1x55mm Silver / Zlatne Pamćenje žicama Za Lisice Narukvicu Narukvicu NAS$ 2.99 / mnogokomade / mnogoPlaćanje : metode Plaćanja dostupan u Alixpressinclude : Kreditnu Karticu Realnom Vremenu OMH masovnu1 : Red iznos je manje od 35 dolara,ćemo kroz Hong Kong paket isporuka.Ne praćenje broj upit (molim te ne obraćaj pažnju na prati kodeks)Oni su obično potrebno 2035 dana do tvoje zemlje (osim praznike)2 : Red iznos više od $ 35 godina, mi ćemo kroz Kini post poslati paket.(Tamo je praćenje kod za praćenje paket)3 : Red iznos više od $ 120, slobodna isporuka preko DHL / HITNU / u Fed Ex(Afričkih zemalja,Južnoj Americi zemlje i neke druge osamiMolim te, čitaj Utovar i Predati)Molim vas, budite sigurni da ćemo poslati paket za vas sutra...\nKM 50.00 53.85 14 %\nKM 3.00 5.97 14 %\nKM 4.00 5.55 14 %\nKM 30.00 33.00 14 %\nSlobodna Isporuka 100 metara (92Meters) 3 mm x 1.5 mm Lajm Zelena JEDNU STRANU Stan Faux Svetle Kože Vrpcu uradi sam Kožni Konopac\nKM 24.00 26.98 14 %\nDobrodošli u našu Prodavnice! Opis : Ćemo jamčiti sve naše stvari su u dobrom stanju prije isporuke Mi pružamo ti najbolje iskustvo u kupovinu i najmodernije stvari u vrlo nisku cijenu3mm1.5 mm 92 Meters (100 metara ) Lajm ZelenaJEDNA STRANA Stan Faux Svetle Kože VrpcuMaterijal : Lažna KožeVelicina : Otprilike : 31.5 mm Dia.pretvaranje : 1 cm = 25.4 mm ili 1mm = 0.0393 cmBoja : Lajm ZelenaKvantitet : Ti ćeš dobiti 100 metara od ovoga stavka na listi cijenaDio Nije.Napomena Kože VrpcudostavaPovrat novca : Ćemo povrat novca ako mi ne date u isporuka period Povratne informacije : Musterija je veoma važno za nas...\nKM 2.00 2.49 14 %\nKM 29.98 14 %\nKM 3.00 4.25 14 %\nKM 2.08 14 %\nKM 7.00 8.25 14 %\nKM 3.00 3.86 14 %\nKM 23.70 14 %\nKM 10.47 14 %\nKM 22.00 34.45 14 %\nKM 4.00 5.67 14 %\n14MM Crni Kamila DRAGULJ Veliku Rupu na Slobodi Perle Šarm Stati Šarm Nakit Narukvicu Nalazi (5 pc/mnogo) H173\nKM 6.00 7.49 14 %\nMaterijal : Crna KamilaVeličine(Otprilike) : 14x8 MM (vanjski promjeru 14mm,Širom 8mm, Rupu 6mm )Težine(Otprilike) : 3 g / PCKvantitet : 1 Mnogo (5 pca)\nKM 48.45 14 %\nKM 24.00 27.00 14 %\nSlobodna isporuka-Srebro Ton Sigurnost Igle Nalazi 19x5mm, prodali po kutiju od 500\nKM 6.00 6.97 14 %\nSlobodna isporukaSrebro Ton Sigurnost Igle Nalazi 19x5mm, prodali po kutiju od 500Materijal : Legure(Trag i novčić na sigurnom)Velicina : Otprilike : 19x5mm 3 / 4x1 / 4"Rupu veličine : 1.9 mm Debljine : 1.7 mmpretvaranje : 1 cm = 25.4 mm ili 1mm = 0.0393 cmBoja : Silver TonKvantitet : Ti ćeš dobiti 500 Pcs ovo stavka na listi cijenaDostava & Predati Isporuka Metod Datum Isporuke Glavna Brodska Kini Zrakom 820 radnih Dana da širom Svijeta Slobodan!! DHL 58 Posao Dana smo glavni poštanske bazirajući se na stvarnoj troškove dostave...\nKM 4.00 4.49 14 %\nFANXI od drveta Krem-bijeli&Mračno gray 9 mjesta Naušnice prikaz potpore sa microfiber za izložbu Uho pastuha Prikaži Držač\nKM 32.76 14 %


Rabljeni Nilfisk strojevi za pometenje skaldišta oglasi na prodaju - Hrvatska - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Skladišna oprema > Strojevi za pometenje skaldišta > Unutrašnji čistači > Nilfisk\nRabljeni Nilfisk unutrašnji čistači na prodaju\nOvdje možete pronaći popis svih Mascus oglasa rabljenih Nilfisk unutrašnji čistači marke na prodaju. Nilfisk unutrašnji čistači oglasi se mogu sortirati prema cijene, godine proizvodnje ili zemlje. Upotrijebite lijevu navigaciju kako biste suzili pretraživanje ili pročitajte više o Nilfisk unutrašnji čistači u odjeljku Brandovi.\nNilfisk BR1100 S CTransportna masa: 1508\n2014 1.196 h\nNilfisk / alto BA 650, Schrobmachine, 65 cm. AccuOpća stanje (1-5): 4, Transportna masa: 390, Oprema: Wet/dry vacuum, Certifikati: CE\nNilfisk BR 1100 SOpća stanje (1-5): 4, Oznaka CE: Da, Certifikati: CE\nNilfisk WETROK DUOMATIC 800YOpća stanje (1-5): Da\nNilfisk BR 1100 COpća stanje (1-5): 5, Broj prijašnjih vlasnika: 1\nFrancuska, DRAVEIL 91\nNilfisk CR 1200Opća stanje (1-5): 4, Oznaka CE: Da, Garancija: bij revisie 6 maanden\nNilfisk SR 1300Opća stanje (1-5): 4, Oznaka CE: Da\nNilfisk SR1900Transportne dimenzije (DxŠxV): 2.39 x 1.63 x 1.47 , Oznaka CE: Da, Transportna masa: 1225\nMascus pruza svojim korisnicima najbolju priliku za pretragu i pronalazak polovnih mašina u kategoriji Nilfisk unutrašnji čistači i druge opreme\nOvdje je kompletna lista polovnih Nilfisk unutrašnji čistači za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Nilfisk unutrašnji čistači koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promjenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”. Izaberite brend, model, cijenu i/ili lokaciju da vidite dostupne mašine u kategoriji Nilfisk unutrašnji čistači.


Ovaj naredi 134. "večiti" derbi između Zvezde i Partizana između ostalo biće čuven, između ostalog, po tome što će to biti prvi "večiti" koji će se prenositi online.\nIako uslovi za online video streaming postoje odavno, i da recimo zaintersovana publika u dijaspori ima odavno potrebne resurse u smislu bandwidtha, u Zvezdi su se tek sada dosetili da utakmice mogu da prenose i preko weba, te da dodatno zarade od virtuelne publike. Na raspolaganju je plaćanje karticama i SMS-om pa oni koji nisu u mogućnosti da prisustvuju derbiju imaće ovako prilike da gledaju prenos na PC-ju za cirka 200 dinara ;)\nTokom utakmice Web navijačima će na raspolaganju biti i navijački SMS chat, tako da će grobari i delije i vode moći da ispolje trajnu netrpeljivost ;)\nTags Crvena zvezda, Partizan, SMS, večiti derbi, web sajt Author Goran Aničić\nPrevious Previous post: links for 2008-10-03\nNext Next post: Još jedan free Photo Stock sajt\nCategories Blogosfera, InternetPosted on 12. January 2005 11. January 2009\nSvi koji su pokrenuli sopstveni blog najverovatnije je da su iskusili spam napade putem funkcije komentarisanja (comment spam). I pored nekog elementarnog nivoa zaštite koju nude gotovo sve blog CMS, maliciozni i neželjeni komentari ipak pronađu "rupu" kako bi izbili na povr&scaro...


