Diskusija o studentskom protestu 2011 (Budimpešta) - Birov\nBeograd, 3. mart, 11-15h\nProdaja knjige "Studentski protest 2011."\nŠtand ispred Hemijskog fakulteta\nDiskusija o studentskom protestu 2011 (Budimpešta)\nKolektiv “Gondolkodo” knižare antikvarnice je u januaru organizovao diskusije o studentskim protestima u Srbiji . Birov je pozvan da inicira debatu i zadužen za izveštaj o okupacijama fakulteta koje su sprovedene tokom oktobra i novembra.\nTokom cele diskusije naglasak je ostao na sledećim pitanjima :\nOd 1990. Srbija nije bila svedok autentičnog studentskog organizovanja i protesta. Oni koji su postojali devedesetih, jedni od najvećih u Jugoslaviji do tada, su u stvari bili samo odraz društva koje tone u ekstremni nacionalizam. Tokom tog perioda je studentska populacija iskorišćena u širem nacionalističkom i antirežimskom diskursu, tako da je bilo uobičajno viđati studentske skupove koji su bivali posećeni od strane sveštenika Srpske pravoslavne crkve koji su podržavali velikosrpsko ratno huškanje. Naravno, situacija se protegla sve do pada Miloševića 5. oktobra 2000.\nPrvi veći studentski protesti desili su se tokom 2006/07 kada su studenti reagovali na napade sprovedene pod firmom Bolonjske deklaracije. Oktobra 2006. studenti Filozofskog fakulteta u Beogradu samoorganizovali su se putem studentskih zborova rezultirajući prvom blokadom Filozofskog fakulteta. Protest se ubrzo proširio nakon druge blokade Filozofskog marta 2007. kada je takodje blokiran i Arhitektonski fakultet. Prvi put nakon ovoga, masovni zborovi i blokade fakulteta ponovo se dešavaju Oktobra 2011.\nOd samog svog početka ovi protesti su uviđali nužnost izlaženja iz nametnutih okvira : organizovani su putem zborova u kojima su svi mogli jednako da odlučuju - bez posredovanja zvaničnih studentskih organizacija.\nGlavni nedostaci tiču se skoro nikakvog uspeha u povezivanju sa profesorima na Filozofskom, pa onda na Filološkom kao i ograničen uspeh u širenju protesta na ostale fakultete. Zborovi u Novom Sadu (koji su brojali i do 400 studenata) predstavljali su najveću nadu za širenje protesta, ali su brutalno ugušeni od strane privatnog obezbeđenja i stalnih sabotaža članova zvaničnih organizacija pomognutih ekstremnim desničarima angažovanim u svrhe zastrašivanja studenata koji u Novom Sadu nisu do tada imali nikakva slična organizaciona iskustva. Slična situacija prethodila je i na FASPER-u u Beogradu.\nPočetkom oktobra 2011. studenti Filološkog fakulteta u Beogradu organizovali su se u studentske zborove okupljeni oko rešavanja problema apsolvenata koji su taj status izgubili posledicama novog zakona. Protest je započet šetnjom do Ministarstva obrazovanja 6. oktobra. Tokom niza od pet zborova protest se ubrzo proširio na širu studentsku populaciju u Beogradu kulminirajući masovnim protesnim skupom 14. oktobra. U ovom periodu bile su učestale sabotaže od strane zvaničnih studentskih predstavnika. Čim je protest izgradio perspektivu, zvanični studentski predstavnici počeli su sa posećivanjem zborova u cilju agitacije za sjedinjenjem protesta sa kampanjom koju je tada planirao SKONUS. Ovakvi predlozi sjedinjavanja su odbijani u kontinuitetu. Ovi momenti sabotaže odložili su planirani početak blokade i rezultirali još jednom protesnom šetnjom u okviru šire strategije studentskih zvaničnika da održi šetnje sve do ostvarivanja protesta koji planira SKONUS, te da ih mehanički sjedini na ulicama gde bi bili u stanju da iznova izmanipulišu masu. Ovakav scenario sličan je onom koji je poznat iz studentskog protesta 2009. kada su studentski zvaničnici proglasili kraj protesta, objavljujući “pobedu”, bez ispunjenja postavljenih zahteva, i tačno u trenutku kada je deo studenata počeo sa radikalizacijom protesta i povezivanjem sa radnicima, na taj način efikasno unoseći podelu protesta i njegovog momenta.