Careva cuprija - hipodrom ili... - Strana 18 - BEOBUILD | FORUM\nDanas je Ned Sep 20, 2020 9:29 am\nPostod direktor » Uto Mar 06, 2018 10:55 pm\nTe cinjenice su samo tvoja predstava o cinjenicama i tumacenje kako tebi pase iako znas da to nije tako\nPostod dragan » Uto Mar 06, 2018 10:59 pm\ndirektor » 06 Mar 2018 09:55 pm napisao: Te cinjenice su samo tvoja predstava o cinjenicama . . .\nTi nisi ni pročitao šta sam pisao, pa vidi šta su činjenice :\ndragan » 06 Mar 2018 08:58 am napisao: A, po ko zna koji put se pominje "javni interes" za trke konja čiji vlasnici nisu\nsiromašni ljudi, jer trkački konj nije jeftin kao i njegovo održavanje, treniranje,...\npa ako hoće neka sami finansiraju trke, nagrade, pehare, plate džokeja, . .itd.\nNa nedavnom protestu ispred gradske skupštine se sakupilo jedva 200 ljudi\niako je bio najavljen u svim većim medijima, ali nije bilo akademika, umetnika\nili nekih političkih stranaka, već se zaustavio samo poneki znatiželjni čovek.\nTo govori koliko su trke konja bitne beogradjanima i ljudima iz kulture na koju\nse ovde često pozivate, a protestanti nisu bili u stanju da dovedu na protest ni\nvlasnike ergela i konja, jer nikog i ne interesuje da organizuje trke i nagrade.\nSlika i tekst sa protesta :\nPostod direktor » Uto Mar 06, 2018 11:55 pm\nI u cemu je poenta da to sto je doslo 200 ljudi da hipodrom gradu ne treba\nLose organizovan protest i lose izabran tajming\nMalo ko je znao za protest\nPostod laki72 » Sre Mar 07, 2018 1:43 am\ndragan napisao: Zlonamarno potenciraš deo mog odgovora članu koji je koristio takvu reč.\nA, po ko zna koji put se pominje "javni interes" za trke konja čiji vlasnici nisu\npa ako hoće naka sami finansiraju trke, nagrade, pehare, plate džokeja, . .itd.\nClan, ja se tebi nisam obratio, vec si se sam prepoznao kao agitator za neciji interes.\nSa druge strane, citirajuci moj post ti odgovaras meni.\nO konjima i ergelama ocito nemas pojma, a jedini argument su ti citiranja sopstvenih postova, kao i jednog ocajnog clanka iz "bljuca" punog nagadjanja inaravno prezir prema Beogradskom Hipodromu.\nVec sam ti pre dva meseca odgovorio da ergele nemaju mogucnost ali ni interes da organizuju takmicenja.\nTo jednostavno nije njihov posao u ovom slucaju.\nNo, ti insistiras na tome, bez obzira sto je to logicno isto toliko koliko je logicno ocekivati da Kenijski maratonac organizuje Beogradski Maraton.\nI svima jasno, samo tebi (šatro) nije?\nNemoj dragane nemoj se praviti blesav. jako si ti bistar, bez obzira sto to koristis za pogresne ciljeve\nPostod dragan » Sre Mar 07, 2018 6:36 am\n"Clan, ja se tebi nisam obratio, vec si se sam prepoznao kao agitator za neciji\nCitirao si dva moja posta, pa si onda na neprimeren i nevaspitan način napao neke\n"agitatore", pa zato nemoj ti da se praviš blesav, jer je svima jasno na koga si mislio.\n" . . ergele nemaju mogucnost ali ni interes da organizuju takmicenja . .\nMogućnost imaju, nisu to siromašni ljudi, pa mogu za zakupe Hipodrom, a\ninteres očigledno nemaju, jer već godinama nema trka konja, osim simboličnih.\nGrad takođe nema interes, jer se za poslednjih 10god. od kada je formirano JP\nkojem je iznamljena lokacija Hipodrom, ništa nije poboljšalo već se pogoršalo\nbez obzira ko je bio na vlasti u gradu - što sam ovde predvideo još pre 10.god.\nZa rekonstrukciju, bolje reći ponovnu izgradnju Hipodroma, koja bi obuhvatala\nstaze, štale, tribine, sanitarne čvorove, . . .i sve ostalo, kao i prostor za kladionicu\ntrebalo bi platiti 3-4 miliona evra i dovesti profesionalce da sve organizuju, pa je\nneprimereno poredjenje sa Beogradskim maratonom koji je jedanput godišnje.\nPostod direktor » Sre Mar 07, 2018 11:04 am\nTaman odustanu od jarbola i eto para za hipodrom\nLaki ne vrijedi neko sa pogresnim premisama u startu ce donjeti los zakljucak\nPogotovo crpeci izvor svojih saznanja iz loseg teksta novinskog uzimajuci stvari zdravo za gotovo\nPostod dragan » Sre Mar 07, 2018 2:02 pm\nKakve "pogrešne premise" i "loš tekst" ?!. . Samo je tvoj post pogrešan i loš.\nMoram da ti postavim sliku teksta sa izjavom pravog direktora, pa pročitaj :\nIMG_20180307_125856_059.jpg (47.04 KiB) Pogledano 1554 puta\nPostod direktor » Sre Mar 07, 2018 2:58 pm\nJa sam to procito i vec objasnio da ako jje on to reko da je tacno 3 mil evra od jarbola i problem rijesen\nI doticnog treba smjeniti Jer se ne zalaze dovoljno za preduzece kojim upravlja\nPostod boca-ica » Sre Mar 07, 2018 5:28 pm\nIzvor.jpeg (100.45 KiB) Pogledano 1478 puta\nPostod astrodule » Sre Mar 07, 2018 6:06 pm\n3 miliona evra?!?!\nPostod boca-ica » Sre Mar 07, 2018 6:17 pm\nbudalaština nad botovskim budalaštinama\nStaza za konjičke trke se nasipa peskom i zaliva vodom\nHajde da vidimo tu specifikaciju radova i materijala za 3 miliona evra\nto se zove predračun za popravku staze\nbez ikakvih argumetovanih stavki , provizijaš opali cifru od 3 milona evra ... jbg. treba čoveku\nod strane nestručnog, zlonamernog elemetna se to zloupotrebljava kao neki dokaz ... dokaz čega ?\ni naj obilčnija LAŽ se predstavlja kao istina treba peska za stazu u vrednosti od 3 milona evra, budalaština\nsamo sa jednim ciljem\nda bi se hipodrom ukloni i na tom mestu prodajuci betonske kvadrate na uštrb javnog dobra kako bi se neko debelo lično obogatio\nPoslednja izmena od boca-ica u Sre Mar 07, 2018 6:29 pm, izmenjeno 1 put ukupno.\nPostod astrodule » Sre Mar 07, 2018 6:28 pm\nDa budemo iskreni postoji više tipova staza (baš sam gledao na Vikipediji). Ima sintetičkih, turf...\nPostod boca-ica » Sre Mar 07, 2018 6:33 pm\nNaša je od peska i kao takva moze da služi još dugo\nisti situacija kao sa fudbalskim terenima ima od prirodne trave a ima i od veštačke - plastične\nnaravno svaka ima svoje prednosti i mane\nali ni jedna nije ne ispravna\nza opstanak je bitno održavanje a ovaj magarac koj prima platu iz javnog (našeg) budjeta nece ni kamion peska da naspe\nto je za apsanu jer uništava javno dobro i nije opravdao svoje postavljenje\nnaravno u igri su i oni koj ga sve vreme drže i žmure ćekajuci\niili da opljačka 3 milona evra\nda uzme proviziju za betonske kvadrate\nbanda koju ovde očigledno izvesni podržava i nama pokušava da tu LAŽ prikaže kao neku činjeniču\nPoslednja izmena od boca-ica u Sre Mar 07, 2018 6:37 pm, izmenjeno 1 put ukupno.\nPostod dragan » Sre Mar 07, 2018 6:35 pm\nKoliko može da košta nova staza i sve ostalo što ide uz nju za start\nnije ni bitno, jer je u budžetu grada za 2018god planirano 100.000din.\nPostod boca-ica » Sre Mar 07, 2018 6:38 pm\nNaravno nije bitno 3 miliona evra za malo peska\nbitna je provizija\nu Srpskom jeziku postoji vrlo kratka reč za takve situacije\nM A R Š\nPostod dragan » Sre Mar 07, 2018 6:46 pm\nNije bitno jer neće ni biti neke rekonstrukcije, a videćemo\nšta će odlučiti nova gradska vlast posle isteka ugovora\no zakupu lokacije koji ima Javno preduzeće Hipodrom.\nPostod direktor » Sre Mar 07, 2018 6:59 pm\nVec vidim da ce biti raznih pokusaja i javljaju mi se i neki protesti nadam se da lagano da produe ugovo ako imaju mozga\nPostod RioBL » Sre Mar 07, 2018 8:11 pm\nPostod tzoran1 » Sre Mar 07, 2018 9:59 pm\nOdlicno to izgleda RIO, ali tu se vodi tihi tajkunski rat ko ce da podigne zgrade i TC..mozda i neki hotelcic...\nPostod dragan » Sre Mar 07, 2018 10:06 pm\ndragan » 07 Okt 2017 08:38 am napisao: Na sajtu Direkcije u delu 'Lokacije za dodelu Investitorima' već se nalazi i ova u Radničkoj :\nPostod direktor » Čet Mar 08, 2018 4:08 am\nStim sto je secerana zasticen objekat industriske arhitekture grad ima dio placa ispred nisa a nis jos koristi svoja skladista\nPostod laki72 » Čet Mar 08, 2018 5:08 am\ndragan napisao: Nije bitno jer neće ni biti neke rekonstrukcije, a videćemo\nOvim putem samo da te informisem da je bahatost i osecaj "sto pozelim ja mogu" i milosevica dovela do pada sa vlasti, te posto na ijam za to da krenete u taj lopouk.\nBojim se da cete se iznenaditi!\nPostod dragan » Čet Mar 08, 2018 6:20 am\nlaki72 » 08 Mar 2018 04:08 am napisao: . . posto na ijam za to da krenete u taj lopouk. . .Bojim se da cete se iznenaditi!\nOpet ovde neko providno podmetanje, jer ja nisam vlast\nniti je moja stranka na vlasti i ne znam šta će oni odlučiti.\nInače, od pre desetak godina sam Opozicija svakoj vlasti.\nŠto se tiče Miloševića, mnogo više znam o tome od nekog ko je\nbio dečko za vreme trajanja njegovog režima, jer sam ja lično\nosetio tu bahatost, pa zato i učestvovao u rušenju Miloševića.\nPostod direktor » Čet Mar 08, 2018 10:51 am\nKako volim ove sto su svi bili protiv zloboleona i patili pa on uspio da rasturi sve sto je trebo da sacuva\nToliko naroda protiv njega a on toliko sjedio po foteljama\nSlicna situacija danas\nDa zivi Hipodrom na carevu cupriju\nPostod Johnest_Hon » Čet Mar 08, 2018 11:03 am\nŠto volim kad se razni bezveznjakovići po raznim preduzećima frljaju milionima evra a da im neko za 5 minuta napravi grubu specifikaciju radova, čak i prenaduvanu ne bi se do pola miliona došlo...takvi se jedino razumeju u cenu pečenja i šopske...\nKorisnika u ovom forumu: Marioneta i 18 gosta


Zašto volontirati? – Izazov387\nŠta motiviše ljude da volontiraju vlastitom voljom bez ikakve naknade ili sa naknadom koja isključivo pokriva troškove njihovog volontiranja?\nIstraživanja su pokazala da postoji šest glavnih razloga za volontiranje:\nVrijednosti … Nekim ljudima volontiranje omogućava da djeluju u skladu sa ličnim uvjerenjem o važnosti pomaganja drugima.\nRazumijevanje … Za druge, volontiranje ima funkciju propitivanja stavova i kreiranja šire slike društva, gdje kroz volontiranje oni zadovoljavaju želju da razumiju ljude kojima pomažu, organizaciju za koju volontiraju ili sami sebe.\nKarijera … Nekim ljudima volontiranje omogućava da nauče nove vještine koje im mogu pomoći u pronalasku zaposlenja ili u razvoju karijere.\nDruštvo … Za neke ljude volontiranje predstavlja uspostavljanje novih društvenih kontakata i susretanje novih i zanimljivih ljudi.\nUkoliko želite da u određenu aktivnost uključite volontere i volonterke prvo morate da ih pronađete, a to znači da razvijete proces izbora i regrutovanja volontera\nZatim kod ostalih u vašoj organizaciji ili grupi razvijajte atmosferu, u kojoj su svi uključeni da imaju pozitivan stav prema volonterizmu\nKada vam se već pojavi na vratima potencijalni volonter/ka saznajte njihove prave razloga volontiranja.\nProces uključivanja morate odraditi tako da vaš budući volonter/ka postane upoznat/a sa ciljevima i zadacima vaše organizacije ili grupe, sa ljudima koji je čine, pravilima ponašanja i procedurama koje postoje, kao i sa načinima kako se zabavljate kada to radite.\nKada u vašu kancelariju dođe volonter/ka, biti će zbunjen/a. Olakšajte mu/joj i odredite mu/joj jasne uloge i postavite ciljeve.\nPružite mu/joj priliku za trening i za obrazovanje, sjetite se da se i vi bili u procesu učenja.