Pazar ispustio pobedu u produžetku\nNOVI PAZAR – Košarkaši Dinamika pobedili su večeras posle produžetka domaću ekipu Novog Pazara sa 96:91 (29:17, 24:18, 20:22, 8:24, 15:10), u zaostaloj utakmici 21. kola Košarkaške lige Srbije (KLS).\nNovi Pazar je od 18. minuta bio lišen pomoći trenera Darka Kostića, koji je posle prigovora zbog sudijskih odluka kažnjem isključujućom, drugom tehničkom greškom. Pazar je, ipak, uspeo da “izbriše” minus od 21 poena iz 25. minuta, kada su Beograđani vodili sa 62:41, a domaćin potom u finišu regularnog dela susreta nije sačuvao vođstvo od 81:78.\nGoste je predvodio Bojan Tomašević sa 24 poena i 10 skokova, a pratili su ga Božidar Babović sa 19, Miroslav Pašajlić sa 13 i Gregor Glas sa 11 poena.\nBolji od ostalih u poraženom timu bili su Patrik Rembert sa 27 poena i Marko Ilić sa 20 poena i devet skokova, dok je Simion Karter upisao po 10 koševa i skokova, a Nedžad Muratović još 10 poena za Pazar.\nNovi Pazar sa 16 pobeda i 10 poraza ima četvrti učinak u KLS, dok je petoplasirani Dinamik na skoru 14/12. Pazar u subotu u zaostalom meču 26. kola gostuje Metalcu iz Valjeva, a Dinamik u okviru 28. kola dočekuje ekipu kragujevačog Radničkog. M. Minić Izvor OKK Novi Pazar #KLSRB


Koliko se razlikuju žene i muškarci kada biraju automobil 27.02.2021.\nEmotikoni u poslovnim mejlovima - Šta je prihvatljivo, a šta ne? 27.02.2021.


Dodatne funkcije Ženski sat brenda Bulova iz kolekcije Classic, inspirisan je vintidž dizajnom. Klasičan dizajn postiže savršenu nenametljivu estetiku kroz sofisticirane detalje. Suptilni tonovi metala upareni su sa prefinjenim detaljima i dijamantima koji podrazumevaju trajnu eleganciju koja je uvek u modi. Jedinstven dizajn brojčanika sa vidljivim delom mehanizma doprinosi eleganciji i čini ovaj model idealnim za sve prilike.\nNaziv: 96P181 BULOVA Classic ženski ručni sat\nCena: 42,290.00 rsd


Raičević se susreo sa ambasadorom Rumunije\nAutor:\t- 12.03.2022, 14:52 Protokol\nPredsjednik Opštine Bar Dušan Raičević sastao se sa ambasadorom Rumunije u Crnoj Gori Matei-Viorel Ardeleanuom.\nPredsjednik Raičević predstavio je ambasadoru sve potencijale grada Bara, barske privrede, naročito poljoprivrede i turizma. Oni su razgovarali o modelima uspostavljanja snažnije saradnje između dvije zemlje, odnosno između opština u Rumuniji i Opštine Bar. Iskazana je volja da Bar uspostavi saradnju sa najznačajnijim lučkim gradovima u Rumuniji, kao što su Konstanca i Mangalija, što bi pospiješilo ekonomsku aktivnost sa Lukom Bar, kao i mogućnost bratimljenja Bara i Konstance kao najvećeg lučkog grada na Crnom moru.\nAmbasador Rumunije kazao je da je cilj misije njegove države da pomogne Crnoj Gori na putu ka članstvu u EU, ali i da ojača ekonomsku i ukupnu saradnju i državnih i lokalnih vlasti zbog čega je saradnja sa Barom od velikog značaja.\nNa sastanku je naglašeno da je Bar grad koji je sve više orijentisan ka turizmu, te da se trenutno gradi ili uređuje više hotelskih kompleksa u svim djelovima Bara, što će ponuditi novi kvalitet turističkoj ponudi i privući nove turiste. Ocijenjeno je da će Bar dodatno orijentisati i na goste sa rumunskog tržišta i to će biti od velikog značaja za nastupajuću sezonu. Iskazana je volja da se u Baru organizuje i svojevrsni biznis forum kao prilika za razmjenu iskustava i uspostavljanje konkretne saradnje između tržišta dvije države.\nOni su razgovarali i o drugim mogućnostima uspostavljanja saradnje lokalnih vlasti, organizacija i službi sa partnerima u Rumuniji, na čemu će Ambasada i Opština Bar aktivno raditi.


Laguna - Bukmarker - Vavilon, Njujork - Knjige o kojima se priča\nPre nacija, religija, politika i ideologija, interneta i tehnoloških revolucija bili su gradovi. Kada je čovek poželeo da se otcepi od prirode i omeđi prostor za sebe, podigao je zidine i nastao je prvi pronalazak koji je stvorio civilizacije: polis, grad-država. To su prvi mali koraci ka formiraju velikih antičkih civilizacija i uspostavljanju dihotomije priroda–čovek, jedne od pokretačkih snaga istorije koja je iznedrila tipično ljudski doživljaj života na ovoj planeti. O tome govori „Ep o Gilgamešu“, najstariji poznati tekst na svetu. O tome govori i „Metropolis“ Bena Vilsona.\nUruk, grad iz „Epa o Gilgamešu“, simbolizuje kroz priču o Enkidu borbu između ljudskih potreba za socijalizacijom i prirodnih sila koje besne u prirodi. Grad je bio ljudski bastion protiv nepredvidive i hirovite prirode i napada i opasnosti od drugih ljudi. Nije slučajno što prvi gradovi-države nastaju u plodnom polumesecu koji se prostire od reke Nil na zapadu preko Egipta, Sirije, Libana, Izraela, Palestine, Jordana i Iraka, do, na najjužnijoj tački, današnje Turske i Irana. Nastala podizanjem mora u Persijskom zalivu, ova dolina je bila najplodnije tle za obrađivanje zemljišta na svetu. Kolevka agrikulture bila je i kolevka urbanizacije.\nU gradovima počinje umrežavanje, rađa se trgovina: gradovi su oduvek bili stecište novih ideja i pronalazaka. Ali kako pripoveda „Ep o Gilgamešu“, u gradu postoje druge opasnosti. Enkido zazire od onoga što se u blizini ljudi budi u njemu, žudnja tela koje su mu u prirodi bile nepoznate. Otuda je grad i centar zadovoljenja prirodnih pobuda u samom čoveku: požude i uživanja. Vodeće božanstvo Uruka je Inani, senzualna i zavodljiva boginja koja je donela seksualne slobode i požudu u Uruk, ali ne samo u Uruk. Njen pandan je boginja Ištar drevnog Vavilona. Ovo je priča o seksu, gradu i megalomaniji, koja je uvek bila bliska arhitektama velikih gradova. U svojim megalomanskim urbanističkim projektima uvek su dolazili blizu hibrisa života na ovoj planeti: Vavilon je grad koji se drznuo da se vine u nebesa. Mnogo stranica kasnije Ben Vilson priča o Njujorku na istom tragu, o tome kako se filmska traka razvijala paralelno sa groznicom građenja nebodera početkom dvadesetog veka u praskozorje Velike depresije, jer je jedino film mogao da sveobuhvatno prenese megalomanske porive ljudske gradnje.\nVavilon i Njujork potvrđuju naš današnji doživljaj gradova kao centra dešavanja, ali i razvrata i podzemnih, destruktivnih poriva. Ali Ben Vilson govori i o zaboravljenim gradovima koji izmiču našem narativu o linearnom napretku kroz istoriju. Harapa je jedna od gradova-država bronzanog doba u današnjem Pakistanu, uređeno i idilično društvo koje je i danas teško zamisliti. Iskopani ostaci svedoče da su visoke zidine koje su kao lavirint činile Harapu štitile narod od sunca koje je pržilo u pustinji; imali su kompleksan sistem podzemnih cevi za kanalizaciju, uniformisane javne zgrade čija jednaka veličina govori da nije bilo ni hramova ni dvoraca i da su njihove javne zgrade bile striktno za civilnu upotrebu; njeni stanovnici nisu imali robove, već su živeli u egalitarnoj utopiji. Zašto je jedna ovako superiorna civilizacija nestala nije poznato, ali se nagađa. U svom nenametljivom, mirnodopskom stilu života nestali su sa planete Zemlje kada su osetili da je njihovo vreme prošlo, kada je usled klimatskih promena i globalnog zagrevanja jedini imperativ njihovog života – čistoća – postao neodrživ.\nOvo je i priča o atinskoj agori, trgovima koji su otvorili mogućnost za plodno strujanje ideja i mišljenja, koji su iznedrili demokratiju i antičku filozofiju na kojima počiva moderno društvo. Ovo je priča i o rimskim termama, koje su još jedan artefakt modernog načina života: opuštanje i ugođaj, što je i plodonosna atmosfera za diskusiju. Ovo je priča o sedamnaestovekovnom Londonu u kojem se 1654. otvara prvi „coffeehouse”. Stotine kafića u kojima se prvi put u istoriji služila kafa postali su stecište intelektualne elite i tipično gradskog habitusa: opuštenog ispijanja kafe i razglabanja o koječemu.\nOvo je priča o Lisabonu srednjeg veka koji nastavlja feničansku tradiciju trgovine koja seže 1200 godina pre nove ere; ali i o aroganciji evropskog čoveka koji je mislio da je sva urbanost njegovo nasleđe dok Vasko de Gama nije doplovio do Malage, i video najkosmopolitskiji grad iz kog je, pre nego što se vratio kao osvajač, proteran kao lopov koji nije imao da plati taksu za prispeće brodova.\nOvo je priča o Parizu iz vremena velikog graditelja Osmana, koji doživljava kompletnu transformaciju i postaje savremeni grad kompleksne simetrije i savršene harmonije kulture i urbanog identiteta. Tada nastaje tipično pariski doživljaj života na ulici, kultura koja se očitava na svakom koraku, široki bulevari sa drvoredima i lejama cveća koji proširuju svest modernog Parižanina koji je do tada živeo u prljavom i haotičnom srednjovekovnom gradu.\nOvo je priča o Mančesteru i Čikagu devetnaestog veka, koji se u ovoj slavnoj istoriji jedva naziru iz dima od zagađenja, nuspojave industrijske revolucije koju su iznedrili.\nAli ovo je i priča o napuštanju grada, o decentralizaciji koja se pedesetih dešava u Los Anđelesu kada se formiraju predgrađa i tipično gradski doživljaj sveta se premešta iz gradske vreve i podzemlja na periferiju.\nI ovo je priča o Lagosu, brutalnom gradu koji svakog dana raste do ekstrema i eksponencijalno drobi svoje građane, koji su i dalje opčinjeni njime, jer kad padne noć – to je najzabavniji grad na svetu. Lagos je nadaleko najuzbudljiviji grad današnjice sa Jabakon dolinom koja preti da otme prevlast Silicijumske doline, čija je nacija sve mlađa i sve bogatija. Lagos je i odraz nečeg što autor predviđa da je glavni trend budućnosti: vraćanje prirode u gradove. Od početne tačke kada su gradovi nastali kao otcepljivanje parčeta zemlje od prirode i formiranja striktno ljudske teritorije, sada u jeku klimatskih promena ljudi će morati da nauče da ponovo dovedu prirodu među nebodere. Zato je Lagos grad budućnosti, koji nikako ne može da savlada prašumu koja u njega stalno nadire, kao ni ostale sile koje ga proždiru.\nOvo nije samo knjiga o gradovima kroz istoriju i prostor. Ovo je priča o tome šta za nas predstavljaju gradovi, i kako se kroz njih razvijala moderna kosmopolitska svest koju danas živimo. Do 2050. dve trećine civilizacije živeće u gradovima. Gradovi danas su već pomalo kao antički polisi, nezavisni entiteti u kojima se dešava sav nama poznati život. Vreme je da kroz ovakvu jednu knjigu konačno razmislimo o gigantskim metropolama u kojima živimo, dok nas konačno potpuno ne zdrobe.