\nBaš kao što je i predviđano, blokada Filološkog fakulteta inicirala je širenje protesta (nalik blokadama 2006/07) i tri dana nakon njenog početka blokiran je i Filozofski fakultet u Beogradu. Takođe, FASPER je u tome trenutku krenuo u organizovanje svoje blokade, međutim poduhvat je ugušen u svojim začecima od strane policije i uprave fakulteta. Par dana kasnija blokiran je i VIŠER, dok je Filozofski fakultet u Novom Sadu održao svoj zbor u cilju organizovanja blokade, međutim, koji je ugušen tokom svog drugog zasedanja od strane saradnje studentskih zvaničnika i neonacističkih bandi. Sa druge strane, protest SKONUS-a nije uspeo da se izbori ni za kakve značajne dobitke za studente, kada je nakon svog prvog protesta koji je brojao nešto više od hiljadu studenata pokušao da organizuje još jedan, koji je otkazan jer se na njemu nije poijavilo više od 10 studenata.\nNakon dve nedelje ogromnog pritiska vršenog putem medijske kampanje protiv blokada, napada neonacista u dve prilike, konstantne sabotaže blokada od strana uprava fakulteta, kao brojnih drugih pritisaka pod kojima studenti nisu uspeli da se adekvatno organizuju, blokada Filološkog je obustavljena 29. oktobra odlukom svojeg poslednjeg zbora nakon koga je u saopštenju za javnost izjavljeno da studenti obustavljaju blokadu svesni svoje fizičke ugroženosti. Stav na zadnjem zboru je bio nepodeljen – niko nije glasao u korist nastavka blokade. Blokada Filozofskog završila se 9. novembra protesnim skupom ispred zgrade fakulteta.\nTokom cele tribine razvijala se diskusija u skladu sa kapacitetom prevođenja, tako da ona nije imala formu nekog predavanja - na ovaj način planiramo da radimo i dalje. Posebna pažnja posvećena je širenju borbe, o čemu se najduže diskutovalo :\n- Najpre, nekoliko učesnika je zajedno konstatovalo da je u našem izveštaju naglasak ostao na sukobu sa zvaničnim organizacijama, dok je nedovoljno rečeno o mogućnostima širenja protesta i povezivanja sa radnicima.\nNažalost, ovo je bila jedna od glavnih nedostataka protesta. Na Filozofskom nije bilo profesora koji bi agitovali među svojim kolegama, delili letke itd. Postojala je iluzija da profesori podržavaju protest, zbog podrške grupe levičarskih intelektualaca, među kojima i profesora Filozofskog ; međutim, ovu podršku oni nisu dali kao zaposleni na fakultetu već kao akademici koji podržavaju protest koji "izražava levičarske ideje" na taj način vezujući celu stvar za zvaničnu levicu.\nU objašnjenju smo akcenat na samoorganizovanju studenata putem zborova opravdali činjenicom da je istinsko širenje protesta pod pokroviteljstvom zvaničnih studentskih organizacija praktično nemoguće – kako su one do sada svoju jedinu ulogu odigrale u razbijanju studentske organizacije i time se pokazale kao verne sluge državi. Stoga, samoorganizovanost, odnosno masovno učešće svih studenata u donošenju odluka i krojenju politike protesta postavljamo kao preduslov svake njegove dalje organizacione i mobilizacione perspektive.\n- Jedan učesnik postavio je i pitanje o delovanju levičarskih organizacija i njihovog uspeha u odvraćanju borbe sa klasnog terena.\nU taboru zvaničnih organizacija nije zaostajala zvanična levica koja je nastojala vratiti borbu u okvire sindikalne aktivnosti, zvanične politike i kampanja koje su ovom protestu bile potpuno strane ("Pravo na protest", "besplatno obrazovanje" itd.) Onda kada su ovakve pojave odgovarale vladajućem konsenzusu i senzacionalizmu u medijima se blokada tretirala tako da se levičarskom populizmu davalo više prostora od samog protesta. Nakon pada blokade, broj levičarskih organizacija zajedno osnivaju "Inicijativu za studentski sindikat". No, dok je protest još trajao i levičari, i zvanični studentski predstavnici brzo su se povlačili, i svaki put je zbor pokazao kapacitet da ogoli i razotkrije sve pokušaje izolacije i kooptiranja sa strane.\nIako brutalno ugušene, blokade su ipak manjim delom ostvarile postavljene zahteve, međutim, glavni značaj ovde se vidi u organizacionom i političkom smislu : po prvi put od početka rada novouspostavljenih zvaničnih studentskih organizacija, studenti su ih potpuno zaobišli što je i rezultiralo jednim od najvećih studentskih protesta tokom decenije. Pamtimo rezultate blokada 2006./07., a tek je videti šta će blokade 2011. učiniti za budućnost studentskog organizovanja.\nNakon održane diskusije, članovi Birov kolektiva su nastavili neformalnu diskusiju sa drugovima iz Gondolkodo o broju pitanja koja danas dotiču svetski proleterski milje. Ovim putem se takođe zahvaljujemo drugovima iz Gondolkodo na gostoljubivom prijemu tokom naše posete Budimpešti.