The Film Master - Filmovi / Serije: 2021\nIzvanredna glumačka postava, uglađen soundtrack i oštra režija čine pobednički spoj u prvom pohodu Edgara Wrighta na psihološki horor. „Last Night in Soho“ premijerno je prikazan na 78. Međunarodnom filmskom festivalu u Veneciji 4. septembra 2021., i važi za jedan od najiščekivanijih filmova ove godine. Bila je ovo prilično dobra godina za visokobudžetne horore. Za samo nekoliko meseci dobili smo filmove kao što su „Candyman“, „Malignant“ i trilogija „Fear Street“, a svi će lako biti kandidati za najbolji horor film godine.\nDoduše, „Last Night in Soho“ ne izgleda kao film koji želi da vas uplaši. Želi da vas prenese u drugi svet, u vreme kada je muzika bila dobra, u vreme kada je „Thunderball“ (1965) bio najiščekivaniji film na svetu, u vreme kada je sve bilo potpuno drugačije nego što je danas. Ali što duže ostajemo u tom svetu, sve više počinju da se stvaraju pukotine dok se taj prijatan odraz prošlosti na kraju ne razbije i ostane vam noćna mora. „Last Night in Soho“ je mnogo stvari: priča o putovanju kroz vreme, misterija ubistva, ljubavno pismo Londonu, komentar protiv seksualnog uznemiravanja. Kao što je obično slučaj sa tako lukavim filmskim žongliranjem, „Last Night in Soho“ pokušava da uradi previše i na kraju ne uspeva da ostvari svoje ambicije. Ima mnogo toga da kaže, ali se bori da sve to spoji na zadovoljavajući način. Međutim, postoje i pozitivne stvari (pomenute na početku) koje dižu ovaj film iznad proseka.\nPotrebno je vreme da se postave likovi i misterija pre nego što zaronite u psihička horor uzbuđenja. Edgar Wright donosi moderan, ali jeziv film koji zaviruje u najmračnije uglove ljudske prirode. „Last Night in Soho“ je drugačiji od svih prethodnih filmova (to je daleko njegov najmanje komični film) koje je Wright snimio i ovim filmom pokazuje da ima veštinu da bude majstor u bilo kom žanru, bez obzira na nedostatke, i biće uzbudljivo videti šta će sledeće da uradi. Ovo je ujedno i njegov prvi film koji ima ženske protagonistkinje, a on ima dve sjajne mlade glumice koje igraju glavne uloge: veoma simpatičnu Thomasin McKenzie i glamuroznu Anya Taylor-Joy. I postavka je takva da se čini kao da svako glumi u svom mini-filmu. „Last Night in Soho“ izgleda kao dve odvojene priče koje su isprepletene na uzbudljive i zanimljive načine, pri čemu svaka priča dopunjuje jedna drugu.\nAnya Taylor-Joy je sila na koju treba računati na ekranu, posebno je to dokazala s prošlogodišnjom serijom „The Queen's Gambit“. Međutim, u „Last Night in Soho“ ona nije centralni lik, ona je najveća misterija filma, doduše, teško se uhvatiti za bilo koga u glumačkoj postavi osim za McKenzie. Za McKenzie, ovo je samo jedna u nizu sjajnih uloga, uključujući „Leave No Trace“, „Jojo Rabbit“ i „Old“. Toliko je ubedljiva i simpatična da će se verovatno brzo popeti na vrh holivudske A-liste. Sa predivnom kinematografijom, vizuelno upečatljivim slikama i bojama tokom celog filma, Wright priča vizuelnu priču kojoj je i pored svih nedostataka jednostavno teško odoleti.\nThomasin McKenzie glumi Ellie, ambicioznu modnu kreatorku koja sa bakom Peggy (Rita Tushingham) živi na selu u Kornvolu, ali se sada seli iz engleskog sela u London da bi tamo pohađala modnu školu. Opsednuta je 60-im godinama, modom i muzikom, ali je proganja duh njene majke koja je istim stopama krenula pre mnogo godina da bi putem poludela i izvršila samoubistvo.\nNakon što po dolasku pokušaj združivanja s drugim ljudima (posebno s njenom cimerkom Jocastom) propadne zbog razlika u karakteru odnosno jer su „zle kučke“, Ellie odlučuje da se preseli, pa pronalazi stan u potkrovlju kuće stare gospođice Collins (Diana Rigg, u njenom poslednjem nastupu). Noću, Ellie tone u san koji je vodi u njen omiljeni period i u ulogu bliskog posmatrača života devojke (i idola) po imenu Sandie (Anya Taylor-Joy) koja u Londonu pokušava da se probije kao pevačica, plesačica i glumica. No, Ellie i Sandie će shvatiti da šezdesete u Londonu nisu bile ni blizu tako idilične i slobodne kao što su one to zamišljale. Kao što nas „Last Night in Soho“ više puta podseća, London je opasan grad. Ponekad je Ellie nevidljivi posmatrač Sandienih iskustava: u drugim prilikama, kao da živi u Sandienom telu. Sada kada je Ellie uvučena u život Sandie, da li će moći da se izvuče?\nIako „Last Night in Soho“ ne može održati svoj uzbudljiv početni zamah, ovo je Wrightov najambiciozniji projekat. Ovaj film ima puno uzbuđenja, zabave, haosa i sjajnih nastupa. Još jedan hvale vredan element ovog filma su pokreti kamere, uz vizuelne efekte i montažu. Rad kamere čini da publika graciozno putuje između dva sveta. Ako ste gledali bilo koji film o mračnom svetu šou-biznisa, lako ćete znati da Sandieina putanja karijere ne vodi ka bini, već ka nečemu mračnom i opasnom. Glumačka postava je najveći adut filma. U svojoj poslednjoj ulozi pre smrti, Diana Rigg ima fantastičan nastup koji je nezaboravan kao i njena uloga u hit HBO seriji „Game of Thrones“, gde je igrala Olennu Tyrell. Njeno prisustvo, zajedno sa McKenzie i Taylor-Joy, predstavlja sjajnu kombinaciju starih i novih holivudskih glumaca. A tu je takođe i Matt Smith, u ulozi Jacka odnosno menadžera od Sandie, vrlo bitna figura u priči. Ljubav koju Ellie pokazuje prema muzici i modi iz 1960-ih daje filmu bezvremenski kvalitet koji je naglašen londonskom pozadinom, glamuroznim kostimima i frizurama.\nKada se svede račun na kraju, „Last Night in Soho“ je daleko od savršenog filma, ali i dalje sposoban da nas očara s nekim stvarima. Ipak, vredi reći, ovo je veoma mračan film, a Edgar Wright nas gura duboko u taj mrak, korak po korak, postepeno i polako. Čak iako je malo zbunjujuć i zbrkan, nije loš. Na kraju krajeva, ako ništa drugo, bar je izuzetno zabavan.\nBy The Film Master on 16:20 Нема коментара:\nLabels: Drama, Horror, Last Night in Soho kritika, Last Night in Soho recenzija, Mystery, Thriller, United Kingdom, United States\nKada izgovaramo ono sudbonosno „da“ i spremamo se da započnemo život s voljenom osobom, nije nam ni na kraj pameti da bi naša romansa mogla neslavno da se završi. Međutim, neumoljiva statistika tvrdi da se skoro svaki treći brak u našoj zemlji završava razvodom. Razvod se ubraja u najstresnije životne događaje, pored gubitka posla i gubitka bliske osobe. Razvod je stresan za bivše bračne partnere, ali i za potomstvo koje su planirali zajedno da odgajaju. Kada nastupi krah braka i jedne ljubavne priče, cilj je da se dete poštedi bolnog procesa. I, naravno, ako do razvoda dođe da se taj složen postupak obavi na ljudski način, a ne da se pretvori u opšti cirkus - pljuvanje, gađanje, uvrede, ratovanje familija i ostale gluposti.\nOriginalna švedska ograničena serija "Scenes from a Marriage" Ingmara Bergmana, objavljena 1973. godine, bila je zasipana optužbama zbog naglog porasta stope razvoda u Švedskoj na rekordno visok nivo 70-ih godina. Ipak, bez obzira na to, "Scenes from a Marriage" je bila gledana i hvaljena serija. Hagai Levi, iskusni izraelski televizijski kreator, pisac, reditelj i producent odlučio je da snimi rimejk pod istim imenom koji je takođe nemilosrdno intiman, fokusirajući se skoro u potpunosti na jedan par čiji se brak raspada. Ova moderna adaptacija je predstavljena na festivalu u Veneciji, a premijerna epizoda na televiziji je prikazana 12. septembra 2021. na HBO-u.\nDakle, nova verzija "Scenes from a Marriage" prilično se oslanja na originalni šablon, doduše, neke promene se odnose na uloge, jer se od prve polovine sedamdesetih mnogo toga promenilo, ali je kostur priče i dalje isti. Ponovo je u pitanju priča o ljubavi i psihološkom ratu, ovaj put u jednom savremenom američkom braku. Inspiracija je tražena ne samo u originalnoj seriji, već i u delima Woodyja Allena, a onda i u skorijim ostvarenjima kao što su "Master of None", "Blue Valentine" i "Marriage Story". Hagai Levi se proslavio serijom "BeTipul" koja je posle izraelskog originala snimana u rimejkovima u brojnim drugim zemljama, a ta serija mu je bila savršena ulaznica za američko tržište, te je osvojio i Zlatni globus za seriju "The Affair". No, Levi je sebi dao izuzetno zahtevan zadatak sa snimanjem rimejka serije koju je snimio jedan od najvećih i najvoljenijih filmaša svih vremena. Levi je zadatku odgovorio prilično dobro, možda ne savršeno, ali izuzetno zadovoljavajuće. A u velikoj meri su ga spasili i glumci.\nJessica Chastain i Oscar Isaac tema su svih svetskih medija otkako su na crvenom tepihu u Veneciji razmenili poglede i dodire pune bliskosti. Da li je reč o savršenoj glumi ili između njih postoje prave emocije od kojih se ne može pobeći, zapitali su se mnogi. Jedno je, ipak, sasvim sigurno. Pojavom na crvenom tepihu i pažnjom koju su privukli, zacementirali su svoje statuse holivudskih ikona modernog vremena. Stoga je najverovatnije da su poljupci i dodiri na crvenom tepihu bili jedna od tih šala, jer i Jessica i Oscar su u srećnim brakovima sa drugim ljudima i oboje imaju po dvoje dece. Jessica ovde igra ulogu kao Mira, dok je Oscar dobio ulogu kao Jonathan. Zajedno stvaraju veoma neprijatnu tenziju, ali su zajedno i glavni razlog za potencijalno gledanje "Scenes from a Marriage". Verujete u njenu frustraciju, njegovu zbunjenost, njihov bol i njihovu sve višeslojnu ljubomoru.\nDok se njihov brak postepeno raspada tokom pet godina, Jonathan i Mira otkrivaju oštre istine o sebi. Većina epizoda, iako obuhvataju mesece, a zatim godine, odigravaju se u realnom vremenu u porodičnoj kući. Dakle, zarobljeni smo sa dvoje ljudi bukvalno na jednom mestu, njihovim argumentima i njihovom bračnom bedom. Mira i Jonathan se svađaju, mire se, čini se da su na ivici da ponovo budu zajedno, a onda se, pored više od 10 godina intimnosti, vraćaju na početak. Jessica Chastain i Oscar Isaac su na visini glumačkog zadatka i njihova hemija oseća se u vazduhu: poznaju se sa koledža u Džulijardu i igrali su bračni par u filmu "A Most Violent Year" iz 2014. godine. U "Scenes from a Marriage", Chastain je savršena kao Mira, snažna izvršna direktorka tehnološke kompanije koja se bori sa krivicom što je više dostupna za svoj posao nego za svoju ćerku, dok Isaac otelotvoruje Jonathana, profesora filozofije i porodičnog domaćina u izuzetnoj predstavi.\nLevi se odlično poigrao s originalnim sadržajem i udahnuo mu potpuno novi duh. Imaćemo prilike videti koliko će se njih dvoje promeniti u tom periodu i koliko je odluka o razvodu uticala na njihove živote. Takođe, videćemo da nešto što je u jednom trenutku izgledalo loše možda i nije bilo tako loše, a kada čovek ispuni neke želje, možda shvati da to baš i nije želeo. Dakle, "Scenes from a Marriage" je i te kako vredna gledanja, ako ni zbog čega drugog, onda makar zbog Chastain i Isaaca.\n"Scenes from a Marriage" stiže u vreme kada su veze testirane pandemijom koja nas je istovremeno zatvorila i odvojila od drugih. Neki možda vide sebe u Mirinom i Jonathanovom liku, ili bar deo sebe, a to zvuči kao istina u koju verovatno niko ne želi da veruje i da se s njom bavi. Posebno ne sada u ovim teškim vremenima.\nBy The Film Master on 14:27 Нема коментара:\nLabels: Drama, HBO, Scenes from a Marriage, TV Series, United States\nUloge: Christian Malheiros, Rodrigo Santoro, Bruno Rocha, Vitor Julian, Lucas Oranmian, Cecília Homem de Mello, Dirce Thomaz\nEmocionalnost, upečatljivi likovi, njihove težnje, kao i tokovi radnje fino su zaokruženi i kamerom direktora fotografije João Gabriela de Queiroza koji spektakularno snima sve lepe i manje lepe delove Brazila. Reditelj Alexandre Moratto je kroz svoja dva filma, posebno prvim, dokazao i pokazao šta se može napraviti sa skromnim budžetom. Film "Socrates" gotovo da nije ni imao budžet, ali je objasnio neke stvari. Nakon premijere na festivalu u Los Anđelesu, "Socrates" je obišao brojne festivale, gde je osvojio i dosta nagrada. Moratto je 2018-te u izboru za nezavisni film godine dobio nagradu za mladog filmaša na kojeg treba obratiti pažnju, dok je Malheiros bio nominovan za najbolju glavnu ulogu u nezavisnom filmu i to pored glumaca kao što su Ehan Hawke i Joaquin Phoenix. S druge strane, "7 Prisoners" će sigurno dobiti veću pažnju zbog činjenice da sada iza njega stoji Netflix.\nBy The Film Master on 02:19 Нема коментара:\nLabels: 7 Prisoners, Brazil, Crime, Drama, Netflix\nScenario: Sjón, Valdimar Jóhannsson\nUloge: Noomi Rapace, Björn Hlynur Haraldsson, Hilmir Snær Guðnason, Ester Bibi\nNeko bi na prvu možda rekao da je "Lamb" režirao Leos Carax ili Julia Ducournau, ali nije. Režirao ga je islandski reditelj Valdimar Jóhannsson i to mu je prvi dugometražni film, pre toga je snimio samo jedan kratkometražni (inače majstor specijalnih efekata koji je radio i na brojnim holivudskim filmovima pa i seriji "Game of Thrones"). No, Jóhannsson iako nije Leos Carax, kao da je zanat učio od njega, pa tako ovaj put nemamo dete-lutku kao u prošlogodišnjem "Annette" (2021), nego nešto još bizarnije - dete-jagnje, odnosno pola dete-pola jagnje. Nakon premijere na filmskom festivalu u Kanu 2021. gde je osvojio nagradu za originalnost u programu Un Certain Regard, film je objavljen na Islandu u septembru, a ujedno je i islandski kandidat za najbolji međunarodni igrani film na 94. dodeli Oskara. Publika je mogla da ga pogleda i u takmičarskom programu Zagreb Film Festivala, kao i domaćim bioskopima.\nMaria (Noomi Rapace) i Ingvar (Hilmir Snær Guðnason) su mladi bračni par koji živi na farmi u udaljenom delu Islanda i uzgajaju nekoliko desetina ovaca, koje žive u štali nedaleko od njihove udobne i ležerne male seoske kuće. Njihovi radni dani uključuju vožnju traktora, vođenje ovaca kroz lepotu ovog prostora, donošenje sena za ovce da jedu, pripremanje obroka, pomoć ovcama pri porođaju, obeležavanje i evidentiranje novopridošlih. Međutim, njihovu redovnu rutinu remeti lavež njihovog psa u blizini štale, par ulazi da vidi šta se dešava sa ovcama i primećuju da će jedna ovca upravo na svet doneti jagnje. Jóhannsson je tu posebno lukav u poigravanju s našim očekivanjima i dotično jagnje neće prikazati celo u kadru do polovine filma.\nUzimajući novorođenče u naručje, Maria ga nosi u seosku kuću, gde, umotano u ćebe, živi u metalnoj kadi. Hrane ga mlekom na flašicu za bebe i odgajaju u kući, a zatim dovlače krevetac iz skladišta u prostor pored sopstvenog kreveta, gde će jagnje živeti. Otkud ovaj krevetac? Da li oni to nama govore da su imali dete?\nMaria i Ingvar su u prošlosti dobili dete, ali im je ćerka Ada umrla odmah nakon porođaja, pa nam je jasno da im je ovo jagnje bukvalno zamena za dete koje su toliko želeli, čak mu daju i ime Ada. Ovo, naravno, nije obično jagnje, ali neće im to puno smetati i prihvatiće ga kao svoje dete. No, zato će smetati mami-ovci, koja nije baš presrećna što joj je oduzeto njeno voljeno jagnje. Biće to samo jedan u nizu problema za Mariju i Ingvara koji sada izgledaju tako srećni... Konačno im se želja ostvarila i dobili su dete, iako je jasno da nije dete, ali koga briga.\nPrilično sporog tempa, film se dotiče nekih važnih tema poput izolacije, tuge, roditeljstva... Međutim, za film koji se bavi tako teškim temama, postoji iznenađujuća količina humora. Dodajte tome izgled natprirodnog bića i "Lamb" se brzo pretvara u modernu mračnu bajku. Žanrovski bi to bilo otprilike - atmosferična horor-drama sa elementima fantazije.\nDok Maria i Ingvar počinju da grade svoj novi život s jagnjetom, prekida ih iznenadni dolazak Ingvarovog brata, Pétura (Björn Hlynur Haraldsson), koji je crna ovca u familiji i propali muzičar. Dinamika u njihovim odnosima dodatno će se promeniti njegovim dolaskom (njegova reakcija „Šta je ovo jebote?“), a zatim će se sve pretvoriti u potpunu ludoriju.\nNa glumačkom planu sve radi perfektno. Noomi Rapace (The Girl with the Dragon Tattoo), poznata po apsolutnoj posvećenosti svakoj ulozi, daje još jedan dobar nastup, kao i Hilmir Snær Guðnason (101 Rejkyavik, Woman at War) i Björn Hlynur Haraldsson (serija The Borgias, Trapped), ali ne treba zanemariti ni sporedne uloge, odnosno ovce koje dodaju emotivni sloj priči. Tokom većeg dela filma, ono što najviše čujemo je pozadinska buka od blejanja ovaca ili vetra koji duva dolinom gde par živi. Štaviše, likovi više govore kroz svoje postupke nego kroz ograničene dijaloge, jer retko direktno govore šta rade ili šta misle. Okruženje svakako ulazi u prednosti filma. Radnja ove priče odvija se u dolini u islandskim planinama, a veliki deo pejzaža je spektakularan. Doduše, većina isladnskih filmova se odigrava na selu ili na izolovanim farmama, a skoro svaki od njih skoro pa obavezno ima barem jednog najčešće ćutljivog i depresivnog bradonju obučenog u tradicionalni džemper.\n"Lamb" je zaista originalan film, sa nekoliko sjajnih trenutaka. Reditelj Valdimar Jóhannsson nam govori da je ovo tek početak i da možemo računati na njega u budućnosti. Međutim, za očekivati je da se ovakav film neće dopasti svima, pritom nije ni lak za gledanje, ali takav kakav jeste, to je moćan portret porodice koja pokušava da pronađe svoj mir i sreću u haotičnom svetu. Nastavlja se delimično "Lamb" i na trend filmova o majčinstvu, odnosno o ženama koje bi svim silama htele postati majke i koje su spremne zaštititi svoje dete pa makar to i nije dete. Sa zadivljujućom kinematografijom Elia Arensona koji hvata hladnu prirodu islandskog sela, izuzetnim glumačkim performansama i nesvakidašnjom pričom, "Lamb" je sasvim solidan film.\nBy The Film Master on 12:01 Нема коментара:\nLabels: Drama, Fantasy, Horror, Iceland, Lamb recenzija, Poland, Sweden\nBy The Film Master on 06:35 Нема коментара:\nLabels: Documentary, Thailand, The Rescue, true event, United Kingdom, United States\nScenario: Scott Cooper, Henry Chaisson, Nick Antosca (kratka priča)\nUloge: Keri Russell, Jesse Plemons, JT Corbitt, Graham Greene, Scott Haze, Rory Cochrane, Amy Madigan …\nBy The Film Master on 00:00 Нема коментара:\nLabels: Antlers recenzija, Canada, Drama, Horror, Mexico, Mystery, United States