RADOVI U LIPOLISTU KOD ŠAPCA: Asfaltiraju uz pomoć Vlade Srbije | Novosti.RS\nTakođe, urađeno je i oko 600 metara do seoskog groblja, a u toku su radovi na izgradnji još 1,6 kilometara ulica i sokaka u tom mestu.\nPredsednik Saveta MZ Lipolist Goran Mijailović kaže da je namera da se kvalitet život u selu izjednači sa urbanim gradskim uslovima. Ovo znači da svako domaćinstvo u najskorijoj budućnosti mora imati asfaltni put, vodu, kanalizaciju i rasvetu.\nVlada Srbije Šabac ulice Lipolist\nОвде неко опасно краде на ширини пута. Ако је овај пут овако коначно изгледа, па ту две пољопривредне машине не могу да се се мимоиђу а да не сиђу са асвалта. И којиј је то стручњак видео сеоске путеве од 2 метра ширине?


Info – Page 396 – Radio KFOR Srpski\nDonacija knjiga SANU opštini Zvečan\nČitanje je zaista korisno, pruža nove avanture svakom novom pročitanom stranicom i daje mogućnost našeg ličnog usavršavanja na mnogo načina. Počasni građanin Zvečana i Akademik Prof. Dr Zoran Krivokapić, doniraće knjige Srpske akademije nauka i umetnosti (SANU) ovoj opštini, koje su namenjene za školsku biblioteku O.Š “Vuk Karadžić”. Knjige će značajno obogatiti knjižni fond u…\nNova primarna saobraćajnica u Gračanici\nPutni pravci Priština – Gnjilane i Gračanica – Laplje Selo u prvoj su fazi rekonstrukcije i izgradnja primarne saobraćajnice u dužini od 612 metara deo je ovog projekta. Ovaj put prolazi pored Doma kulture, zatim pored bolničkog kompleksa u Gračanici i novog parkinga pored reke, do izlaza iz Gračanice, odnosno spajaputni pravac Priština – Gnjilane…\n“Let it be clean” – Centar za mir i toleranciju\nCentar za mir i toleranciju uz podršku Misije OEBS-a na Kosovu sprovodi projekat pod nazivom “Let it be clean” u četiri opštine na Kosovu: u Gračanici, Novom Brdu, Vitini i Gnjilanu. Asistent na projektu, Stefan Filipović, kaže da je cilj ovog projekta uspostavljanje međuopštinske saradnje, komunikacije i koordinacije u rešavanju nagomilanih problema zaštitne životne sredine…\nUvodni seminar Škole evropskih integracija\nPeti ciklus Škole evropskih integracija počeo je uvodnim seminarom koji je održan u Vrnjačkoj banji. Polaznici, službenici javnih institucija, institucija lokalne samouprave, članovi organizacija civilnog društva, predstavnici medija i poslovnog sektora, kao i studenti postdiplomskih studija sa severa Kosova tokom seminara su upoznati sa istorijatom i funkcionisanjem Evropske unije kroz osvrt na njene institucije, ekonomski…\nGračaničko jezero dobilo pogon za prečišćavanje otpadnih voda\nPored Gračaničkog jezera, u selu Mramor, počelo je sa radom postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda. Ovaj pogon, koji ima za cilj poboljšanje kvaliteta vode i očuvanje životne sredine, izgrađen je sredstvima koje je donirala ambasada Češke na Kosovu. “Ovo je vrlo bito postrojenje za ljude koji žive u Prištini i okolini. Ovo nije prvi projekat, zajedno…\nSport za sve!\nFinalnog dana Svetskog prvenstva u fudbalu u kampu “Bondsteel” kod Uroševca boravilo je nekoliko desetina mladih sa Kosova, različitih nacionalnosti, uzrasta od 15 do 17 godina, koji su zajedno sa pripadnicima američke vojske u sastavu KFOR-a učestvovali u različitim sportskim aktivnostima. Namera je bila da se deca druže, razgovaraju, odigraju fudbalsku utakmicu kako bi, bez…\nProjekcije filmova “Mama mia! Idemo ponovo” i “Plan bekstva 2“\nU Domu kulture ,,Gračanica” u četvrtak 19 jula biće prikazane projekcije filmova “Mama mia! Idemo ponovo” i “Plan bekstva 2“. Od 19 časova biće prikazan film reditelja Ola Parkera “Mama mia! Idemo ponovo”. Deset godina posle filma Mama Mia koji je zaradio više od 600 miliona dolara širom sveta, vraćamo se na čarobno grčko ostrvo…\nOdržan prvi Kosovo Youth Fest\nU cilju okupljanja omladine različitih zajednica koje žive i rade na Kosovu, članovi neformalne grupe uz podršku Misije UN-a na Kosovu organizovali su prvi Kosovsko omladinski festival (Kosovo Youth Fest). Petar Ivić, jedan od organizatora ovog festivala zadovoljan je odzivom omladine i ističe da je: „Cilj ovog festivala je upoznavanje drugih ljudi, upoznavanje sa njihovim…\nEtno festival – Sočanica\nNa Severu Kosova u selu Sočanica u opštini Leposavić, u subotu, 14. jula će biti održan šesti po redu Etno festival. U prvom delu programa, posetioci će imati priliku da se upoznaju sa tradicijom ovog kraja, hranom i pićem, predstaviće se proizvođači rakije, maline, pčelarskih proizvoda, ali i oni koji pripremaju meleme i kreme od…\nŽurka pod maskama u Genghis pub-u\nI broj 13 i petak imaju dugu istoriju simbola loše sreće, a kombinacija ta dva elementa čini petak, 13. danom koga se mnogi najviše plaše, međutim ovaj petak 13. vam donosi nešto lepo, jer Genghis pub u Gračanici organizuje maskenbal. Sve što vam je potrebno za najluđu žurku u julu jeste malo kreativnosti i dobro…