LAV PAJKIĆ: Mama i tata mi kažu da sam duhovit! | Klix Info\nLav Pajkić, sin Isidore Bjelice i Nebojše Pajkića, na meti je raznih kritika zbog svoje emisije „Kontravizija“, koja se emituje nedeljom na TV „Pink“, a za „Alo!“otkriva da uživa da čita polemike na svoj račun i da ga čak zabavlja to što opozicija pokušava da ga diskredituje.\n– Tviter je za mene teritorija sačinjena od ljudi koje kritikujem. To su opozicionari kao što je Aleksandar Šapić, Boško Obradović i bivši deesovci.\nOni kontrolišu tu teritoriju i sve rade kako bi me diskreditovali, što ja razumem – kaže Lav i ističe da mu roditelji daju podstrek da bude još kritičniji u svojoj emisiji.\n– Mama i tata su izuzetno zadovoljni mojim radom i to mi mnogo znači, jer su oni stručnjaci. Zameraju mi što nisam još direktniji u svojim izlaganjima, pa nije isključeno da ću ih poslušati – uverava Pajkić i napominje da njegov tim i on emisiju rade sa puno entuzijazma i ljubavi.\n– Za razliku od formata Ivana Ivanovića i Zorana Kesića, moju emisiju radi samo petoro ljudi i naš budžet nije toliko veliki kao njihov. Kod nas je normalno da jedna osoba radi i novinarski i snimateljski posao.\nSvi smo maksimalno produktivni i radimo srcem od jutra do mraka – kaže mladi voditelj i otkriva da često voli da uputi kritike i kolegama sa fakulteta.\n– Apsolvent sam na Fakultetu dramskih umetnosti, ali moram priznati da ne kontaktiram često sa kolegama. Ekipu sa FDU često i kritikujem u emisijama, pa me ne bi čudilo da im se ne dopada kako vodim emisiju – ističe Lav i napominje da je čvrsto odlučio da svoju karijeru gradi u Srbiji.\n– Nisam član nijedne partije i mislim da ima vremena za mene u toj sferi. Iako studiram montažu, sebe za nekoliko godina vidim u produkciji. Nikada neću napustiti Srbiju i gradiću karijeru koja će možda za tri do četiri godine biti i u politici – zaključio je.\nUpdated: 27 фебруара, 2020 — 12:34 pm\n29 фебруара, 2020 at 10:19 am\nNi tata ni mama ti nisu bolji. A ti so posebna priča. Nejdeti to što si zamislio. Promeni zanimanje.\n26 јула, 2021 at 10:32 am\nNebitno koliko ljudi radi taj posao za tebe! Pronađeš li idiota koji će da ti da 100x veći budžet od pomenutih majstora – ti nećeš napraviti ništa! Eto i roditelji su puno ulagali u sebe, al’ rezultat zajedničko rada im je = ništa! A mamu nisi dobro razumeo. Ona ti je verovatno rekla: neka ti umrem ako si duhovit.\n1 марта, 2020 at 12:46 am\nPolitika jeste ekonomski profitabilna za nečasne ljude, to je – bez svake sumnje!