F1Srbija | Eklston hoće 8 timova i 3 bolida\nEklston hoće 8 timova i 3 bolida\nFinansijski problemi Kejtrema kao i opstanak tima dve su glavne teme poslednjih dana u krugovima F1.\nŠef Formule 1, Berni Eklston, izašao je sa izjavom da bi bio srećan kad bi se problematični tim povukao iz Formule 1.\nPoslednjih dana je nosilac F1 prava otišao dalje u svojim izjavama, rekavši da bi voleo kad bi pojedini timovi sa začelja (Kejtrem, Marusija, Zauber..) nestali i bili zamenjeni trećim bolidom većih timova.\n"Trebali bi da odustanu ako nemaju novca. Spreman sam za Formulu 1 sa 8 timova i 3 bolida po timu".\n"Da li je bolje videti treći Ferari ili Kejtrem? Ferari može naći sponzore u Americi i američkog vozača. Takođe i ostali veliki timovi."\n"Uzmimo za primer Kejtrem. Investirali su dosta novca, trebaće im još puno, kao i vozači koji će im plaćati da voze u timu. Čemu sve to ako na kraju opet ne mogu biti konkurentni", upitao se Eklston, uz iznošenje novih ideja.


Facebook pravi data centar vrijedan milijardu dolara – BiGportal.ba\nFacebook pravi data centar vrijedan milijardu dolara\nPrvi Facebook-ov data centar u Aziji biće stacioniran u zgradi futurističkog izgleda i namene u Singapuru. Zgrada će imati 11 spratova i 170.000 kvadratnih metara, a dizajnirana je tako da upotrebljava singapurske klimatske prilike.\nSingapursko vlažno vreme upotrebiće se za prikupljanje vode za hlađenje vazduha unutar data centra, čime će se potrošnja prerađenih voda iz gradskih sistema smanjiti za oko 20 procenata. Fasada zgrade će obezbeđivati nesmetan protok vazduha, čime će se obezbediti dodatno hlađenje. Facebook takođe planira da kompletnu energiju za ovaj data centar dobija iz obnovljivih izvora i u tom cilju već radi na razvoju solarnih izvora energije u državi.\nTomas Furlong, Facebook potpredsednik za Data Center infrastrukturu, rekao je da će ovaj novi data centar hostovati većinu fotografija i video snimaka koje svakodnevno gledamo na Facebook-u. S obzirom da je rast Facebook korisnika u Aziji veoma velik, data centar koji se nalazi u njihovoj blizini obezbediće bolju uslugu za te korisnike.\nTo ipak nije glavni razlog zašto je baš Singapur odabran za lokaciju novog data centra. S tehničke strane, prevagnulo je to što on ima veoma razvijenu infrastrukturu i optičku mrežu velikog kapaciteta, dok sa poslovne strane Singapur nudi odlične poslovne uslove.\nPročitajte i: Šta Telepark data centar nudi korisnicima?\nOvo će inače biti 15. Facebook-ov data centar, a planira se da će početi sa radom tokom 2022. godine. Cena izgradnje novog data centra biće oko milijardu USD.


PRAZNIČNO SKIJANJE U EVROPI NEIZVESNO Evropska komisija nije nadležna za otvaranje zimskih centara - Biznis.rs\nPRAZNIČNO SKIJANJE U EVROPI NEIZVESNO Evropska komisija nije nadležna za otvaranje zimskih centara\n27.11.2020 12:04 Izmenjeno: 19:17 Autor: Vladimir Jokanović 0\nSvaka zemlja članica EU treba sama da odluči da li će otvarati skijališta za predstojeće praznike, saopštila je Evropska komisija. Povodom inicijative Nemačke da...\nSvaka zemlja članica EU treba sama da odluči da li će otvarati skijališta za predstojeće praznike, saopštila je Evropska komisija. Povodom inicijative Nemačke da skijališta u Evropi budu zatvorena do 10. januara, EK navodi da to „nije evropska nadležnost“.\nU obrazloženju svoje nenadležnosti za to pitanje, EK je saopštila da ne postoji jedinstven pristup postepenom, naučno utemeljenom i efikasnom ukidanju mera zatvaranja.\nAustrija se usprotivila predlogu i najavila da će njena skijališta biti otvorena tokom božićnih i novogodišnjih praznika.\nPokrajinske vlasti u Bavarskoj, poznatom nemačkom skijaškom regionu, saopštile su da zbog pandemije korona virusa „ne može biti klasičnog prazničnog skijanja“. Bavarski premijer upozorio je Nemce koji bi eventualno otišli do susedne Austrije na skijanje da ih očekuje 10 dana obaveznog karantina po povratku, pa makar i ako su bili na jednodnevnom izletu, prenosi EurActiv.\nPremijer Italije Đuzepe Konte (Giusepe Conte) predložio je da se u dogovoru sa Nemačkom i Francuskom sačini zajednički Evropski protokol za zatvaranje skijaškog turizma. „Nije moguće dozvoliti praznike na snegu, ne možemo to priuštiti“, rekao je Konte u televizijskoj emisiji. Skijaški centri u Dolomitima poručili su da bi ih zatvaranje odvelo u propast, jer oko polovine sezonskih prihoda dolazi od božićnih praznika.\nFrancuska zimska odmarališta mogu biti otvorena tokom božićnog odmora, rekao je premijer Žan Kasteks (Jean Castex) ali žičare moraju ostati zatvorene. „Naravno, svako može slobodno da putuje u odmaralište kako bi uživao u čistom vazduhu naših divnih planina i prodavnice će biti otvorene, ali neće barovi i restorani“, rekao je Kasteks, prenosi Tanjug.\nKancelar Austrije Sebasijan Kurc (Sebastian Kurz) rekao je da je skijanje deo nacionalnog identiteta i da će skijališta biti otvorena tokom zimskih praznika, ali da će se primenjivati poseban režim kako bi se smanjili rizici od zaraze. Turisti će sve vreme morati da održavaju distancu ne manju od jednog metra, da nose maske na ski liftovima i gondolama, dok će barovi i restorani usluživati samo goste koji sede za stolovima.\nU Švajcarskoj, koja nije članica EU, vlasti, skijaši i turistički sektor jedinstveni su u stavu „da se može skijati uz plan zaštite“, kako je naveo tamošnji ministar zdravlja. Vlada će još jednom analizirati situaciju pred praznike, a suština je poverenje u skijaše da će poštovati mere zaštite i da će nositi masku uvek i svuda osim na stazi tokom spuštanja.\nU Španiji se računalo sa otvaranjem skijališta 21. decembra, kada je planirano ukidanje zabrane prelaska pokrajinskih granica, a regionalne i lokalne vlasti tek treba da definišu uslove za praznični turizam u Pirinejima.\nBugarska ne planira da otkaže skijanje tokom praznika, a tri glavna zimska centra, Bansko, Pamporovo i Borovec biće otvoreni u decembru. Restorani i barovi ostaće zatvoreni do 21. decembra, ali hoteli i odmarališta primaju rezervacije.\nMinistarstvo ekonomije Slovenije saopštilo je da očekuje preporuke EU za skijašku sezonu, kao i da vlada o tome nije raspravljala, prenosi STA. Ljubljana je saopštila da će slediti uputstva Brisela, a pre tri nedelje mediji su izvestili da Slovenija uprkos epidemiji očekuje veliki broj turista iz susedne Hrvatske. Zabrana javnog prevoza, koja je trenutno na znazi, odnosi se i na žičare.\nPoljska je najavila da će skijališta biti otvorena, ali samo za lokalne goste i samo tokom školskog raspusta, dok će hoteli i restorani ostati zatvoreni, prenosi Guardian. Češka i Slovačka nisu još iznele plan za skijašku sezonu, a Yahoo Finance navodi da su pripeme za zimsku sezonu u Srbiji u punom jeku, kao i da se očekuju domaći i inostrani turisti. Skijaški centri oko Sarajeva nude aranžmane za skijanje od 12. decembra.\nPodsetimo, nemačka kancelarka Angela Merkel najavila je da će tražiti od Brisela zatvaranje skijališta u EU sve do 10 januara, uključujući i božićne praznike.\nAUSTRIJA BIZNIS BUGARSKA ČEŠKA EU FRANCUSKA ITALIJA NEMAČKA ODMOR PANDEMIJA POLJSKA SKIJANJE SLOVAČKA SLOVENIJA ŠPANIJA SRBIJA ŠVAJCARSKA ZIMSKA SEZONA\nSRBIJA PRVI PUT IMA NAJVEĆU STOPU RASTA U EVROPI Evropska komisija potvrdila…\nNEIZVESNO OTVARANJE GRANICA ZA SRBE Grčka odlučuje o produženju ili ukidanju…\nNEOPHODNO OTVARANJE VAZDUŠNIH KORIDORA IZMEĐU FINANSIJSKIH CENTARA Poslovna…