POSETA JABUCI | 013 info\nLiljana Lazareska\tPet, 22/12/2017 - 13:58\nAmbasadorka Republike Makedonije u Republici Srbiji, Vera Jovanovska Tipko i ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Zoran Đorđević su posetili Jabuku 11. novembra.\nGoste su dočekali gradonačelnik Pančeva, Saša Pavlov, predsednik Nacionalnog saveta makedonske zajednice u Republici Srbiji, Borče Veličkovski, predsednik mesne zajednice, Slobodan Ilić i žitelji Jabuke. Susretu su prisustvovali i predstavnici drugih institucija iz ovog mesta, članovi recitatorske sekcije na makedonskom jeziku, članovi udruženja „Ilinden-Jabuka“ i dr.\nCilj ove posete je bolje upoznavanje sa problemima i aktivnostima makedonske zajednice, a tema je ravnopravnost polova u nacionalnim manjinama, ostvarivanje njihovih prava i socijalna zaštita.\n-Razgovarali smo otvoreno o određenim temama sa ciljem da budemo bolji i efikasniji i da zaštitimo ljudska prava svih zajednica, pa i makedonske, kako bi bili više integrisani u društvo, rekla je ambasadorka Vera Jovanovska Tipko.\nPrema ambasadorki ravnopravnost polova treba da bude redovna tema zato što stimuliše rast i razvoj celokupnog društva.\nOvom posetom i Vlada Republike Srbije ispunjava cilj koji je zadat još 2014. godine, a to je da se stvori jedno multietničko društvo u kome će prava svih nacionalnih manjina biti na najvišem mogućem nivou.\nI lokalna samouprava se trudi da u granicama svojih mogućnosti prati ovaj put.\nPrema gradonačelniku Pančevu to se najbolje vidi kroz podršku mnogih projekata na ovu temu, a saradnja sa makedonskom zajednicom je na visokom nivou.\nO ravnopravnosti polova treba da se uči od malih nogu. Na deo dečijih prava su, kroz stihove, podsetili učenici koji uče predmet makedonski jezik sa elementima nacionalne kulture u OŠ „Goce Delčev“ u Jabuci.\nPrava treba da se znaju i da se poštuju. To je cilj posete Jabuci i nekoliko mesta u Vojvodini.


Šta će se desiti nakon smrti kraljice Elizabete? Ovo su običaji koji moraju biti ispoštovani!\nKraljica vlada već 66 godina.\nKraljica Elizabeta (92) je kraljica sa najdužom vladavinom u istoriji Ujedinjenog kraljevstva. S obzirom na to da se Filip povukao sa javnih dužnosti 2017. a sin Čarls preuzeo više njenih dužnosti, ljudi razmišljaju šta bi moglo da se desi kada krunu ponese neko drugi. Neki događaji su precizno isplanirani i verovatno će se dogoditi bez presedana - od promene državne himne, problema na berzi i suspenzije humorističkih emisija, a ovo su neke stvari koje se mogu dogoditi kada kraljica premine.\nKraljičina smrt biće obeležena dvanaestodnevnom periodom žalosti. Nacionalna zastava biće podignuta širom zemlje, a knjige saučešća biće otvorene u ambasadama širom sveta. Londonska berza biće zatvorena najmanje jedan dan (na dan kraljičine smrti) i potencijalno na više dana - što bi ekonomiju koštalo milijarde.\nPročitajte još: Nosite plavo kao kraljica Leticija: Ove kombinacije savršenu su za svaku damu od stila (FOTO)\nKraljičino telo biće odneto u Parlament gde će ležati u Vestminsterskoj dvorani - poput kraljice majke 2002. godine, do njene sahrane. Tada je, više od 200 000 ljudi otputovalo da se pokloni kraljici majci, a očekuje se da će taj broj biti znatno premašen u slučaju kraljičine smrti.\nKomičan sadržaj biće ukinut...\nMedijsko izveštavanje BBC-a obustaviće celokupan program. Ako NJeno Veličanstvo umre tokom noći, njena smrt navodno neće biti objavljena do 8 sati ujutru, nakon čega će njen portret biti prikazan na ekranu u pratnji himne - kao što se dogodilo nakon smrti princeze Dajane 1997. godine.\nPročitajte još: BROJ PISAMA koja dobija kraljica Elizabeta je neverovatan: A jedan srećnik dobio je i odgovor\nVećina kanala će prekinuti redovan program. BBC će takođe obustaviti komičan sadržaj tokom dvanaestodnevnog perioda nacionalne žalosti.\nKao prvi na redu za presto, princ Čarls će automatski postati kralj kada kraljica premine. Međutim, savet za pristupanje bi trebalo da bude sazvan u Palati Sv. Džejmsa da bi Čarlsa proglasili kraljem. On njega bi se tražilo da se pred većem zakune na lojalnost Parlamentu i Crkvi Engleske.\nPrinc Čarls će odmah stupiti na presto\nReči himne biće promenjene i stvorene nove poštanske marke i valuta koja će prikazivati uspon princa Čarlsa na presto. Jedini način na koji bi princ Vilijam postao kralj je ako princ Čarls odluči da abdicira i preda mu presto. Čarls je 2013. godine preuzeo najveću odgovornost, a samo 53% je glasalo da im se on dopada, dok je kraljica ubrala simpatije sa čak 77%.\nNJena sahrana biće najveća ikada u Velikoj Britaniji - daleko iznad Dajanine sahrane, sahrane kraljice majke i Margaret Tačer. Službu će voditi nadbiskup Kanterburija, trenutno Džastin Velbi. Pristvovaće političari i šefovi država iz celog sveta, kao i kraljevska porodica.\nOčekuje se da će kraljica biti sahranjena u kapeli Sv. Džordža u dvorcu Vindsor, gde su sahranjeni i njeni roditelji, kao i kralj Džordž.\nPročitajte još: Kraljica traži radnika: Plata je više nego primamljiva, a jedini uslov je da koristite Instagram\nKao takav, događaj će verovatno biti jedan od najbolje zaštićenih svih vremena, sa oružanim snagama koje su angažovane da se zaštite od potencijalnih terorističkih napada, prenosi Mirror.\nsmena na prestolu\nobičaji posle kraljičine sahrane


Održani javni časovi o važnosti medijske pismenosti u Bijelom Polju, Kotoru i Golubovcima – Centar za građansko obrazovanje\nNeformalna vršnjačka edukacija o medijskoj pismenosti i podizanje svijesti o njenoj važnosti kroz javne časove učenika i učenica u Bijelom Polju, Kotoru i Golubovcima rezultat su napora neformalnog učeničkog udruženja „SMART“ (Srednjoškolska Mreža za Afirmaciju i Razvoj Talenata) osnovanog uz podršku Centra za građansko obrazovanje (CGO) da medijsku pismenost snažnije pozicioniraju među svojom generacijom. Održanim javnim časovima u različitim regionima Crne Gore prethodio je Forum medijske pismenosti u Kolašinu na kojem je učestvovao 31 učenik/ca iz cijele Crne Gore.\nSrednjoškolci/ke iz različitih crnogorskih opština su, uz mentorstvo profesorice književnosti i medijske pismenosti Svetlane Jovetić Koprivica, obišli sva tri crnogorska regiona. Tako su učenici iz Srednje stručne škole u Bijelom polju (26. maja), Gimnazije u Kotoru (16. maja) i Srednje mješovite škole u Golubovcima (11. maja) bili u prilici da uče od svojih vršnjaka o medijima, pravilnom čitanju i interpretaciji medijskih priloga i tekstova, vrijednosnom okviru koji mediji stvaraju, ali i o štetnosti medijske manipulacije, propagande i lažnih vijesti.\nTokom javnog časa u Srednjoj stručnoj školi u Bijelom Polju, Ivona Đokmarković, Aleksa Knežević, Milica Roganović, Amer Trubljanin i Rajan Radonjić ukazali su na način odabira i prihvatanja medijskog sadržaja koji se konzumira, primjerima lažnih vijesti, ali i načinima provjere informacija u cilju zaštite od neprovjerenog medijskog sadržaja. U Gimnaziji u Kotoru, učenice Vasilisa Minić, Milena Vuletić, Dajna Radović i Anastasija Maraš su govorile o novinarskoj etici, slobodi govora, govoru mržnje na društvenim mrežama, ali i zakonodavnom okviru pod kojim funkcionišu mediji u Crnoj Gori. Na taj način one su podigle svijest svojim vršnjacima o ulozi medija, načinu plasiranja (dez)informacijama, ali i štetnim posljedicama nepostojanja medijski pismenog pojedinca. Učenice Aleksandra Rakočević, Jovana Nikolić i Milena Bogetić su na javnom času u Srednjoj mješovitoj školi u Golubovcima kroz originalne načine prenošenja znanja i kvizove ukazale svojim vršnjacima na primjere medijske manipulacije i objasnile razliku između informisanja i ubjeđivanja na društvenim mrežama.\nOvo je tek jedan dio aktivnosti učeničkog udruženje SMART koje nastavlja sa svojim radom. U narednom periodu će biti objavljena tri video klipa sa različitim podtemama u oblasti medijske pismenosti, a sve u cilju upoznavanja srednjoškolske i šire javnosti šta su mediji, kakav uticaj imaju na njih, kako medije treba razumjeti i čitati i na koji način mlađe generacije treba da međusobno šire svijest o medijskoj pismenosti. Učenici/ce klipove kreiraju od mentorstvom Miroslava Minića, profesora književnosti i medijske pismenosti, a isti će biti dostupni na kanalima CGO-a i na kanalima svih zainteresovanih škola za dalje korištenje.\nJavni časovi i video klipovi dio su projekta „Medijskom pismenošću do razvoja talenata srednjoškolaca – SMART! (Srednjoškoska Mreža za Afirmaciju i Razvoj Talenata)“ koji sprovodi CGO uz podršku Ministarstva prosvjete.