Magazinolino - Part 17\nMali princ – prepričano i analiza lektire\nAntoan de Sent Egziperi je rođen 1900. godine u Lionu u Francuskoj, kao treće od petoro dece. Imao je tri sestre i brata, a već sa 4 godine ostaje bez …\nStranac – prepričano i analiza lektire\nAlber Kami (Albert Camus) je bio izuzetan filozof, pisac i novinar francusko-alžirskog porekla. Stvarao je sredinom 20. veka. Pažnju čitalaca privlači sa tri romana Stranac (1942), Kuga (1947) i Pad …\nU srpskom jeziku postoji 10 vrsta reči. Reči se dele na dve veće grupe, na promenljive i nepromenljive reči. U grupu promenljivih reči spadaju: imenice, zamenice, pridevi, brojevi i glagoli. …\nIzgleda da se svi mi možemo na neki način uporediti sa Tantalom. Naravno, Tantal je ozloglašeni zločinac, a većina nas nije kriva ni za šta slično u poređenju sa zločinom …\nPravo ime Marka Tvena je Samjuel Langhorn Slemens, a on je ovaj pseudonim prvi put upotrebio 1863.godine, dok je pisao novinarske članke za jednu redakciju u Nevadi. Rođen je na …\nKopneni deo planete Zemlje danas čini sedam kontinenata okruženih sa pet okeana. Svaki od sedam kontinenata je različit i odlikovan specifičnim obeležjima – klimom, rekama i planinama, pustinjama, biljkama i …\nSvi smo već čuli o čudesnim dejstvima zelene gline i različitih blata, ali koliko Vas je upoznato sa čudesnim lekovitim dejstvima bele gline? Pogledajmo u nastavku teksta koja su svojstva …\nNaša, ljudska koža često može da bude sklona kako raznim vrstama osipa, tako i bubuljicama ili nekim drugim pojavama. Te pojave su uobičajene i najčešće nisu uzrok neke preterane zabrinutosti …\nGentokulin kapi za oči i uši su rastvor od 0.3 % gentamicina. Kao što znamo, gentamicin je antibiotik iz grupe aminoglikozida i njime se mogu lečiti sve one infekcije koje …\nZahvaljujući današnjoj medicinskoj edukaciji po osnovnim i srednjim školama, sve generacije su upoznate sa postojanjem HIV virusa i osnovnim informacijama o njima, kao deo seksualne edukacije i edukacije o polno …\nKako da uredite malo dvorište?


Prioriteti za bolje upravljanje migracijama\n18/12/2019 | 09:57 | Izvor: SRNA\nMinistarstvo bezbjednosti u Savjetu ministara u tehničkom mandatu povodom 18. decembra, Međunarodnog dana migranata, saopštilo je da se prioriteti BiH za postizanje boljeg upravljanja migracijama odnose na bolju kontrolu granice, efikasniju borbu protiv nezakonitih migracija na teritoriji BiH i jačanje kapaciteta za readmisiju.\nMigranti TuzlaFoto: dnevni avaz\nMinistarstvo poziva tijela EU i zemalja regiona na zajedničku odgovornost i aktivnosti na rješavanju pitanja migracija, suzbijanja krijumčarenja migranata i trgovine ljudima kako bi se poboljšala situacija za migrante, kao i lokalne zajednice izložene povećanom migracionom pritisku.\nU saopštenju se napominje da BiH pokazuje opredijeljenost za primjenu međunarodnog prava na polju ljudskih prava i međunarodnog izbjegličkog prava, kao i sprečavanja krijumčarenja migranata.\nU situaciji migrantske krize prepoznata je potreba za bliskom saradnjom s lokalnim zajednicama koje su izložene povećanom migracionom pritisku kao i potreba jačanja tijela BiH za upravljanje migacijama, navodi se u saopštenju.\nIz Ministarstva bezbjednosti ističu da istovremeno, štiteći prava lica u kretanju, BiH ima obavezu da zaštiti vlastite građane, kao i uspostavljeni sistem koji reguliše pitanja migracija.