Prima Life Makadi Resort - strana 4 - Hoteli 5* - Putovanja.info\nUpravo smo se vratili.\nCetvrti put u Egiptu, za sada najbolji utisci.\nInternet je 22 evra (25$), nedelju dana za dva telefona; za jedan uredjaj je 20$.\nAko nekoga interesuje nesto neka slobodno pita.\nForum mi ne salje obavestenja na mejl, tako da mozda kasnim sa odgovorom...\nvidim da ste zadovoljni I to je super za nas koji tek idemo\nDa li ste bili zadovoljni sobom,da li je potrebno castiti recepciju ili ne?\nVidim da su letovi problematicni ovih dana....kako ste vi prosli?\nAko cemo da trazimo dlaku u jajetu, sto se tice sobe zamerke:\n- Vrata od vecea nisu mogla da se zatvore (u smislu da vrata legnu na ragasto);\n- Frizider nije hladio kako treba;\n- Sobar nikada nije ocistio sav pesak sa poda iz sobe.\nIskreno ne znam kakve ljudi dobiju sobe kada moraju da caste recepciju....\nNama to nije smetalo...\nOna nam je sluzila da prespavamo i da se okupamo (oko kupatila se sobar bas trudio).\nJedino "lose" iskustvo je to sto smo morali da napustimo sobu u 12:00, a let smo imali u 05:00 sledeceg dana (ali to nije do hotela); na recepciji su nam rekli da ne mogu da nam daju lejt cek-aut jer su prebukirani.\nNismo hteli da podmazujemo evrima, jer nam nisu skinuli narukvicu.\nZa zada, iskustva sa Egiptom (od najgoreg ka najboljem) su:\n- Le Pacha Resort\n- Prima Life\nSto se letova tice, jedini "problem" je bio taj sto prilikom povratka "numerisana" sedista nisu bila numerisana... ...i ako se smatra pod problemom, let je pomeren za sat vremena...\nE pa hvala jos jednom...dobro je da ostaju narukvice za ostalo cemo videti u septembru kad odemo?\nNe znam od cega zavisi skidanje narukvice....\nOvo je treci put da nam je ostavljaju; jedino su nam je u Paši skinuli...\nSuper da je bilo lepo.\nI ja imam odlična iskustva iz hotela.\nJeste da je mali, plaža malecka, mnogo domaćih gostiju ali prelepi korali u vodi (čak i velika moruna u srednjem koralu :-) , kornjacu ne vidosmo :-) ).\nOdličan položaj hotela što se tiče korala. Sa jedne strane je veliki koralni greben koji se proteže pored Cleopatre pa nadalje - da li ste ronili tuda?\nSa druge strane je Fort - da li ste ronili na njihovoj strani? - nama tada nisu branili\nSmetalo nam je sto teraju ljude iz vode u 18h - da li su i vama pistali da izadjete.\nU Fort-u nikoga nisu terali da izlazi iz vode- tako da mi je to bas zasmetalo u ovom hotelu - jer je tada najlepse za plivanje (mi smo bili u avgustu pre 4 godina) .\nŠto se tiče Egipta - jedini izbor mi je da li ubuduće ići u Makadi ili u Sahl , jer su mi lepi korali primarni. Mislim da je Makadi realniji izbor jer su korali i lepši nego u Shalu a hoteli povoljniji,\nMi smo bili jedini Srbi nedelju dana, dok nisu dosli u sledecoj turi...\nRusa je takodje malo jako bilo, i to malo je bilo fino (sto mi je cudno delovalo)...\nUglavnom su bili Nemci, Madjari i Austrijanci (osoblje perfektno govori nemacki)...\nNe razumem njihovu logiku da dodju u Egipat kako bi se kupali u bazenu... ...jos pre dorucka su bile zauzete skoro sve lezaljke na bazenu (sto kao nije dozvoljeno), dok si na plazi uvek mogao da nadjes mesto...\nRonili smo samo na nasoj plazi do (drugih bova).\nMorunu nismo videli, videli smo ogromnu ražu...\nRibe su navikle da ih ljudi hrane, tako da su se uvek motale oko nas...\nNe znam da li su pistali, posto smo odlazili sa plaze kada suce ode iza hotela (nesto pre 18:00).\nAko ne odemo sledece godine u neku drugu zemlju, mislim da cemo opet u ovaj hotel...\nJeste da je plaža malecka, mnogo domaćih gostiju ..\n,I kako je Vama ovo dragi forumasi prelepo,..?\nDanas smo u argusu isplatili ostatak aranzmana-idemo 11.9. Dobili smo sve sto treba za ambasadu...pa sad cekamo da im prodje taj praznik I nadam se da nece biti kasno da predamo…\nZelimo lep odmor svima koji uskoro putuju\nProšle godine smo bili u Fortu a ove u Primi. Pa evo par paralela. Fort ima bolje ležaljke na plaži i veću hladovinu, i piće služe u limenkma i flašicma. Prima Life ima savršen tim animatora. Ljudi su SAVRŠENI. Ima besplatan wi-fi, i teretanu.\nLepo je sve to što se tiče PL... Ali plaža Fourta je zakon, sve zajedno sa pomenutim ležaljkama, limenkama i flašicama..\nVi pominjete flasice i lezaljke kao prednost Forta....a plazu, koja je pet puta veca i lepsa-ne pominjete....bas cudno a mnogima je to ,pa i meni,prioritet pri odabiru...\nPrima life je povoljniji hotel od forta,nama je I to bitno.Sve okolne plaze cemo svakako istraziti uskoro\nPlaža jeste veća ali ali polovina plaže (ceo srednji deo i kod kluba 159) je ne upotrebljiva. Ulazak u more , plićak i korali su isti. U Fortu su sva dešavanja oko bazena, dok Prima ima oko 15,20 animatora. Pola ih je na moru a pola na bazenima. Mnogo je življi hotel. I naravno jeftiniji (čak je za decu do 15god. gratis).\nPozdrav svima sa plaze Prima life koja uopste nije losa kao sto se prica\nJeste da nema razmaka izmedju lezaljki ali nista to nesmeta...pa nismo ni otisli tamo da budemo ko na pustom ostrvu,sami sa sobom\nMore je predivno,moze fino da se pliva....hotel je pun ali nema redova,sve tece bez problema...\nSrba nema,domacih ne mnogo uglavnom porodice koje su skroz ok.Uglavnom cesi,nemci,ukrajinci i sl...\nSobu smo dobili blizu plaze,na 1 spratu,sve radi nema zamerki...\nHrana je odlicna,ukusno spremljeno,nema zasad nikakvih tegoba...barovi odlicni,na plazi rucak bolji nego u restoranu,pice odlicne,giros,burgeri,rostilj neki salate i voce\nZabavan je hotel,5zvezdica ali povoljniji i ima nasu preporuku...


B92\t02.08.2018 12:12\nV.d. direktora Puteva Srbije Zoran Drobnjak objasnio je da je putarina u Srbiji jeftinija za strance nego za naše državljane zbog kursa i zaokruživanja.\nSvedoci smo međutim, da poslednjih pet godina dinar konstantno blago jača, što znači da u tom periodu Putevi Srbije nisu imali neke koristi, naprotiv, prihodi su im po tom osnovu svakako smanjeni.\nU toj zemlji se na nekoliko mesta plaća putarina u iznosu od 60 denara. Kako su naši državljani u tranzitu ka Grčkoj retko ko zameni evre za denare pa za njih važi cena od 1,5 evra.\nNa priznanici po plaćanju putarine u evrima, uredno ćete dobiti napismeno da ste putarinu platili 92 denara ili 1,5 evra.\nKome je mnogo, nema drugog izbora nego da zameni evre za denare i tako uštedi čak 50 odsto.\nProsta računica pokazuje da su na svakom plaćanju putarine na mestu gde ona košta 210 dinara, odnosno za strance 1,5 evra (177 dinara), Putevi Srbije na gubitku 33 dinara. I to samo zbog zaokruživanja na niži iznos. Da ne govorimo o tome da bi kao i u Makedoniji iznos za plaćanje u evrima mogao biti i 50 odsto veći.\nU drugom slučaju gde je putarina 80 dinara, za strance 0,5 evra (59 dinara), Putevi Srbije gube 21 dinar.\nKad se sve sabere pitanje je da li bi Putevima Srbije nedostajalo svake godine baš 100 miliona evra za održavanje puta, ukoliko bi ispravili ovu očiglednu devijaciju koja nastaje prilikom konvertovanja dinara u evre.