* Podneo sam 16.12.2014. godine sva potrebna dokumenta za legalizaciju: potkrovlje 49,32 m2, garaža 27,83 m2 i šupa 24.33 m2 neto površine, u Sremskim Karlovcima. Uplatio sam 104.000 dinara poreskom odeljenju za legalizaciju avgusta 2015. godine. Nekoliko dana pre donetog zakona o novim uslovima, dobio sam rešenje o legalizaciji - tačnije 10.11.2015. godine. Žalio sam se 26.11.2015. godine Geodetskom zavodu u Sremskim Karlovcima da mi se obračuna legalizacija po novom Zakonu i vrati novac. Ubrzo 9.12.2015. su mi odgovorili da nemam pravo na povraćaj novca koji sam uplatio. Da li imam pravo na jeftiniju legalizaciju po novom Zakonu? Da li je Geodetski zavod dužan da mi vrati novac?\nU skladu sa članom 4 stav 5 Zakona, pravo na povraćaj naknade za uređivanje građevinskog zemljišta imaju samo lica koja su uplatila naknadu, ali im nadležni organ do stupanja na snagu Zakona nije naknadno izdao građevinsku dozvolu u postupku legalizacije.\n* Stanujem u kući od 1949. godine koju je ekspropriisao za rušenje 1964. godine Fond za stambenu izgradnju. Vlasnik kuće je isplaćen, a meni je trebalo da se dodeli stan. Korisnik eksproprijacije do danas nije izvršio nikakve radnje na ekspropisanom placu. Ja i moja pokojna majka, čiji sam ja naslednik, redovno smo plaćali vodu, struju, zemljarinu i porez. Ceo radni vek moja žena i ja smo uplaćivali stambeni doprinos. Stan od preduzeća nisam dobio, jer sam navodno imao rešeno stambeno pitanje. Postoji li mogućnost legalizacije dotičnog objekta?\nAko objekat nije priveden nameni, onda postoji mogućnost da vlasnik, odnosno njegov pravni sledbenik izvrši deeksproprijaciju, ali vaš status u tom slučaju ostaje nepromenjen. U vašem pitanju ne navodite da li postojeći objekat ima dozvolu za gradnju, jer samo u situaciji da je izgrađen bez dozvole, taj objekat može biti predmet ozakonjenja. Ako je objekat ekspropriisan, to znači da je u vreme eksproprijacije bio i uknjižen, te nije predmet ozakonjenja. Vi možete pokušati da u sudskom postupku, dokazivanjem savesnog održaja, ostvarite pravo na stanu u kome živite.\n* Imam na Trešnji na svom placu malu vikendicu, brvnaru od 6 metara kvadratnih. Na nju sam dozidao od cigle jednu prostoriju, veličine takođe 6 metara kvadratnih. U opštini Sopot sam 2003. godine podnosio prijavu za legalizaciju i dao kopiju parcele i vlasnički list. Opština mi je odgovorila da mi nedostaje geodetski prikaz objekta koji ja nisam podneo. Šta treba sada da uradim po novom Zakonu da bih završio legalizaciju?\nPostupak koji ste započeli biće nastavljen bez podnošenja novog zahteva, a nadležni organ će vam dostaviti obaveštenje o vrsti dokumentacije koju morate dostaviti u postupku. Taksa za ozakonjenje u vašem slučaju iznosi 5.000 dinara.\n* Kupio sam stan u Mirijevu, SO Zvezdara, od investitora. Investitor je podneo prijavu za objekat izgrađen bez građevinske dozvole, dana 13.10.2003. godine. Skupština stanara stambene zgrade podnela je zahtev za legalizaciju objekta dana 2009. godine. Posedujem uverenje da je podnet zahtev za legalizaciju objekta koje je izdato 2015. godine. Takođe sam kupio stan u Višnjičkoj banji u novembru 2003. godine i podnet je zahtev za legalizaciju stana. Predmet je preuzet od Sekretarijata za poslove legalizacije objekata. Posedujem uverenje da je podnet zahtev za legalizaciju objekta izdat dana 24.08.2015. godine.\nSvi započeti postupci legalizacije biće okončani u skladu sa Zakonom, jer se vode po službenoj dužnosti, odnosno nije potrebno podnositi zahtev za ozakonjenje u smislu novog Zakona.\n* Zahtev za legalizaciju vikendice podneo sam još pre više od deset godina. Prošle godine sam se interesovao i rekli su mi da je skoro sve gotovo. Tada sam pitao da li mogu da legalizujem i dva pomoćna objekta do te kuće i oni su rekli da mogu i da će to da pripoje pod istim brojem predmeta pod kojim je i vikendica. Kada sam otišao ponovo u januaru da se interesujem za predmet, rečeno mi je da u roku od mesec dana očekujem poziv za konačno rešenje za vikendicu, a da pomoćne objekte ne mogu da legalizujem, jer se nalaze pod drugim brojem parcele i da treba da podnesem novi zahtev. A kako je prošao rok za prijavu, onda ispada da ne mogu sada da legalizujem pomoćne objekte. Pitam, šta mi je činiti, i da li da odustanem od legalizacije pomoćnih objekata, odnosno da li će biti novog roka za prijavu?\nPomoćni objekti biće evidentirani i popisani u skladu sa Zakonom, po službenoj dužnosti, tako da nije prošao nikakav rok, te će i navedeni pomoćni objekti biti predmet ozakonjenja.\n* Objekat kupljen 1964. sastoji se od sobe sazidane na njivi - placu, poljskog ve-cea ozidanog i vezanog za septičku jamu, bez ograde i kolskog puta, postoje samo blatnjave staze do objekta. Objekat je bio priključen na struju, a kupljen za gotovinu na pet rata. Vodom se snabdevao iz udaljenog bunara. Posle pet godina priključene su voda i kanalizacija i postavljena ograda. Sazidani su pomoćni čvor (tuš) i mala prostorija za hranu. Plaćeno je za podzemne instalacije, sada se plaćaju voda, struja, infostan, a porez se plaćao nakon zadnje rate kod useljenja. Opština Voždovac ima evidenciju o ukupno 30 metara kvadratnih. Da li mogu da ozakonim objekat?\nNavedeni objekti mogu biti predmet ozakonjenja, a nadležni organ će od vas tražiti dostavljanje dokaza u postupku, zavisno od utvrđenog činjeničnog stanja (namena, površina, klasa objekta), u cilju okončanja postupka ozakonjenja.\nIzvor: Vebsajt Novosti, V. N., 22.04.2016.


Novac iz sefa Adil-bega Zulfikarpašića uplaćen na privatne račune dva od 11 članova UO kojim predsjedava ministar Lagumdžija? – inmedia.ba\nNovac iz sefa Adil-bega Zulfikarpašića uplaćen na privatne račune dva od 11 članova UO kojim predsjedava ministar Lagumdžija?\n0 3 Avgusta, 2012 15:31\nKako javlja Federalna televizija (FTV) istraga u predmetu ‘Bošnjački institut’ ponovo je aktivirana. Danas je Federalna uprava policije saslušala direktoricu Instituta Aminu Rizvanbegović-Džuvić o okolnostima nestanka novca i nakita iz sefa Adil-bega Zulfikarpašića koji se nalazio u jednoj od švicarskih banaka, piše Federalna.ba\nU istragu je, kako se piše, uključen i tužilac za pranje novca iz Švicarske.\nU predistražnim radnjama je, javlja Federalna.ba, utvrđeno da je višemilionski iznos novca koji se nalazio u sefu u Švicarskoj podignut u junu 2008. godine da bi, dva mjeseca kasnije, bio uplaćen na privatne račune najmanje dva člana Upravnog odbora Bošnjačkog Instituta kojim predsjedava aktuelni ministar vanjskih poslova BiH Zlatko Lagumdžija, javlja FTV.\nInače, u Upravnom odboru, pored Lagumdžije, sjede i: prof. dr. Faris Gavrankapetanović (potpredsjednik), mr. Mirsad Kurtović (sekretar), te članovi Jasmina Bešlagić, Muhamed Hadžiomerović, Husein Hasibović, Hasan Taner Hatipoğlu, dr. Hilmo Neimarlija, Bakir Pašić, prof. dr. Fahrudin Rizvanbegović, Fehim Škaljić.\nU 71. godini posti i na pijaci prodaje povrće koje sama uzgaja\nGodišnjica stradanja na Šušnjaru