\n- Na Međunarodni dan migranata još jednom upućujemo zahvalnost svim vladinim i nevladinim organizacijama, kao i međunarodnim organizacijama u BiH za dosadašnju saradnju i pomoć u obezbjeđivanju zaštite migranata i upravljanju migracionim tokovima - navedeno je u saopštenju.\nGeneralna skupština UN 2000. godine proglasila je 18. decembar Međunarodnim danom migranata. Na taj dan je 1990. godine usvojena Konvencija o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih porodica.\nMigracije su postale globalni fenomen i prema posljednjim objavljenim podacima UN međunarodni migranti čine 3,5 odsto globalne populacije, napominje se u saopštenju.\nI BiH se kao dio evropskog kontinenta našla na karti globalnih kretanja. Prvenstveno kao zemlja porijekla migranata koji su našli svoj novi dom u drugim zemljama širom svijeta i koji svojim sposobnostima doprinose finansijskom, socijalnom i kulturološkom razvoju kako zemlje prijema tako i našeg društva, navode iz Ministarstva bezbjednosti.\nU saopštenju se dodaje da se BiH, istovremeno, suočava sa značajnim prilivom migranata koji koriste ovaj dio Evrope kao put u bezbjedniji i bolji život u nekoj od država EU.\nU posljednje dvije godine, tijela na svim nivoima vlasti uložila su značajne napore da odgovore na mnogobrojne migracione izazove koji zahtijevaju znatne finansijske, ljudske i materijalne resurse, ističu iz Ministarstva bezbjednosti.\nU izvještaju Savjeta Evrope navodi se da je BiH usvojila istinski humanitaran pristup, primajući hiljade izbjeglica i migranata u zemlju, poštujući njihovu slobodu kretanja, pri tome ulažući značajne napore da obezbijedi smještaj i hranu za sve njih.\nSolidarnost i napori lokalne zajednice, uzimajući u obzir tešku ekonomsku situaciju, su prema ocijeni Savjeta Evrpope vrijedni pažnje, dodaje se u saopštenju.


Kazino U Sao Paulo, Brazil, Kazino U Santo Domingo Dr., Kazino Sarnia Ontario Kanadi, Vodim Dva Puta Poker Značenje, Vodim Dva Puta Poker Partije, Vodim Dva Puta Poker Objasnio, Vodim Dva Puta U Pokeru\nKockanje Komisije cifre pokazuju da sveukupno kockanje u UK je porastao za 161% u posljednjih deset godina UK Kockanje Komisije ličnosti upravo pušten za interesantno štivo: * Sveukupno odvratno kockanje prinos tokom poslednje decenije je odrastao 161 posto i sada britanskih funti 13.44 milijardi godišnje (kao u 2016); * Online akciju računa za 33 posto svih UK kocka, * Postoje 34,000 Popravio Šanse da se Kladim Mašine u trgovini kladim prodavnice širom nacije, stvarajući GGR od GBP1.8 milijarde od oktobra 2015 i septembra 2016, ili 13% svih kockanje industrije prihoda; * Prošle godine bilo je 8,788 maloprodajnih kladim prodavnice rade u UK, zajedno sa 583 bingo hodnicima; * Prošle godine, UK kockanje industrija u cjelini zaposleni 106,678 ljudi kazino u sao paulo.\nPrvi put smo se sreli u januaru 2001 na LEDU u Londonu gde posmatrao sam ga će but da but intervjuirati online kazino, softver, i licenciranje nadležnost predstavnicima brazil. Zanimljivo je BBC izveštaj spominje je NatCen studiju koji je gledao na najnižeg nivoa problem kockanje preko različitih vertikale, pronalaženje da je uzbuđen na Nacionalnoj Lutriji predstavio najniži rizik od problem kocka koja se razvija u samo 1,3 posto kazino u santo domingo dr..\nKompanija je pokrenuo u Italiji tokom perioda u svoje prve prekomorske ekspanzije, i ovaj mjesec pokrenuo u Njemačkoj kazino sarnia ontario kanadi. "Sa posla za ove veličine i skali uvijek ćemo biti u rizik da slučajno ne prati prava procedura vodim dva puta poker značenje. Klađenja kompanija je 80% u vlasništvu privatni kapital grupa CVC Kapital Partneri vodim dva puta poker partije.\nkazino u santo domingo dr.\nkazino sarnia ontario kanadi\nvodim dva puta poker značenje\nvodim dva puta poker partije\nvodim dva puta poker objasnio\nvodim dva puta u pokeru