Anđeli i biljke : Ana Blandiana : 978-86-7497-154-3 : Knjizara.com: Knjige\nAnđeli i biljke\nOvdašnjim čitaocima poznata po svom delu koje seu srpskom prevodu pojavljivalo u mnogim našimčasopisima, a posebno po zbirci izabranih pesamaSvedoci (1993), Ana Blandijana, sve prisutnija usvetskom pesništvu, nesumnjivo zaslužuje svu našupažnju. U vreme represivnog režima u Rumunijiproganjana i zabranjivana, autorka do danas dvadesetakknjiga, izrasla je u poetskog stvaraoca koji svojimbogatim i dalekosežnim delom potvrđuje najdubljerazloge postojanja poezije. U jeziku posvedočavaneizmernu vrednost života i potvrđuje zašto jepoezija zajednički zavičaj svih ljudi.\nU jednostavnimi delotvornim jezičkim figurama mešaju se revolti melanholija, intimno i ekstimno, individualno iopšte, nebo i zemlja. Svojim pesmama naspoziva tamo gde jekrhkost erupcija i gdese čovekova klonulostoporavlja. Ona jezagovornica ljubavi.Svi znamo ili verujemoda znamo šta je ljubav,ali samo poneki umejuda ljubav iskažu takoda ljubav bude živa.To je anđeoska ljubavmeđu smrtnicima,koja se preobražava uneuhvatljive snove štoih snevaju nebesnici.Svi kao da boravimo,kaže pesnikinja, upeščanicima u kojima jevreme u neprestanom padu\n2009; ćirilica; 21 cm; 77 str.; 978-86-7497-154-3;\nIzdavač: Književna opština Vršac; 2009; ćirilica; 21 cm; 77 str.; 978-86-7497-154-3;\nArhitektura valova i prateće vibracije\nAnđeli i biljke, Ana Blandijan?\nObjavljujući ime petnaestog dobitnika Evropske nagrade za književnost, vršačka kuća KOV, inspirator ovog gotovo popinskog, zvezdanog hoda kroz orbite moderne poezije, svojoj već potvrđenoj tradiciji elitne selekcije, i nizu laureata, poput Tomasa Transtremera, Rajnera Kuncea, Miodraga Pavlovića, Tadeuša Ruževiča, ili Čarlsa Simića i Pola Malduna, pridodala je i jednu pesnikinju – rumunsku književnicu Anu Blandijanu (1942). Tako je, nakon punih šesnaest godina od kako je pesništvo Ane Blandijane prvi put predstavljeno našoj publici (Svedoci, KOV, 1993), zahvaljujući ovom priznanju, koje podrazumeva i publikovanje posebne knjige u ediciji „Evropska nagrada”, delo jedne od najomiljenijih i najcenjenijih pesnikinja u savremenoj rumunskoj književnosti, iznova, u još potpunijem svetlu, pred našim čitaocima.\nIzbor koji je pred nama, probrano i pregnantno obelodanjuje odlike zbog kojih se ova poezija smatra i tako signifi kativno rumunskom, i tako uverljivo evropskom (prevedena je na više od dvadeset jezika i ovenčana najuglednijim nagradama za poeziju, poput Herderove), a zahvaljujući kojima je Blandijana, kako ističe njen prevodilac Petru Krdu, „iako u vreme represivnog režima u Rumuniji progonjena i zabranjivana, izrasla u poetskog stvaraoca koji svojim bogatim i dalekosežnim delom potvrđuje najdublje razloge postojanja poezije”. Upravo u najdubljim razlozima postojanja poezije krije se i moguća odgonetka enigmi koja fascinira tumače Blandijaninog dela, posebno ulogu koju je ono imalo u promeni stanja svesti, sred monolita socijalnog sivila i pod stegama komunističkih represija, u klimi ideološkog i kulturnog progona. Jer, uprkos paradoksima i apsurdima koji su egzistencijalno, ili stvaralački, obeležili pesnikinjin put, sudbinu njene porodice i njenu ličnu, tokom dve etape komunističke vladavine u Rumuniji, Blandijana je svoj poetski glas zasnovala čisto i nedvosmisleno lirski, ali bez autobiografskih obola i ispovednog patosa, sa gotovo klasičnom ravnotežom kojom njen stih pronalazi svoju meru iskrenosti, i svoj odgovor čitanju univerzalnog fundusa lirskog nasleđa, u gotovo muzičkom rasponu poetskih motiva, koji poput jednog od njenih ključnih poetskih pojmova možemo označiti – arhitekturom talasa – katkad snažnim i čulnim, katkad vanvremenim, reminiscentno mitskim i spiritualnim odgonetanjem ritma ljudske sudbine.\nU plimama istorije pak, koje su odredile pesnikinjino mladalačko, ali i kasnije iskustvo, ovaj eminentno lirski, bogato profi lisan i samosvojan poetski glas rumunskoj publici je decenijima predočavao, samom mogućnošću poetskog dosezanja dubine bića, i iskustvo duhovne oslobođenosti i prosvetljenja. Individualnu istinu, i artikulaciju posebnosti, ili pak, snažan stav o onome o čemu stvarnost jave i javnosti, u opštim formatima tražene „masovnosti”, individualne potisnuti i beznađa, ćuti, a represivna vlast ga prezire, i kažnjava. No potpuni kontrast između političke realnosti prokaženih vrednosti i značaja individue, i odvažne etičnosti Blandijanine poetske reči, bio je dovoljno rečit i eklatantan, čak i u periodima pesnikinjinog izopštenja, kada su se njeni stihovi pamtili i prenosili u nekoj vrsti „usmenog samizdata”, da bi, u svom prirodnom okviru, takoreći čiste poezije, uspevali da privuku neuobičajenu, opštu pažnju. Naime, iako ne izgovaraju ličnu dramu i izbegavaju ispovedni ton, ili lamente zbog pritisaka vlasti, stihovi Ane Blandijane su, postajalo to sasvim jasno, u slušaocima i čitaocima budili i potvrđivali upravo glad za poezijom – za obelodanjenjem dubokih istina, u ime kojih se poezija stvara.\nNeodustajanje od imanentno poetske vokacije, u uslovima koji se surovo okreću protiv svakog vida emanacije i potvrde lične vere, moralnosti i delanja, u samom takvom činu već nose stvaralačku komponentu otpora, na koju se, u prilikama uobičajene ili davno osvojene „slobode stvaranja” najčešće zaboravlja, kao što se, spram neprekidne, opšte i vlastite egzistencijalne ugroženosti, u klimi dojava, zabrana, cenzure i izopštavanja, lični integritet i genuini dar njihove odbrane isključivo poetskim delanjem, gotovo na mitski način mogu povezati sa značajem, veličinom i hrabrošću – kako same poezije – tako i za onoga ko je stvara. Pesničke reči, ukratko. Jednako važne za stvaraoca, ali i za njegove savremenike, za vreme nastanka i vreme posle. Kao svedočanstvo – mogućnost svedočenja mogućnostima same poetske reči – koja, kao u slučaju Ane Blandijane, ni onda kada je bivalo teško, i nadasve opasno, do neprozirnosti mračno – ništa nije sakrila. U takvim uslovima, posvećenost rečima ne može biti tek puka profesija reči, niti goli artizam – ništa drugo, dakle, do potpuna otvorenost iskustvu – egzistencijalna, emotivna i duhovna strategija svijanja gnezda u praznini, vraćanja smisla beznađu, priznanja i prihvatanja ranjivosti, nesigurnosti, traganja za svim formama istine. Koje su uvek pesnikove, lične, ali koje, u svetlosti unutarnjih otkrića, sažimaju i iskustva opšte, „reprezentativne ljudskosti”, i upravo stoga što su samo to – ništa više do senzibilno, u isti mah i složeno i odgovorno razumevanja sveta – one svoj mitski eho i vitalizam iznose ubedljivo, iz ličnog, ali i opšteg hada. Stoga pesma „Dar”, čije stihove pamtim iz engleskog prevoda, odista deluje autopoetički, i u univerzalnom smislu profetski, kao dvoznačno lice poetske sudbine: „Moj dar je tragičan, kao neka drevna kazna/ Sve što taknem pretvara se u reči...” Reč-sudbina poetsku avanturu Ane Blandijane tako čini njenim neraskidivim ličnim savezništvom sa saznanjem sveta, ali još pre toga, duboko religijskim shvatanjem poretka zbilje, u kojoj se unutrašnja svetlost i sloboda dosežu etičkom obavezom svedočenja, ovde i sada, i uvek. Ili, drugačije rečeno, snažna vizionarska strategija, koja orkestrira ne samo predele poetske imaginacije, ali uvek i njih, podsticana je u delu Ane Blandijane i konstantnim artikulisanjem unutarnjih otkrića, koja su često neposredan eho i one druge, nezamaskirane stvarnosti, istorijskog trenutka, istorije u načelu, koja se nikada ne odvija van nas. Lična ranjivost, i razuđena senzibilnost ove pesnikinje, stoga se, umesto ispovedne naracije, opredeljuju za opservaciju, albume prizora iz neposrednog života, obeležene prefi - njenim ironičnim parabolama, koje dotiču i na inventivan način saopštavaju iskustvo epohe, što ih čini bliskim i shvatljivim savremenicima, ali, i pored izraženih podtekstualnih smi saonih voluta, pokazalo se, ne i sasvim neprozirnim cenzorima. No, i pored zabrana, koje su u nekoliko perioda pratile njen rad, Blandijana je istrajala u svom suštinskom opredeljenju za etiku poetske reči. Poput Eve Lipske, na primer. Koja je, od najranije poezije, stilskim inovacijama i prelomljenom semantikom svog stiha, gradila bogat smisaoni prilaz vremenu – prošlom, sadašnjem i budućem – u naglašenom nastojanju da poetsku vokaciju ne liši pogleda na otvorene prelome, i „havarije kontinuiteta”, obračunavajući se tako i sa svakim vidom slepila ili ćutnje pred zločinom, i zlom u čoveku. Jer može se, kako ironično primećuju njeni stihovi, trčati na bojno polje/ samo zato/ da bi se u pesmu upisala brojka ubijenih.// ...da bi se prepoznao pejzaž iznad budućih/ ruševina.// ...Može se trčati na bojno polje/ samo zato/ da bi se trčalo.\nBlandijana ulogu svedoka izvodi iz složene perspektive, primerene vlastitoj poetici (stojimo viseći/ (O vlastitom pitanju/ Kao zastava na vešalima)), ne abolirajući pasivnost, čekanje da zlo „samo od sebe prestane/ Kao što se završava tunel...” (pesma „Svedoci”). Njen osoben glas, upreden u melodiju stiha, jasnovid i upozoravajući, osamdesetih godina prošlog veka, i u političkom kontekstu njene zemlje, stoga je prirodno, kontekstualno, delovao i kao opomena, i pobuna – a u očima vladajućeg režima – kao disidentstvo na delu. Pri tom je ova poezija raskošne senzibilnosti, pre svega, krajnje spontano izražavala i snažno osećanje lične poniženosti, ili sapatništva, u uslovima propisanog življenja, obeznačenosti bivanja i nestajanja, „upotrebe čoveka” – i za pesnikinju jedne još osetljivije i ranjivije teme – zloupotrebe najdublje intime u političke svrhe, pa tako i „upotrebe žene”, u projektu nasilnog rađanja, sa ciljem „jačanja nacije”, koji je doslovce poništavao integritet, slobodu i dignitet žene, čemu je posvećena pesma „Dečiji krstaški rat”, jedna od najpotresnijih ove kolekcije, a u vreme svog nastanka, i jedna od najprevođenijih iz tadašnjeg opusa Blandijane. Stihovima ove kratke pesme, rastrzano pulsira bilo „nepitanih majki” (svaka žena u Rumuniji, naime, bila je u obavezi da rodi bar četvoro dece!), uz krike pobune čitavog jednog, još nerođenog naroda, „osuđenog da se rodi”. U mnogom pogledu ova pesma je egzemplarna, budući da najrečitije svedoči o tome kako u samoj suštini jednog poražavajućeg iskustva (u ovom slučaju dvostruke negacije identiteta, gde su i nerođeni i živi jednaki stradalnici u potpunoj anihilaciji individue, njenoj asimilaciji u beznadežno sve, i u opštost poništenja), Blandijana, u svom pesničkom biću apolitična, postaje pesnik nepristajanja i otpora. U direktnosti ovog poetskog stakata nije se mogla sakriti, niti ublažiti, tragična realnost, koja čini podlogu pesme, niti njena snažna kritička žaoka.\nKao što jedna posve drugačija, gotovo nadrealistička pesma-plakat, pod naslovom „Sve”, odudarajući od pesnikinjine sklonosti ka melodioznom skladu reči, iznosi tek spisak pojmova, bez komentara, naporedni niz, koji sučeljava rečnik propagandnog zasenjivanja sa njegovim alternativnim, ogoljenim značenjima, koja razgrću stvarnost rumunskog svakodnevlja (...lišće, reči, suze/ kutije konzervi, mačke/ tramvaj katkad, redovi za brašno,/ žitni žižak, prazne fl aše, besede/ iskrivljena televizijska slika... Pesma Rumuniji, adidasi, /bugarski kompot, vicevi, riba,/ sve), obelodanjujući, bez ikakvog vidljivog programskog okvira i ideološkog cilja, stanje stvari – kao validni odgovor spoljašnjim uslovima, ali i imanentnom umetničkom porivu saopštavanja istine.\nPesme ovakvog karaktera i usmerenja najneposrednije objašnjavaju kako je bilo moguće da poezija Blandijane – duboko spiritualna, ali i u svom primarnom osećanju sveta nepotkupljiva – jednako prirodno artikuliše opšte stanje egzistencijalnog beznađa, a da pri tom njen duboko poetski, ukusu šire publike neprilagođen govor, upravo po savesti i meri ukupnog, ličnog i stvaralačkog integriteta, postane opšteprihvaćen – kao glas zabrinutosti, opomene, podsticaja, i kolektivne težnje ka političkim i društvenim promenama. Iako u svom poetskom pismu Blandijana ponajpre koristi blagu narativnu razuđenost, prerušavanje kritičkog impakta biljnim arabeskama, upravo jedan prevashodno poetski metod u njenoj pesmi neprekidno stvara i preko potrebnu ravnotežu između imaginarnog i željenog, sa jedne strane, i same zbilje, budući da njena proširena metafora, iz svog polaznog hermetizma vodi u žive detalje i prepoznatljive prizore – dobra ili zla – koje u kontekstu rumunske stvarnosti, ili i van nje, u načelu, nudi sam život. Pritajena opomena tako je u isti mah i snažni dotok motiva od primarne važnosti za opstanak – za realni život, i život pesme. Ali u svakom stihu Ane Blandijane ima i nečega od prosjaja molitve i fi lozofskog taloga, uspomene na esencijalno, na drevno i svevremeno, mnogo puta iskušano i prekaljeno, u čijem posebno spravljenom, novom poetskom supstratu, njen stih deluje kao protivotrov spram „toksina straha” ili kao antišok terapija protiv preteće kolektivne hibernacije. Kao snažan impuls buđenja i podsticaja. „Ne zaboravite da samo spavate./ Setite se da ste živi”, neke su od njenih, na mnogo načina variranih opomena, ili molitvi. „Jer ravnodušnost je”, kaže pesnikinja u jednom svom intervjuu, „sila jača i od same smrti”. A u poeziji je „u igri ono što je život, a to je ono što jednako znaju i pisac i čitalac”, dodaje u istom pasažu, objašnjavajući tako fenomen javnog upliva koji je imala, i koji ima, njena pesma. Najveću stvaralačku tragediju, uostalom, ili stvaralačku negaciju, jednaku negaciji života, ova pesnikinja, kako se može pretpostaviti, i kako kazuje njena antologijska pesma „Torkvato Taso”, vidi u strahu, oklevanju, u praznini nenapisanih stihova, nekoj vrsti ukletosti, koja je mogući rezultat zastrašivanja, ili samo osećanje ustrašenosti, koja je dakle, posve moguća pošast pasivnosti što se pomalja kao obistinjenje stvaralačke ćutnje: Iz tame je došao k meni, on, pesnik,// Promašeni pesnik iz straha./ Beše veoma lep. Kao na rendgenskom snimku/ Videla se poezija u njegovom telu./ Poezija nenapisana iz straha.\nProbuditi se u toj ćutnji, isto je što i sresti lice ravnodušnosti, uspavanosti, ili – iluzivno verovanje da je „život san” – iskustvo na koje alarmantno upozorava Blandijana, a koje, u izbegavanju stvarnog buđenja, ne može biti drugo, do buđenje usred smrti. Premda gotovo svaka od ključnih pesama Ane Blandijane predstavlja situaciju koja je poetski do vrha ispunjena, saznajno, emotivno, iskustveno, i koja, upravo takva, predstavlja svet po sebi, to ni iz daleka ne iscrpljuje magiju ove poetske avanture – i njenu višeglasnost. Reklo bi se, naime, da se u živosti kreativnog impulsa pesnikinje, u svakoj etapi njenog sazrevanja, i u svakoj zbirci, rađa drugi stvaralački personalitet, koji na svoj način postaje oličenje hrabrosti i spremnosti na različite kreativne izazove. U samoj suštini, to je odgovor stvaralačkog poriva iskušavanju kontroverzne prirode same poezije, i druge strane reči. A time i one koja izvire iz tišine.\nTako će niz pesma ovog izbora (na rumunskom jeziku do sada su publikovane tri knjige izabrane poezije Ane Blandijane) osnovne fenomene njenog pesništva – kao što su život, smrt, imaginacija, san – prikazati u nekoliko različitih spektruma značenja. Između ostalog, to obelodanjuju i potvrđuju njene sublimne vizije, posvećeni regioni imaginacije i natčulnih spona vidljivog i nevidljivog – njena „zemlja sačinjena od ptica” – sjajne, minijaturne slike crkvica sa ptičjim krilima, koje preleću svakidašnje prostore naše teskobe, i oslobađaju nas bedema konvencija, dvostrukih klopki života i smrti („Zasede”). Tu se njene metafore neopaženo iskradaju u prefi njene evokacije, u prizore čija mekota sugeriše „jezik zvona/ u katedrali od vune”.\n„Biti pesnik”, uostalom, kako je jednom izjavila, „nije profesija, već misterija”. Tako odbljesci realne sakralne kulture Blandijane, svešteničke kćeri, njeni od rane mladosti sa njom srasli ideali dostojanstva, etičnosti, unutarnje harmonije i čistote, koji je i dalje vode i inspirišu, prerastaju u reminiscentne evokacije eleusinskih tajni ili prosjaje poetskog zaveštanja Lučijana Blage, nadnoseći se, u isti mah, nad egzistencijalne tačke zebnje, da bi u novom, nadrealnom prostoru, osvojenom posvećeništvom i meditacijom, u tišini, i u slikama otvorenim pejzažima transparencije, označili duhovne regione u kojima se ništa ne gubi, „samo se vreme skuplja u duši”, i gde se granice na čudesan način pomeraju, premeštaju i preokreću, dobijajući druga značenja, nekog pogleda oduvek, nekog oka „od iskona”, pred kojima se ništa ne može sakriti: „Kao da si sahranjen u nebu/ Pre nego što bi dospeo u grob” – kako objavljuju njeni razgovori sa tajanstvom, sa drugim licem sveta, drugim glasom po sebi, bliskim neimenovanom apsolutu mira i tišine, „Iz koje sve teče/ Kao krv iz rane”. Tako nam poverava naime, izvanredna, dvanaestodelna pesma „Tvoja tišina”, prevedena iz pesnikinjinog neob??vljenog rukopisa, koja kao da ostvaruje upravo onu stranu poetske paradigme, koja, iz nevidljivog prisustva, nakapalog u mistiku saznanja, vodi u neku novu ili drevnu prirodu bezglasne reči.\nNe dozvoljavajući svom stihu, ni u jednom motivskom krugu, potpuno ukotvljenje, klasičnu, neupitnu mirnoću i prizvuk defi nitivnosti, Blandijana je pre svega pesnik modernog poetskog čula, spremna da intenzivira sopstvena vidna polja, da ih dovede u bliske dodire, i da na taj način načini hrabre iskorake, ukrsti nove svetlosti, i hibridno obogati svoj poetski sveden, rafi niran lirski prostor. Njena pesma je stoga uvek živa tvorevina, arhitektura u pokretu, u čijem je središtu čovekovo biće, smrt kao blizanac života, i ushićenje kao dvojnik zebnje.\nTu sloboda svih postavljenih pitanja podrazumeva blago, katkad i humorno i igrivo odobravanje njenih anđela, spremnih da je prevedu ka nepoznatom, neiskušanom, ka homogenizaciji najudaljenijih prostora, što vode od snova do buđenja, pa iznova u stvarnost egzistencije – ali sa novim prtljagom, u kome je smisao izliven od nekadašnjeg i od potonjeg života, do vrha ispunjen sabranim iskustvom, sazdanim od različitih trenutaka u vremenu istorije, ili od bezvremenog časa mističnih otkrovenja.\nNjene biljke, koje znaju tajnu „buđenja iz mrtvih”, kao i njena poetika čulnosti, zamamnog bivanja u telu, i nije drugo do slavljenje života u svom rasipništvu sekundi i minuta (pesma „Linija”), ali i njeno unutarnje posvećeništvo koje – ništeći prazninu – prerasta u pesničku fi lozofi ju, unekoliko i divinaciju metamorfoze – delimično obistinjenje ove poetske vere – bez koje se ne može zamisliti čovekovo neumiranje, u dugom sledu vekova, u svoj njegovoj ugroženosti, i slavi stvaranja.\nA to je zapravo svekoliko pouzdanje pesnikinje u svudprohodne reči: reči-otkrivaoce, i reči-svedoke, reči sa pokrićem, koje i naše celokupno postojanje čine pismom. Tragom u vremenu, i pamćenju.\nU isti mah, to je očaravajući poetski fantazam negiranja crte, brisanja granice – što svaku udaljenost čini prepoznatljivom i bliskom, a sve nemoguće, u suštini, u jednoj tački vremena i prostora, mogućim.\nZa Anu Blandijanu to jeste sinonim pisanja, i postojanja.\nNagoveštaj i potvrda pobede života. Njim samim.\nOčekivana, a u njenom egzemplarnom slučaju, i dosegnuta, poetska istina.\nPotreba za razgovor