Ilustrovana Biblija Gustavea Dorea, jednog od najvećih francuskih ilustratora i rezbara 19.stoleća do danas je ostala nenadmašena po svojoj umetničkoj vriednosti.\nPuna cena: 4.800,00 rsd\nSa popustom: 3.840,00 rsd\nDr. Lujo Bakotić preveo\nU rečniku su izložene suštinske činjenice o ličnostima narodima, mestima, geografskim oblastima i državama spomenutim u Starom i novom zavetu...\nDoživite i upoznаjte nаjčitаniju knjigu svih vremenа – Bibliju, nа izuzetаn nаčin!\nBiblikа, biblijski аtlаs vodi čitаocа nа uzbudljivo i čudesno putovаnje kroz svet, kulturu, geogrаfiju i istoriju biblijskih zemаljа.\nMeđunаrodni tim stručnjаkа sа prestižnih svetskih univerzitetа (Oksford, Kembridž, Jejl, Tel Aviv) pomogli su dа se kroz jаsne tekstove, detаljne mаpe, legende mаpа, tаbele, indeks... i mnoštvo umetničkih prikаzа biblijskih dogаđаjа nа izuzetаn nаčin oživi svet Biblije.\nBiblikа se ne bаvi teološkim tumаčenjimа Biblije, već sа nаučnog аspektа – istorijskog, geogrаfskog, аrheološkog, etnološkog i kulturološkog posmаtrа i objаšnjаvа biblijske dogаđаje i postupke pojedinih biblijskih ličnosti, iznosi аrheološkа otkrićа i istorijske dokаze koji u većini slučаjevа potvrđuju biblijske zаpise.\nPoslednjа dvа poglаvljа govore o životu i učenju Isusа Hristа, predstаvljаju ceo društveno-istorijski kontekst u kome je živeo i delovаo, kаo i nаstаnаk i širenje hrišćаnstvа.\nNа krаju su dаti rodoslovi svih vlаdаrа i pregled svih cаrstаvа, krаljevstаvа i dinаstijа koji se pominju u Bibliji, kаo i Isusov rodoslov, tаbelа Deset božijih zаpovesti...\nNа tаj nаčin, Biblikа premošćаvа hronološki, kulturološki i geogrаfski jаz između dаnаšnjeg čitаocа i biblijskog svetа i pomаže dа shvаtimo mnoge dogаđаje i upoznаmo ličnosti koje stoje u osnovi\nPred vama je prvo srpsko izdanje zbirke gnostičkih tekstova Nag Hamadi,pronađenih 1945.u gornjem Egiptu...\nOd Azije do Amerike, od Evrope do Afrike odvija se putovanje čiji je cilj otkrivanje najvažnijih hrišćanskih mesta gde je svetlost kombinovana s dubokom i drevnom verskom tradicijom.\nNa mestima posvećenim duhu i bogatim umetničkim delima, gde se u mističnom skladu obavljaju spektakularni verski obredi, Jermeni, katolici, Kopti, pravoslavci i protestanti odaju poštovanje svetiteljima, mučenicima, Bogorodici i Isusu.


4. predavanje stankovic\nIspitna pitanja nega u primarnoj zd... by kimibg88 1271 views\nIspitna pitanja iz uvoda u medicinu... by kimibg88 949 views\nModelo habeas corpus por exceso pri... by Juan Carlos Pared... 432 views\n1. Predmet Higijena sa medicinskom ekologijom Doc.dr Aleksandra Stanković PEDOLOGIJA – nauka oZagađenje zemljišta zemljištu i uticaj na zdravlje Zemljište – definicija = tanak – površinski sloj zemljine kore (litosfere) koji nastaje kao proizvod geološke podloge uz učešće klimatskih faktora i živih bića Faktori koji utiču na formiranje zemljišta Zemljište je sastavni deo •Ljudske aktivnost (seča šuma i pošumnjavanje,navodonjavanje i isušivanje,izgradnja hidrocentrala i vestačkih jezera) ekosistema i nalazi se •Klima (temperatura utiče na vlažnost i razgradnju organskih smešteno između Zemljine materija) površine i stena. •Vegetacija (raspadanjem biljaka stvara se humus) •Reljef (utiče na formiranje zemljišta karakterom vodenog režima i veličinom insolacije) Podeljeno je na horizontalne slojeve koji se međusobno razlikuju po svojim fizičkim, hemijskim i biološkim karakteristikama i imaju različite funkcije. Proces formiranja zemljišta PEDOGENEZAProces formiranja zemljišta je dugotrajan (oko 500 godina Osnovne karakteristikeje potrebno da se stvori sloj debljine 2,5 cm ), te se zbog zemljištatoga smatra da je zemljište neobnovljiv resurs. Процесиформирања земљишта никада не престају што значи дасе оно стално мења под утицајем физичких, хемијских Mehanička strukturaи биолошких процеса. Proces formiranja zemljištapočinje površinskim raspadanjem – usitnjavanjem masivnematične stene. Hemijski sastav Sadržaj vazduha 1\n2. Zemljište Evrope Mehanička struktura zemljišta Može biti zrnasta ili Možkompaktna U Evropi postojipreko 320 osnovnih tipova zemljišta zemljiš Постоје различити типови земљишта у Hemijski sastav zemljišta односу на величину, облик и повезаност величину, Preko 80 elemenata честица које се налазе у њему. њему. Prisustvo mikroelemenata u zemljištu zemljiš utiče na zdravlje svojim prisustvom ili utič odustvom iz vode ili hrane Na određenom područiju postoje endemski područ deficiti Najvažniji Najvaž J endemska gušavost guš F karijes Fe,Cu i Co anemija Zn oštećenje embriona oš teć Mn usporen rast Sadržaj vazduha u zemljištu Sadrž zemljiš Квалитетно земљиште има око 50% чврстих материја (45% минералних и Utiče na rastresitost zemljišta Utič zemljiš око 5% органских материја) и по 25% материја) Када у земљишту нема довољно O2 воде и ваздуха. ваздуха. разградња органских материја се обавља процесима хумификације, а када уопште хумификације, нема кисеоника долази до труљења 2\n3. Sta je plodnost zemljista? BICENOZA ZEMLJIŠTA Najviše ih ima na dubini od 10 do 40cm (po nekim procenama PLODNOST – osnovna karakteristika u 1 ha zemljišta u sloju dubine 70 cm nalazi se oko 25 tona zemljišta koja ga razlikuje od različitih organizama (bakterije, aktinomicete, gljivice, crvi, matične stene od koje vodi poreklo puževi itd). to je sposobnost zemljista da biljke Uloga snabdeva vodom, mineralnim supstancama i kiseonikom učestvuju u stvaranju humusa razgrađuju organske materije poboljšavaju plodnost vrše prečišćavanje Funkcije zemljišta Његова еколошка функција obezbeђujе заstitу и regulisanje rezima vode, odrzavanje regionalne klime, cistog vazduha i stanista флоре и фауне. Primarna funkcija zemljišta je proizvodnja zemljiš hrane i sirovina. sirovina.Zemljište se koristii i za gradnju naselja, saobraćajnica, Samoprečišćavanje zemljištaindustrijskih pogona, eksploataciju sirovina, као и очувања (filtrira,absorbuje,razlaže,transformiše)историјскоg наслеђa. Ako je zagađenje neprestalno i veliko, zemljište gubi ovu sposobnost i postaje izvor polutanta ! 3\n4. Degradacija zemljišta Oštećenje zemljišta teć zemljiš (degradacija,destrukcija i potpuno Erozija isključenje iz funkcije) isključ Acidifikacija (đubriva i kiselih kisa) kisa) Veliki ekonomski razvoj Nagli rast populacije ŠTA PODRAZUMEVA POJAM “EROZIJA ZEMLJIŠTA” ? Destrukcija zemljišta Fizičko odnošenje površinskih slojeva Eksploatacija mineralnih i energetskih zemljišta (nekada sve do matične izvora stene), pod uticajem vode, vetra, snega, leda ... Erozija zemljišta predstavlja prirodni proces, star koliko i zemljište, ali je zanemarljiva u odnosu na dejstvo čovekaNestanak starih civilizacija dovodi se u vezu sa prekomernim Totalno isključenje zemljišta iz iskorišćavanjem prirodnih resursa i funkcije erozijom zemljišta (=Mesopotamija, Deponije,ski staze,naselja Egipat, Vavilon, Grčka, Rim ... !?) 4\n5. 1. Zagađenja iz vazduha, atmosfere – emisije iz tehnoloških procesa, emisije usled vazduha, tehnološ sagorijevanja fosilnih goriva, stambenih zgrada, emisije uslijed izduvnih gasova Izvori zagađenja zemljišta automobila(spiranjem sa padavinama, a aerosoli i čestice direktno sedimentacijom). 2. Zagađenja iz otpadnih voda - otpadne vode iz tehnoloških procesa, otpadne vode iz tehnološ domaćinstva, vode zagađene uslijed poljoprivredne djelatnosti i td. domać td. 3. Zagađenja čvrstim otpadom iz privrede, domaćinstva i poljoprivrede domać Industrija Poljoprivreda Domaćinstva Domać Uticaj zagađenog zemljišta na TEŠKI METALI zdravlje Teški metali Teš Teški metali se prirodno nalaze u zemljištu, u određenim koncentracijama, i vode poreklo od matične stene, Veštačka đubriva Veš tač u površinskim horizontima zemljišta često se mogu naći i teški metali koji nisu geohemijskog Pesticidi već antropogenog porekla, odnosno, dospeli su u zemljište kao posledica različitih ljudskih aktovnosti (industrija, sagorevanje fosilnih goriva, primena agrohemikalija, atmosferska depozicija...). TEŠKI METALIDeca su većinom više izložena uticaju kontaminanata TEŠKI METALIiz zemljišta od odraslih ljudi(običaj dece da tokom igrestavljaju prljave prste i igračke u usta i na taj način u U jednoj studiji se precizira da deca težinesvoj organizam unose značajno više zemljišta od 10 kg koja borave u vrtiću 8 satiodraslih osoba) dnevno/250 dana godišnje u proseku dnevno unesu u digestivni sistem oko 0.2 g zemljišta na dan, dok je za odrasle ljude prosečan unos zemljišta u organizam procenjen na 0.1g/dan 5\n6. Toksikokinetika metala TEŠKI METALI Hrana Izvor toksičnih toksič metalaPre svega deca imaju GIT Apsorpcija malu telesnu masu što uvećava njihovu relativnu izloženost kontaminatu (koja se izražava po kg jetra krvotok ostali organi Transport i telesne mase), distribucija mnogo veću gastrointestinalnu absorpciju teških žuč bubreg koža kož metala i Biotransformacija njihov nervni sistem nije u potpunosti razvijen feces urin znoj kosa Eliminacija pa su mnogo osetljiiviji na neurotoksične metale kao što su Pb i Hg Sudbina metala u orgnanizmu posle unošenja hranom unoš . Sudbina metala u orgnanizmu posle Akutna toksičnost teških metala toksič teš unošenja hranom unoš Retka izuzev akcidentalnih situacija Deponovanje: Česti simptomi: mučnina, povraćanje, muč povrać oštećenje mukoze GIT, bol, znojenje, teć Olovo - kosti; glavobolja, teško disanje, pogoršane teš pogorš Kadmijum - jetra i bubrezi; kognitivne i motoričke sposobnosti, konvulzije motorič Bakar – bubreg Hronična toksičnost Hronič toksič Gvozde-jetra Gvozde- Simptomi se javljaju nogo kasnije u odnosu na ekspoziciju: pogoršane motoričke, kognitivne i pogorš motorič govorne sposobnosti, teškoće u učenju, nervna teš koć uč i emocionalna nestabilnost, letargija osećaj oseć bolesti; teško ih povezati sa uzrokom teš Tubularna nefroza bubrega Hemosideroza Od čega zavisi toksičnost metala? toksič Mehanizmi toksičnog delovanja metala Mehaniz toksič•Fizičko-hemijske osobine metala: Vezivanje metala za proteine • Hemijski oblik, npr. CH3Hg i Hg2+ • Rastvorljivost, stabilnost Mesta vezivanja • Sposobnost da reaguju sa biološkim ligandima Najvažnije –SH grupe Najvaž (reaktivnost zavidi od pH, redoks uslova, T, vrste medija) Vezivanje Hg2+, Pb2+, Cd2+ • Građenje kompleksa sa proteinima (metalotioneini grade komplekse sa Cd, Zn, Cu i dr.) Zamena kofaktora enzima toksičnim metalom toksič Zamena jona cinka jonom kadmijuma (alkohol-dehidrogenaza, (alkohol- •Elektrohemijske karaktristike (elektropozitivnost povećava karboanhidraza); toksičnost) Promena strukture, funkcije proteina•Stanje organizma Promena aktivnosti enzima • Starosna dob (deca osetljivija – veći % apsorpcije u Uticaj na biohemijske procese, inhibicija respiracije GIT-u, posebno Pb) • Oksidativni stres: • Način života (alkohol, pušenje) arsen, bakar, gvožđe, hrom, kadmijum, kobalt, mangan, nikl, olovo, živa gvožđe, • Stanje imunog sistema • Ishrana Narušavanje strukture i funkcije organela Naruš 6\n7. Ispoljavanje toksičnih efekata teških toksič teš Karcinogenost jedinjenja metala metala u specifičnim organima specifič Metal Bubreg Nervni Jetra GIT Resp. Hemato Kost Endokr. Koža Kož Kardio sistem sistem poeza sistem vaskul As + + + + + + + Cd + + + + + + Cr + + + + + Co + + + + + + Cu + + + + Fe + + + + + + + Pb + + + + + Mn + + Hg + + + + Ni + + +Mehanizmi dejstva: Zn + + + Stvaranje adukata sa DNA i proteinima Generisanje kiseoničnih radikala – oštećenja DNA kiseonič teć Indukcija ekspresije onkogena i inhibicija popravke oštećenja oš teć I esencijalni teški metali ispoljavaju toksični efekat!!! teš toksič Kadmijum(Cd) Bakar(Cu)Do kontaminacije zemljišta kadmijumom dolazi zemljiš ~ veće koncentracije ovog elementa sakupljaju se u većizlivanjem kanalizacionih otpadih voda, upotrebom zemljištu preko fungicida i kanalizacionih otpadnih zemljišnekih fungicida ili fosfornih đubriva. đubriva. voda.Većina biljaka može lako usvojiti ovaj element,Već mož ~ Povećan sadržaj bakra, od normalno prisutnog, Poveć sadržposebno ako je u zemljištu prisutan i Zn. zemljiš toxičan je za mikroorganizme. toxičPovećane koncentracije dovode do zaustavljanja iliPoveć ~ Veći sadržaj izaziva deficit Fe, i pojavu hloroze. Već sadržusporavanja rasta biljaka, a kod ljudi koji koristekontaminirano povrće i žitarice, kadmijum povrćuzrokuje oboljenje krvnih sudova i hipertenziju. VEŠTAČKA ĐUBRIVA VEŠ TAČ Zagađuju podzemne i površinske vode površ AZOTOM I FOSFOROMNajvažniji makroelementi uNajvaž Nitrati i nitriti preko povrća u lanac ishrane (prekursori nitrozamina) povrć nitrozamina)mineralnoj ishrani biljaka su N, P Azotni anjoni nakupljaju se u rastvor zemljišta, podzemnim vodama i zemljiši K. Zato je njihovo prisustvo jestivim delovima biljaka često do količine koje su toxične za ljude i količ toxičneophodno zemljištu u dovoljnoj zemljiš životinje (cijanoze i metahemoglobinemije).količini, i u pristupačnimkolič pristupačformama.Ubiranjem plodova gajenihbiljaka iz zemljišta se iznose ovi zemljišmakroelementi u velikimkoličinama, pa postoji opasnostkoličtrajnog osiromašenja zemljišta osiromaš zemljišneophodnim elementima.Da bi se očuvala plodnost, očzemljištu se dodaju đubriva.zemljiš đubriva. 7\n8. PESTICIDI PESTICIDI - Hemijska jedinjenja, primenjuju se u suzbijanju štetnih bioloških agenasa biološ - u zaštiti domaćih životinja, protiv bolesti zaš domać - - Najveća primena u poljoprivredi, šumarstvu, Najveć ”tripanosomijaze” tripanosomijaze” pri deratizaciji i dezinsekciji - proizvodnja pesticida u svetu i kod nas je veoma - u zaštiti čovekovog zdravlja, protiv bolesti zaš intenzivna “fularijaze”- uništavanjem crva Nematoda i fularijaze” uniš godišnje u svetu u životnu sredinu dospe oko 20 godiš protiv “malarije”- uništavanjem malaričnih malarije” uniš malarič miliona tona različitih organskih hemikalija, od kojih, različ komaraca samo na pesticide otpada oko 1 000 000 t• podela pesticida prema ciljnim organizmima: DESIKANTI NAČINI DOSPEVANJA PESTICIDA NAČ (sredstva za INSEKTICIDI (insekti) isušivanje) U ZEMLJIŠTE ZEMLJIŠ HERBICIDI FUNGICIDI (korovi) (gljivice) DEFOLIJANTI CILJNI - DIREKTNO: u cilju uništavanja korova, gljiva, DIREKTNO: uniš (sredstva za otpadanje lišća) ORGANIZMI insekata ili glodara - INDIREKTNO: usled spiranja atmosferskim INDIREKTNO: AKARICIDI RODENTICIDI (grinje i pauci) (glodari) talozima, sa tretiranih biljaka ili usled zaprašivanja zapraš useva i šuma LIMACIDI (mekušci) REPELENTI (sredstva za odbijanje insekata, ptica i divljači) • kako pesticidi ulaze u organizam? PONAŠANJE PESTICIDA U ZEMLJIŠTU PONAŠ ZEMLJIŠ Velike količine pesticida mogu se PREKO apsorbovati preko kože, zbog lipofilnog KOŽE - PREMESTANJE PESTICIDA - zavisi od njegove karaktera same hemikalije. U tom smislu najopasniji su tekući preparati Unos putem hrane - rastvoljivosti u vodi,interakcije rastvora sa cesticama (npr. lindan). Ti su spojevi naročito najvažniji način unosa! zemljista (sorpcija) opasni ako dođu u dodir sa sluznicom oka Otrov se u usta unosi i prljavim rukama npr. - DISTRIBUCIJA PESTICIDA - najvazniji proces ULAZAK prilikom pušenja; putem Tim putem u organizam vode ili akcidentalno zadrzavanja pesticida u zemljistu ulaze gasoviti pesticidi i PESTICIDA U ORGANIZAM - zavisi od mehanickog sastava,sadrzaja i sastava aerosoli. U tom smislu najopasniji su klasični PREKO humusa fuminganti (metilbromid, respiratornog PREKO digestivnog cijanovodik) te sistema - DEGRADACIJA PESTICIDA - proces smanjenja organofosfati sistema konc.ili potpunog nestajanja sa povrsine ili iz zemljista Opasnost za zdravlje od pesticida posledica je uglavnom njihove duge postojanosti u prirodnim uvjetima (neyavisno o akutnoj toksičnosti)što dovodi do njihovog nakupljanja u okolini i posledično u hrani. Ako se pesticidi prilikom obrade hrane ne razgrađuju dolazi do nakupljanja toksičnog spoja u hrani 8\n9. 1. ORGANO FOSFORNI PESTICIDI Sa zdravstvenog aspekta • u prošlosti su korišteni kao bojni najvažnije skupine pesticida su : R1 O (S) otrovi (SARIN- u prvom svetskom ratu) P • danas se uglavnom koriste kao R2 X insekticidi ali imaju i veliku primenu kao akaracidi i larvacidi • predstavnici: • PARATION – ima najširi spektar djelovanja; HERBICIDI INSEKTICIDI ali se zbog izrazite akutne otrovnosti više ne koristi • MALATION, DIAZINON, TRIKLORFON • osnovne karakteristike OFS-a: hlorofenoksi- spojevi (organo- organohlorni organofosforni • velika akutna toksičnost karbamati piretroidi hlorni ugljo ugljovodonici spojevi • vrlo se dobro apsorbiraju: ingestijom, inhalacijom i -vodonici) preko kože 2. ORGANOHLORNI UGLJOVODONICI• mehanizam delovanja: inhibicija acetilholin esteraze, tako da jetrovanje organofosfatima posledica pojačanog delovanjaacetilholina u organizmu DDT DIELDRIN 2,4,-DIKLORFENOKSI-ZNAKOVI AKUTNOG TROVANJA: OCTENA KISELINA• kontrakcija bronhialnih mišića, pojačana salivacija, znojenje, • nemaju veliku akutnu toksičnost ali su izuzetno perzistentnibronhijaln hipersekrecija, pojačan motilitet i sekrecija • vrlo su lipofilni - nakupljaju se u organizmudigestivnog trakta • ne razgrađuju se pa se vremenom značajno nakupljaju u• kod unosa većih količina: parestezija, nesanica, nepravilne okolini i živim organizmima (voda, zemlja, hrana, masno tkivo)kontrakcije mišića (posebno lica), poremećena koordinacija • upravo zbog velike sposobnosti bioakumulacije mnogi od njihkretanja su zabranjeni i više se ne koriste u razvijenim zemljama svijeta• teška trovanja: koma, arefleksija, cijanoza, edem pluća i smrt • MEHANIZAM DJELOVANJA: inhibiraju enzime središnjegod asfiksije (prestanka disanja) nervnog sistema (CNS-a) PEDIKULOCIDI: • simptomi akutnog trovanja: grčevi, mučnina, povraćanje, proliv, pojačano izlučivanje sline, krvarenje iz nosa, • sredstva protiv vaši parestezije jezika i usana, preosjetljivost na spoljnee nadražaje. Kod unosa velikih doza dolazi do paralize disanja i • kao aktivne sastojke uglavnom smrti sadrže piretroide (permetrin) i piretrin • simptomi hroničnog trovanja- nastaju nakon duže ekspozicije manjim količinama otrova. Karakteristično je • vrlo niska toksičnost u slučaju oštećenje jetre i bubrega izloženosti putem kože • lako prolaze kroz placentu • u slučaju pojave rezistencije koriste se pedikulociti koji sadrže malation • izlučuju se putem majčinog mleka (organofosfat) ili lindan (organoklorirani ugljikovodik) – veća• najvažniji izvor ovih spojeva je hrana (jer se zbog stabilnosti toksičnostakumuliraju u prehrambenom lancu) 9\n10. REPELENTI• uz piretroide, aktivni sastojak većine repelenatana tržištu je DEET (dietil-toluamid) Radioaktivan kontaminacija(radioaktivni kontaminacija(radioaktivni• moguća povezanost primene takvih repelenata ipojave konvulzija i encefalopatije kod djece otpad,nuklearne probe)• u Americi i Kanadi obavezno je označavanjeproizvoda koji sadrže DEET• posebno se ne preporučuje korištenje kombinacijesredstva za sunčanje i repelenta s DEET-om:povećana sistemska toksičnost• pojava preosjetljivosti (kontaktni dermatitis)• ne koristiti kod malih beba (alternativa su prirodnirepelenti s uljem citronele, lavande, bosiljka ieukaliptusa) Određivanje zagađenosti Mere za očuvanje zemljišta zemljišta Hemijska ispitivanja ( PRAVILNIK O DOZVOLJENIM Higijenski način sakupljanja, odvoženja i nač odvož KOLIČINAMA OPASNIH I ŠTETNIH MATERIJA U ZEMLJIŠTU I KOLIČ ZEMLJIŠ dispozicije otpadnih materija METODAMA ZA NJIHOVO ISPITIVANJE Sl. listu RCG br. 18/97) 18/97) Bakteriološka ispitivanja Bakteriološ Ozelenjavanje javnih i slobodnih površina površ Helmintološka ispitivanja Helmintološ Racionalna primena đubriva i pesticida 10\nIspitna pitanja nega u primarnoj zdravstvenoj zastiti\nIspitna pitanja iz uvoda u medicinu i zdravstvenu negu\nModelo habeas corpus por exceso prisión preventiva\n13 hig. naselja i stan.