Dan online - Pazarni dan: - 2021-01-09\nPazarni dan - datum: 2020-12-26 PČELINJAK MIODRAGA IVANOVIĆA SA KRAŠKOG POLJA U PODNOŽJU PLANINA STAVOR, ČELINAC I PLANINICA U KATUNSKOJ NAHIJI, DONOSI VRHUNSKI MED VEĆE GUSTINE, TAMNIJE ZLATNE BOJE\nMiodrag Ivanović na kotorskoj rivi - Foto: M.D.P. Hrana i lijek sa aromom lipe i zanovijeti sa „kamenog mora” Kako nailazi vrijeme da se ne može doći do zaposlenja, pokrenuo je privatni posao da bi bio „svoj na svome“. Po struci konzervator-restaurator Miodrag Ivanović je radio u fabrici „Obod” sve do 2008. godine. Uz odobrenje Uprave za bezbjednost hrane registrovao je poljoprivredno gazdinstvo, u okviru koga radi sa suprugom i dvoje djece\nSveta dužnost pčelara je da proizvod koji pčela napravi sačuva, da ga upakuje i isporuči potrošačima u nepromjenjenom, organskom, prirodnom sastavu, ističe Miodrag Ivanović, pčelar sa Cetinja. Njegov uljanik se nalazi u Bjelicama, u selu Tomići, udaljenom 25 kilometara sjeverno od Cetinja, u podnožju planina Stavor, Čelinac i Planinica. Podneblje u sred „kamenog mora” Katunske nahije pogodno je za razvoj pčelarstva. S obzirom da je proizvodnja mala, meda nema mnogo, ali je kvalitet neprikosnoven. Pčele imaju tri pašna perioda: livadski, šumski i planinski za medobranje raznovrsnog biljnog pokrivaca zbog raznovrsnog ljekobilja, gdje preovladavaju pelim, zanovjet i lipa. Na kotorskoj i cetinjskoj pijaci, pored čistog meda od mješovitog ljekovitog bilja ekstra kvaliteta, nudi i med od vrijeska, koji je rijedak i vrca se ranije, a tu su i med u saću, propolis, orahov medni liker, medovača, orahovača, preparat na bazi meda sa kurkumom, susamom, čia sjemenkama, suncokretom, kikirikijem, sjemenkama bundeve, imunokompleks sa mješavinama na bazi propolisa, polena i meda, po malo od svega.\nPo struci konzervator-restaurator Miodrag Ivanović je radio u fabrici „Obod” sve do 2008. godine. Uz odobrenje Uprave za bezbjednost hrane registrovao je poljoprivredno gazdinstvo, u okviru koga radi sa suprugom i dvoje djece. Usavršio je ovaj zanat tokom 20 godina rada, primjenjujući u praksi znanje koje nalazi u stručnoj literaturi i na internetu. Nadogradio je tradiciju naslijeđenu od oca Dušana i djeda Vidaka, koji su se bavili stočarstvom i držali po 10-15 košnica. On ima više košnica, jer kako nailazi vrijeme da se ne može doći do zaposlenja, pokrenuo je privatni posao, aktivirao se da bi bio „svoj na svome“.\n– Imam oko 150 košnica, koje zahtijevaju puno posla, entuzijazma, ljubavi prema pčelama. Godina nije bila povoljna za pčelarstvo, vremenske prilike su bile loše, kiša, hladnoća, što je negativno uticalo na priliv meda, ali sastavilo se nešto, jer je planinsko podneblje, pa je vegetacija krenula kasnije, bolesti nije bilo - oko šest kilograma meda po košnici, ukupno oko 700 kilograma iz jednog vrcanja. Ne selim pčele iz više razloga, a najbitnije je da su daleko od grada, zaštićene od zagađivača. Ogradili smo pčelinjak, jer znaju da ga napadnu medvjedi. Uložio sam ne malo novca da bih ga obezbijedio, jer to mi je glavna djelatnost i izvor prihoda, kaže Ivanović.\nZato bi ovom pčelaru mnogo značila novčana podrška Ministarstva poljoprivrede, jer od pčelarstva praktično žive, ali kako je za pokretanje projekta potrebno najmanje deset hiljada eura, koje on nije imao, odlučio je da ulaže svoja sredstva, uvećavao broj košnica i ograđivao pčelinjak, bez ičije pomoći.\n– Udruživanje proizvođača dovelo bi do lakšeg plasmana domaćeg meda, kvalitet imamo, ovo područje kontinentalno-planinske klime je najbolje u Evropi, ali bi trebalo da poradimo i na domaćem brendu, kojim bismo povećali cijenu meda i otvorili put ka inostranom tržištu. Međutim, mi nemamo te količine, mali je broj košnica. Državni organi nisu baš angažovani, a u ovoj oblasti bi trebalo da se više aktiviraju i mladi pčelari, kaže Ivanović. Zimski period je miran za pčele, nema nekih radova, prihranjuju se pogačama krajem januara, a jača aktivnost kreće od marta.\nMože se živjeti, ne i obogatiti\n– Teško je, ali ko radi kako treba - čisto, uredno, onda može živjeti od ovog posla, iako nije pretjerano unosan posao. Vremenske prilike su se promijenile, temperature su nestabilne. Dva-tri mjeseca – maj, jun, jul su u pitanju da bi bilo meda, ali desi se nepogodan vremenski period i onda se prinos prepolovi, a ulaganja nisu mala. Imam mogućnosti da održavam pčelinjak i preživljavam od svog rada, ali da se čovjek obogati od ovoga – ne može, kaže Ivanović.\nMed iz djevičanskog saća\n– Pčelinja paša ovog područja nije izložena upotrebi nedozvoljenih hemijskih sredstava ili bilo kojoj vrsti zagađenja.Izdašna priroda i pčela čine pravo čudotvorno savršenstvo hrane i lijeka za zdraviji i dug život. Oprijedilio sam se za tip košnica „DB“, gdje u medištima imamo ramove sa saćem u kojima nije izvođeno pčelinje leglo. Dobijeni med zadržava prirodnu boju, ukus, brže sazrijeva i samim tim je izvandrednog kvaliteta pošto se vrca iz „djevičanskog“ saća - ističe vrsni pčelar.


Korinđanje za Badnji dan! - Novogodišnji i Božićni praznici - Ringeraja.rs\nU iščekivanju Božića, jednog od najvećih praznika u hrišćanskom svetu, najmlađi članovi svakog domaćinstva okupljaju se sa ostalom decom iz komšiluka za Badnje veče i maskiraju u tzv. korinđaše. Njihov zadatak je da idu od kuće do kuće pevajući božićne pesme za blagostanje, mir i zdravlje u porodici, a zauzvrat, domaćini ih daruju kolačima, sokom ili novcima. Taj običaj i sad živi u mnogim našim krajevima, naročito na severu Srbije.\nEvo kako izgleda kad mališani krenu u korinđanje!\n„Ja sam mali Iva,\nnjive se zelene,\ngazde se vesele,\ndaj gazda ora,\nto biti mora i\nBožić je kod kapije“.\nNa Badnje veče deca idu od kuće do kuće i pitaju: „Jel´ slobodno korinđati?“ ili odrecituju: “Ja sam mali korinđaš, ajde, strina, šta mi daš?! Vina, rakije, Božić ispred kapije!” Tad klinci kreću sa pesmicama u horu ili pojedinačno.\nNa „korinđanje“ najčešće idu deca, u pratnji najstarijih članova porodice, u kasnim popodnevnim satima, pre nego što započne Badnja večera. „Korinđaši“ uglavnom obilaze porodice iz komšiluka i veselim pesmicama čestitaju Badnji dan i predstojeći Božić. Narodni običaji kažu – što „korinđaši“ glasnije pevaju, to donose više sreće domu koji posećuju. Nakon toga, ljubazni domaćini deci daju slatkiše, jabuke, orahe, suve šljive i slično.\nOvaj običaj ima i dublji smisao…\nNa Badnje veče se posti, pa deca moraju da sačekaju Božić da bi uživala u ˝plenu˝. Dakle, poenta je – odupreti se iskušenjima.\nNažalost, danas je sve manje korinđaša i ovaj narodni običaj polako izumire, posebno u gradskim sredinama. Praktikuje se tu i tamo po Vojvodini (uglavnom po Banatu).\nSećate li se vi korinđanja na Badnji dan, ili su možda neki drugi običaji bili zastupljeni u vašem kraju?


Ide Nova godina a kod mene sve po starom! - Sanja Marinković\nIde Nova godina a kod mene sve po starom!\nOvih prazničnih dana se svi utrkujemo ko će da bude više originalan i neponovljiv kada je reč o poklonima, pažnji ili gestu za najvoljenije. A kako da „prežive“ prazničnu euforiju oni kojima nije ni do pesme, ni do gesta, ni do poklona, ni do provoda?\nMožda je najveću istinu ipak izgovorila Liz Tejlor da nikada ne raskidamo ljubavne veze u vreme praznika ili kada smo tužni. Shvatila sam da postoje dva pogrešna poteza koja svaka od nas koja je ostavljena ili je spakovala kofere i otišla u želji da novogodišnje praznike provede sama. Pravilo broj jedan glasi da ni po koju cenu ne treba slati SMS poruke nekom sa liste bivših ljubavi iz telefonskog imenika ili prespavati novogodišnju noć posle dva tanjira ruske salate sa veknom hleba, pečenja i litar vina u stilu: „Pijem da ga zaboravim“.\nTačno je da su svi oko vas u vreme praznika zaraženi srećom i da biste i vi najradije napisale pismo Deda Mrazu sa željom virus sreće „zakači” i vas, ali je bolje da se setite rečenice divnog Mome Kapora da je Nova godina za amatere i za one koji nikada ne ostaju posle ponoći u kafanama. Na moju sreću, spadam u profesionalce i trudim se da ne budem jedna od onih 44 odsto žena u Srbiji koje osećaju nemir razmišljajući kako da prežive kada se prepiju, prejedu, premore i ostanu bez dinara.\nZa sve vas koje ovih prazničnih dana patite od nedostatka želje za šetnjom okićenim ulicama, ne želite ni da se ljubite i grlite, a istina je možda i da nemate sa kim, nesrećno ste zaljubljeni, moj savet je da savladate najvažniju lekciju u životu – kako od svoje samoće da napravite kapital u 2020 godini! Srećno!


Nezaposlenim majkama po 15.000 mesečno: Pokrajinska vlada utvrdila iznos materinskog dodatka | Novosti.RS\nčetvrtak, 16. 01. 2020. u 07:45\nNa ovu pomoć moći će da računa ukupno 1.497 žena sa troje ili četvoro dece\nNEZAPOSLENE majke za treće ili četvrto dete i u ovoj godini će dobijati materinski dodatak u iznosu od 15.000 dinara mesečno, odlučeno je na jučerašnjoj sednici Pokrajinske vlade.\nPROČITAJTE JOŠ: Komunalci "češljaju" kese: Uskoro prvi rezultati iz trgovina, znaće se ko poštuje zabranu\nJedna od pronatalitetnih mera Pokrajinske vlade se odnosi i na mogućnost unapređenja uslova stanovanja porodicama u kojima se rodi treće i četvrto dete. Preko konkursa se dodeljuju bespovratna sredstva za stambeno proširenje porodicama sa troje i četvoro dece. U 2018. godini dodeljeno je 57, a lane - 117 ugovora.


Karatistima 11 medalja | 058.ba\nKaratistima 11 medalja\nSreten Mitrović - 26. марта 2013.\t058.ba\nROGATICA – Dа kаrаtisti iz Rogаtice zаistа dostojno prezentuju klub i grаd, pokаzаli su i nа prošlog vikednа, 23. mаrtа, održаnom tаkmičenju sаrаjevsko-romаnijske i hercegovаčke regije zа pionire i nаde u kаtаmа i borbаmа pojedinаčno i ekipno u Bileći.\nOsvojili su 11 medаljа, od čegа četiri zlаtne i sedаm srebrenih.\nZlаtom su se okitili Anđelа Tešević, Mаrjа i Ivаn Ikonić u borbаmа pojedinаčno i Dejаn Stojаnović, pojedinаčno u kаtаmа. Srebro su kući donijeli Anđelа Tešević, u kаtаmа ekipno, Glorijа Gluhović, kаte i borbe pojedinаčno i kаte ekipno, Drаgаnа Delić, borbe pojedinаčno i kаte ekipno, i Deodorа Bаtinić, kаte pojedinаčno.\nSvi oni, reče trener kаrаtistа Miroslаv Gluhović, istovremeno izborili su i prаvo učešće nа prvenstvu Republike Srpske koje će se održаti u mаju ove godine.\nОзнаке: karate, Miroslаv Gluhović


Branka Radulović Archives - PPmedia\nOpštinsko veće na sednici održanoj 16. septembra formiralo je Komisiju koja će preispitati poslovanje i način korišćenja budžetskih sredstava Turističke organizacije i Doma zdravlja. Ovim Rešenjem rad Turističke organizacije u protekle dve godine kontrolisaće tročlana komisija u sastavu Ajdin Zaimović, predsednik i dva člana Svetlana Čović i Mara Puzović. Kontrolu rada prijepoljskog Doma zdravlja trebalo […]\nadminpp033 Нема коментара 22 септембра, 2016 1:59 pm\nBorko Puškić: Dveri nisu dobile od strane medija priliku da upoznaju javnost o “otetom” mandatu\nPovodom odluke Upravnog suda u Kragujevcu na žalbu Borka Puškića, Opštinska organizacija Srpskog pokreta Dveri iz Prijepolja obratila se javnosti sledećim saopštenjem: „Ko se imalo udubi u obrazloženje odluke Upravnog suda lako će prepoznati narodnu poslovicu “Kadija te tuži, kadija ti sudi“. Naime, Sud odbija žalbu Borka Puškića jer on nije dostavio odluku o prestanku […]\nadminpp033 Нема коментара 25 јула, 2016 1:06 pm\nOdbornica Dveri Danka Cvijović je na konstitutivnoj sednici Skupštine opštine, 13.06.2016. godine podnela ostavku na mesto odbornika. Predsednica skupštine Stana Marković je na istoj sednici i istog dana konstatovala ostavku čime je istog trenutka prestao mandat naše odbornice Danke Cvijović, tvrde iz pokreta Dveri u saopštenju dostavljenom našoj redakciji. Nakon toga je Miroljub Bjelić, kao […]\nadminpp033 Нема коментара 23 јуна, 2016 3:29 pm


Divac vraća "duh igre" u NBA: U Kingse stižu Peđa i Bobi, "izbačen" statističar - Televizija K3\nDivac vraća “duh igre” u NBA: U Kingse stižu Peđa i Bobi, “izbačen” statističar\nVlade Divac nastavlja da renovira Sakramento Kingse, ne samo kada se radi o igračkom kadru, već i kada je reč o filozofiji vođenja ovog kluba čiji je svojevremeno bio igrač, a sada je potpredsednik, zadužen za sportska pitanja.\nOd početka ovog “prelaznog roka”, u tim iz Kalifornije stigli su Rejdžon Rondo, Kosta Kufos, Vili Kauli-Stajn, Keron Balter, Kvinsi Ejsi, Džejms Anderson, Marko Belineli, a onda i momak koji je briljirao u Letnjoj ligi u Las Vegasu, Set Kari, mlađi brat MVP-a NBA lige, Stefa Karija.\nDivac je potom i zvanično pozvao Peđu Stojakovića da mu se pridruži u radu uprave “kraljeva”, ali i ne samo njega, već i Bobija Džeksona, još jednog člana slavne generacije zbog koje su Srbi noćima bili budni i, gledajući čak i na ulicama, na velikim ekranima čuvene duele sa Lejkersima za plasman u NBA finale.\nAli, nije se na tome zaustavio Vlade. Kako prenose američki mediji, Divac je maltene prekinuo komunikaciju sa Dinom Oliverom, čovekom koji je radio kao analitičar u medijskom gigantu ESPN-u, a potom ga je gazda Kingsa angažovao kao “direktora za igrački kadar”. Međutim, naš nekadašnji reprezentativni centar, ne želi da se igrači dovode i otpuštaju samo zbog toga kakava im je “napredna statistika”, pa je Oliveru poručio, navode isti izvori, da ne prisustvuje letnjoj ligi.\nIako ga on nije baš poslušao, pošto je mečeve pratio sa tribina, a viđen je potom i u društvu članova stručnog štaba Sakramenta, jasno je da je Vlade Divac rešio da vrati “duh igre” u “kraljeve”, onakav kakav je vladao kada su on, Peđa, Bobi, Hido, Veber, Bibi, Polard i ostali oduševljavali.\nNaravno, NBA je, pre svega, jedan ozbiljan biznis i bilo bi neozbiljno pomisliti da će gazde smatrati uspehom ako se “lepo igra”, a ne bude rezultata. Ali, vodeći se onim principom da će dodavanje iza leđa i bacanje za loptu čak i u publiku dovesti i neke nove klince na tribine, Divac kao da poručuje “te stvari nikada nećete naći ni u jednoj jedinoj statistici, ali ako ih imate kao identitet tima – taj tim može samo da ide ka vrhu, ne nizbrdo”.


Budget Rent a Car Ales - Rentalcars.com\nBudget u Ales\nPronađite fantastične cene za rental sa Budget u Ales, pročitajte mišljenja korisnika - i rezervišite online, brzo i jednostavno\nRadimo naporno da obezbedimo najbolje cene za Vas - rezervišite sa nama i ugrabite najbolje cene rentala sa Budget za rental u Ales, garantovano.\nRezervišite Rent-a-Car od Budget u Ales sa Rentalcars.com i možete besplatno prepravljati rezervaciju.\nInformacije o Budget u Ales\nBudget Rent a Car Ales Centar\nBudget Rent a Car Ales - Carnot\nBudget Rent a Car Ales Železnička Stanica\nBudget Rent a Car Ales CentarBudget Rent a Car Ales - CarnotBudget Rent a Car Ales Železnička Stanica\nOstale agencije u Ales\nKeddy By Europcar Rent a Car Ales 8.8/10\nNimes Rent a Car Budget\nBagnols Sur Ceze Rent a Car Budget\nAerodrom Nimes Rent a Car Budget\nRentalcars.com je operativno ime kompanije Traveljigsaw Limited koja je d.o.o. kompanija registrovana u Engleskoj i Velsu (Broj: 05179829) sa registrovanim predstavništvom na adresi 100 New Bridge Street, London, EC4V 6JA. PDV broj: GB 855349007. ID: 201B0


Nova poslovna zgrada Nogometnog/Fudbalskog saveza Bosne i Hercegovine svečano je otvorena danas u Sarajevu. Predsjednik UEFA Aleksander Čeferin i predsjednik NS/FS BiH Elvedin Begić otkrili su postament i zvanično otvorili „Kuću nogometa/fudbala“.\nNovac od UEFA-e i FIFA-e\nZgrada Nogometnog saveza BiH nalazi se na Bulevaru Meše Selimovića u Sarajevu, odnosno na mjestu gdje je nekad bio Geodetski zavod.\nKupljena je putem sudske prodaje na javnoj licitaciji za 6,1 milion KM, uz dodatnih 400.000 KM poreza, dok je u njenu adaptaciju uloženo još 3,5 miliona KM. Tako je ukupno u zgradu uloženo 10 miliona KM.\nSavez je za kupovinu i adaptaciju zgrade od UEFA-e dobio 9 miliona KM te milion KM od Svjetske nogometne asocijacije (FIFA). Ova sredstva su iz namjenskih fondova za kupovinu zgrada nacionalnih saveza i nisu se mogla trošiti u druge svrhe.\nZmajevi sa Armenijom na Grbavici, protiv Grčke na Bilinom polju\nBiH u grupi s Italijom, Finskom, Grčkom, Armenijom i Lihtenštajnom


Kako da povrće postane omiljena hrana? | Osnovne škole\nKako da povrće postane omiljena hrana?\n10 saveta: Kako da deca budu pametnija? 14/10\nPopularno – škola engleskog za bebe od tri meseca! 27/06\nOpšte je poznato da deca ne vole povrće. Naravno, ne može se njima objasniti da je to zdravo i da im je potrebno za pravilan razvoj – njima se to jednostavno ne dopada.\nMeđutim, postoji način da se pomogne detetu da zavoli povrće i da ga jede sa više ljubavi – bez prethodnog nagovaranja.\nNemojte dete terati da jede povrće ili mu pretiti kaznom ako ne pojede. Dovoljno je da stavite povrće na tanjih ispred njih i svojim primerom pokažete da to treba da se jede i da je to, osim što je zdravo – i ukusno.\nZa ovaj metod potrebno je više vremena, ali je sigurno najdelotvorniji – jer je dete zapravo samo donelo odluku da jede povrće, a nije naterano (bar se ono tako neće osećati, što je najvažnije). Osim toga, recite detetu da će ako bude jeo/jela povrće biti jaka kao neki od njihovih omiljenih crtanih likova ili nešto tome slično.\nStavite porciju povrća ili salate pred dete i potrudite se da mu na prvi pogled izgleda zanimljivo ono što vidi. Naravno, najčešće je prva reakcija na povrće – bljak! – iako deca najčešće ni ne znaju kakvog je ukusa ono što se pred njima nalazi.\nNapravite smajlija od peršuna i šargarepe ili ispišite neku zanimljivu i slatku poruku od svežeg povrća – kako bi im bilo zanimljivo ono što vide na tanjiru.\nUputite dete u to šta je povrće, odakle dolazi i kako izgleda pre nego što mu servirate da jede. Vodite ga sa sobom na pijacu, u baštu i zajedno birajte šta ćete jesti. Pustite ih da sami uzmu ili uberu povrće koje žele i uključite ih i u pripremanje – oni uvek mogu da operu povrće, sortiraju ih i slično dok se vi pripremate za kuvanje.