MILJANA JE MAJCI ZAVALILA ŠAMARČINU, ODUVALA JOJ GLAVU, a za čuđenje je šta o tome kaže njen otac Siniša! - alo.rs\nAUTOR: Pink/ M. I. DATUM I VREME: 27.09.2018. 17:13\nVeliku pažnju javnosti privukao je sukob koji se dogodio između Miljane i Marije Kulić na rođendanskoj žurki koja je održana u utorak. Miljana se tada sukobila sa Lunom Đogani i Mirkom Gavrićem, ali je deblji kraj izvukla njena majka Marija.\nMajka i ćerka su se žestoko posvađale, Miljana joj je čak lupila i šamar, a zbog svega onog što se desilo, Siniša Kulić je prokomentarisao ovu situaciju:\n- Miljana se opustila, malo je više popila i to je to. Ona je bila veoma nervozna zato što je Darko Lazić otišao, a mislila je da će biti cele večeri tu, zato je i obukla najlepšu haljinu koju ima jer ona zaista njega obožava. Mislim da je ta nervoza uticala da dođe do tako velikog sukoba između Mirka, Lune i nje plus komentari. A Mariji zameram što se mešala tu, ona je trebala da se pomeri i da pusti Miljanu da istera svoje sa njima. I te naočare što joj je Miljana skinula, to je bio bes na kraju. Te naočare koštaju 700 evra, to je Miljana dobila od jednog fana i ona ih je dala Mariji da ih nosi tad, da joj bude lepo. I onda tako, iz besa jer više ne zna šta će, možda se osetila i malo izdano, ona je uzela i bacila ih - iskren je bio Siniša.\nKako je dalje objasnio, njegova ćerka i supruga imaju odličan odnos i razmirice kod kuće su minimalne, ali smatra da će se one, bez obzira na sve, uvek držati jedna uz drugu. Da li će tako i biti ostaje nam da vidimo.\n27/09/2018 - 21:14\nDa se ne vuku po rijalitima ker ne biimao za sta da ih ujede!\nVi ste ,,luda,, familija!!!