Real | Before After\nJednom sam video Tadića…\nReprezentativac Srbije Dušan Tadić najaktuelnija je tema čitave Evrope nakon što je odradio pravu malu simultanku na, po mnogima, najvećoj fudbalskoj pozornici na svetu – Santijago Bernabeu.\nKo će na Bosfor?\n21. April 17.\nNovi format Evrolige je pun pogodak, ostaje nam da vidimo ko će na F4 u Istanbul. Ko je odigrao iznad predviđanja, a ko je potpuno podbacio u ligaškom delu? Hoće li biti iznenađenja do kraja četvrtfinala?\nOvo su dani visokog napona!\n03. Jun 16.\nNosioca NBA prstena odlučuje defanziva. Kako je Bili Spanulis utišao halu OAKA? Zašto gledati finale italijanske lige? I šta nas čeka u Pioniru? Miloš Jovanović o sezoni 2015/16.\nZbog finala Lige šampiona stalo je bombardovanje 1999.\n27. Maj 16.\nPet nezaboravnih finala Lige šampiona (ukoliko izuzmemo Bari). Podsećanje na Deja Savićevića koji je ponizio Barsu, Šeringema i Solšjaera koji su postali ikone "crvenih đavola" i nezaboravno istanbulsko finale.


"ODLUKA SUDA POTVRDILA DA JE DF U PRAVU"\n02.06.2017. 12:35h Ažurirano: 02.06.2017. 12:35h\nOdluka Suda za prekršaje da obustavi postupak protiv Demokratskog fronta (DF), koji je pokrenula Agencija za sprečavanje korupcije (ASK), pokazuje da je taj savez radio zakonito i da nije bilo nikakvih izbornih zloupotreba, saopšteno je iz DF-a.\nSud za prekršaje juče je obustavio postupak koji je Agencija za sprječavanje korupcije (ASK) pokrenula protiv Demokratskog fronta (DF), saopštio je funkcioner tog saveza, Slaven Radunović.\nMilutin Đukanović iz DF-a pojasnio je da je pokretanjem tog postupka privremeno obustavljena isplata 350 hiljada eura DF-u, koje je trebalo da dobije po osnovu izbornog rezultata.\n„Prošlo je više od osam mjeseci, a traje neviđeni progon DF-a“, saopštio je Đukanović.\nNa DF je, kako je kazao, izvršen snažan finansijski udar.\nOn je poručio da borba za slobodu nema cijenu, i DF nastaviti tu borbu.\n„Ova odluka suda potvrdila je da DF u pravu za sve što je rekao za direktora Agencije, Sretena Radonjića. On slijepo izvršava naređenja premijera Duška Marković i pričati o agenciji kao o državnom organu koji treba da se bori protiv korupcije je više nego izlišno“, smatra Đukanović.\nOn je ocijenio da Savjet Agencije treba odmah da smijeni Radonjića.\nNa sceni je, kako je kazao, nezampaćeni progon jednog političkog subjekta, ali DF vjeruje u pobjedu.\nMilan Knežević iz DF-a očekuje da (Milivoje) Katnić pokaže snagu i interesovanje da ispita, kako je kazao, zloupotrebu pravosuđa u slučaju kada je (Duško) Marković, misleći da razgovara sa ukrajinskim predsjednikom Petrom Porošenkom, rekao da će optužnica protiv DF-a biti potvrđena, odnosno da je već potvrđena.\n„Pozivamo Katnića i da ispita bogatstvo braće Đukanovića, Markovića, kao i njihovih prijatelja i rodbinje. Pozivamo ga i da ispita otkud 700 hiljada eura donacija Demokratskoj partiji socijalista tokom izborne kampanje“, naveo je Knežević.\nASKAgencija za sprječavanje korupcijeSreten RadonjićMilutin ĐukanovićDFDemokratski frontMilan Knežević\n22.06. 12:37 h\t2359\t76223\n22.06. 18:40 h\t1815\t69714\n22.06. 17:44 h\t485\t64135\n22.06. 13:32 h\t665\t41427\n22.06. 15:25 h\t39662\n22.06. 18:40 h\t316\t1815\n22.06. 17:44 h\t121\t485


source.ba | Pogledajte najluksuzniji Samsung za fanove Game Of Thrones\nPogledajte najluksuzniji Samsung za fanove Game Of Thrones\nRuski brend koji se bavi luksuznom personalizacijom, postao je slavan zbog redizajniranja iPhone modela, uljepšavajući ga najskupocjenijim materijalima koji su poznati i dostupni čovjeku.\nIako Samsung Galaxy Fold tek treba da debituje na tržištu, ovaj brend je želio da nam odmah ponudi varijantu kupovine prilagođene edicije.\nUljepšani Samsung Galaxy Fold fokusira se na predstojeću knjigu Džordža R.R. Martina iz serijala Igra Prestola, The Winds of Winter.\nIntrigantna dekoracija napravljena od čistog zlata krasi spoljne panele. Dizajn zlatnih elemenata referenca je priči sage “A Song of Ice and Fire”. Zajedno sa mapom Vesterosa, zlatni ram na panelima oslikava zmaja, lava i vuka.\nKako kažu iz Caviar brenda, samo sedam ovakvih modela će biti kreirano, kao simbol sedam kuća koje sačinjavaju kraljevstvo.


Veštačka inteligencija sada bira i direktore najvećih firmi! - Internet portal Mita | Mita MEDIA\nZGR, koji se specijalizovao za nabavku kadrova za izvršni nivo,tvrdi da se oko 40 odsto lidera, koji se angažuju izvan strukture kompanije, neće uklopiti ni posle 18 meseci u kompaniji. Zato se uz pomoć veštačke inteligencije biraju kandidati koji će biti “kulturno podobni”, što bi moglo da podigne njihove performanse i za 30 odsto, tvrde u ZRG.\n“AI (veštačka inteligencija) može uskladiti radno iskustvo kandidata za generalnog direktora sa kulturom firme da bi utvrdilo da li će se uklopiti”, tvrdi on.\nHartman je rekao da algoritam analizira osam podataka iz radnog iskustva kandidata, u kombinaciji sa “alatkama za ocenjivanje kandidata” i merenjem njegovog ponašanja. On je dodao da postoje različite informacione tačke, koje se povezuju u određeni brojčani rezultat.\n“Kompanija možda ima pet do sedam ljudi koji intervjuišu buduće rukovodioce, ali oni zaista imaju malo načina da dobiju zbirne rezultate”, rekao je Hartman.\n“Naš fokus je pomaganje klijentima u donošenju boljih odluka o zapošljavanju koristeći datu tehnologiju i alate, koji nisu baš često ugrađeni u procese pretraživanja”, rekao je Hartman.\n“Postoje različiti pogledi koji potiču iz kulturne raznolikosti, za koje se dokazano da pomažu kompaniji da raste i bude uspešna”, rekao je Hartman.\n“Ali postoji nedostatak ako ne uzmete u obzir i ostale faktore.”, dodao je na kraju razgovora on.\ntekst preuzet sa portala Nova.rs : https://nova.rs/nauka/vestacka-inteligencija-sada-bira-i-direktore-najvecih-firmi/\nAIDirektori, Nova portal, Zaposleni\n13.05.2020. Димитрије 0\n***** NAPOMENA ZA SVE PRE ČITANJA! SVE OVDE JE ISTINA, NIŠTA NIJE LAŽ!!!!!!!!!!! OVO DELITE, TREBA...\n5G AI Bil Gejts


Promena imena i prezimena i skupa i dugotrajna – Security Consulting\nIako smo postali ponosni vlasnici čipovanih ličnih dokumenata, i dobro upućeni u to šta se sve može uraditi onlajn, preko portala eUprava, promena imena ili prezimena za mnoge predstavlja skupu i komplikovanu rabotu, a mnogima je i nemoguća misija.\nPre svega, treba razlikovati zahteve za promenu imena, od onih za promenu prezimena. Ovi potonji najčešće se podnose posle venčanja ili razvoda, a procedura je relativno glatka, iako akteri moraju da zavuku ruku poprilično duboko u džep.\nPosle venčanja, uz izvod iz matične knjige venčanih, podnosi se zahtev za izdavanje Izvoda iz matične knjige rođenih, s upisom novog prezimena.\n– Izvod iz matične knjige rođenih i Uverenje o državljanstvu vam mogu biti dostavljeni putem pošte tako što ćete na stranici eUprave Izvod iz matične knjige rođenih podneti zahtev. Dokumenti bi trebalo da vam stignu u roku od 2-3 dana od dana kada ste podneli zahtev. Možete i otići lično u matični ured. Nakon podnošenja zahteva, uplate naknade i nešto malo čekanja u redu, izvod dobijate odmah na šalteru– kaže Marina Carević s portala Klik do venčanja. – S ovim izvodom sada možete da promenite i druga dokumenta: ličnu kartu, pasoš, zdravstvenu knjižicu, vozačku dozvolu.\nSve to u proseku košta oko 13.000 dinara, pod uslovom da ne poručujete poštansku dostavu na kućnu adresu ili vam dostavljaju dokumenta ubrzanom procedurom, takođe preporučenom pošiljkom.\nOsobe koje se razvode imaju 60 dana da podnesu zahtev za promenu prezimena, po takozvanom skraćenom postupku: matičaru je potrebno predati zahtev za promenu prezimena posle razvoda, izvod iz matične knjige rođenih, izvod iz matične knjige venčanih, uverenje o državljanstvu na udato prezime, uverenje o prebivalištu, fotokopiju lične karte na udato prezime, pravosnažnu presudu o razvodu i dokaz o uplaćenoj taksi koja iznosi od 250 do 300 dinara.\nMeđutim, to je samo početak paragrafskih muka: potrebno je platiti vađenje nove lične karte, pasoša, vozačke dozvole, pretplatne karte za prevoz, zdravstvene kartice, tu su i kartice tekućeg i ostalih računa u banci, a ako ima kredit ili neku drugu obavezu, potrebno je izmeniti i te podatke, što znači još čekanja u redovima. Takođe, potrebno je promeniti i podatke u vlasničkom listu ako osoba koja menja prezime poseduje nekretninu ili vozilo, i čekati na šalteru za promenu imena kod prijave poreza. Ne zaboravimo račune za mobilne, kao i promenu imena vlasnika u računima za komunalne usluge, struju, gas i kablovsku televiziju, proveru promene upisa u Birački spisak i zakonom propisanu promenu imena na poštanskom sandučetu i u spisku stanara Kućnog saveta.\nPravo na promenu ličnog imena nema osoba protiv koje se vodi krivični postupak za delo za koje se goni po službenoj dužnosti, osoba koja je osuđena za krivično delo za koje se goni po službenoj dužnosti dok kazna nije izvršena odnosno dok traju pravne posledice osude. Takođe, ime i prezime ne može da menja osoba koja promenom ličnog imena namerava da izbegne neku svoju obavezu, kao i osoba koja namerava da promeni ime u pogrdno ime, ime kojim se vređa moral ili ime koje je u suprotnosti s običajima i shvatanjima sredine.\nSve ovo dodatno se komplikuje posle isteka zakonskog roka od 60 dana ili ako ime i prezime menjate iz nekog drugog razloga. Tada je potrebno pribaviti i uverenje da se protiv vas ne vodi krivični postupak (da bi se izbegla situacija u kojoj se okrivljenom, promenom ličnih podataka, gubi trag), presuda o razvodu, kao i poresko uverenje da nema poreskog duga.\nPravo na promenu ličnog imena ima svaka osoba koja je navršila 15. godinu života i koja je sposobna za rasuđivanje. Dete koje je navršilo 10. godinu života i koje je sposobno za rasuđivanje ima pravo na davanje saglasnosti sa promenom ličnog imena. To, drugim rečima, znači da usvojitelji moraju da čekaju da im usvojena deca napune 10 godina, kako bi stekli pravo da mu promene ime, pa se mnogi odlučuju da ostave sve kako je bilo, a deteta zovu imenom koje žele, ili mu željeno ime nadenu prilikom krštenja. Ime i prezime, bez jasnih i veoma opravdanih razloga, može menjati samo punoletna osoba. Tako roditelji dece koja su usvojena, ne mogu bez ozbiljnog i opravdanog razloga da odaberu ime svom detetu.


Lindex podška borbi protiv raka dojke | style.rs\nKompanija Triple Jump, franšizni partner brenda Lindex u Srbiji i ove godine nastavlja saradnju sa Institutom za onkologiju i radiologiju Srbije. U periodu od 19. oktobra do 01. novembra, 10 posto prihoda od prodaje kompletnog asortimana sa odeljenja žena i veša brenda Lindex, biće donirano Institutu za onkologiju i radiologiju Srbije.\nObraćanje Gorice Nešović\nNa događaju posvećenom predstavljanju saradnje kompanije Triple Jump i Instituta za onkologiju i radiologiju Srbije, zvanicama se obratio i načelnik hirurgije Instituta, dr Srđan Nikolić, koji je istakao važnost podrške u poboljšanju uslova u ovoj ustanovi. Ujedno Lindex je u znak borbe protiv raka dojke predstavio i svoju novu kolekciju pod nazivom „Pink“, čija su zaštitna lica plus-size modeli Ešli Grejem i Kendis Hafin, kao i top modeli Alek Vek, Toni Garn i Kora Emanuel, odabrane sa ciljem da pokažu kako stil, izražen kroz odevne komade može da osnaži ženu i podrži njenu različitost.\nLindex događaj podrške\nDunja Mijailović je diplomirani ekonomista; voli da crta, šije, dizajnira odeću i prati trendove. Uvek kaže da je lepo pratiti ih ali nikako slepo, postati njen rob, već doprineti da odevna kombinacija ima neki vaš lični pečat. dunjastyle.blogspot.com | na twitter-u | facebook-u | tema: lifestyle, najnovije vesti, trendovi | tagovi: Institut za onkologiju i radiologiju Srbije, kompanija Triple Jump, LINDEX, podška borbi protiv raka dojke\nLindex donacija Institutu za onkologiju i radiologiju Srbije\nOdgovori na “Lindex podška borbi protiv raka dojke”\n« Nivea baby puzijada-puzanje kroz igru i druženje!