Prikazivanje članaka po tagu ksenija mrkela\nčetvrtak, 20. maj 2021. 17:35\nutorak, 18. maj 2021. 04:03\nsubota, 31. oktobar 2020. 17:51\nKsenija Mrkela iz Pančeva, članica Atletskog kluba „Dinamo“, pobedila je na današnjem krosu RTS-a u Zaječaru, u trci na 500 metara.\npetak, 16. oktobar 2020. 19:19\nnedelja, 27. septembar 2020. 22:06\nAtletika: Ksenija Mrkela osvojila zlatnu i srebrnu medalju na takmičenju u Šapcu\nTradicionalni ,,Gospojinski miting“ održan je u nedelju, 27. septembra na gradskom stadionu u Šapcu. Miting je trebalo da se održi u avgustu, ali zbog poznate situacije sa virusom miting je pomeren za kraj septembra.


Novi predsjednik EU mogao bi poduprijeti kandidaturu Turske (SETimes.com)\nNovi predsjednik EU mogao bi poduprijeti kandidaturu Turske 19/11/2009\nDvije nove pozicije u EU mogle bi predstavljati ključ za budućnost Turske u\nRazni izvori – 19/11/09 "Turska predstavlja most među kulturama, sprječavajući polarizaciju i\ndokazujući da je moguća koegzistencija islama i demokratije," izjavio je glavni\npregovarač Turske Egemen Bagis. [Getty Images]\nće zauzeti najviše pozicije stvorene novim reformskim sporazumom bloka, koji stupa\nna snagu 1. decembra. Ti rezultati, uz novoratificirani Lisabonski sporazum, mogli\nbi odigrati veliku ulogu u proširenju granica Evrope i uključenju Turske. Te dvije nove pozicije -- predsjednik EU i visoki predstavnik za međunarodne\nposlove -- imaju mandat od 2,5, to jest, 5 godina. Svrha predsjedničke pozicije, kažu iz Unije, "je da se Evropi da\nprepoznatljivija osobnost i da se njeni stavovi zastupaju na svjetskoj pozornici".\nAktuelni favoriti za tu poziciju su belgijski premijer Herman Van Rompuy, premijer\nLuksemburga Jean-Claude Junker i bivša latvijska predsjednica Vaira Vike-Freiberga. Visoki predstavnik predvodit će sjednice ministara vanjskih poslova bloka,\nkoordinirati političke stavove i davati doprinos u načinu na koji blok troši svoj\ngodišnji budžet pomoći za inostranstvo. "S formalne tačke gledišta, niti nova pozicija predsjednika niti Lisabonski\nsporazum neće ništa izmijeniti što se tiče proširenja -- zahtjevi za pristupanje\nzemalja kandidatkinja, kao i pravila EU za prijem tih zemalja još uvijek su isti,"\nizjavio je administrator Vijeća EU Pier Paolo u septembru za list Hurriyet\nDaily News. Međutim, nastavio je on, "ako [novi šef] bude imao vidnu osobnost koja ima\naktivnu ulogu na međunarodnoj sceni i bude priznat kao utjecajan partner, onda\nmislim da će sve biti pod utjecajem te nove pozicije, uključujući i proces\nproširenja." "Lisabonski sporazum imat će velikog utjecaja na sve eksterne radnje EU,\nuključujući i proširenje," izjavio je Thomas Grunert, čelnik jedinice Evropskog\nparlamenta nadležne za proširenje. "Ako novi predsjednik bude osoba s pozitivnim\nstavom prema daljnjem proširenju ... i bude imao otvoren stav prema Turskoj, to će\nnaravno imati svog utjecaja." Većina tvrdnji u prilog kandidature Turske za članstvo usmjerena je na\npremošćivanje. "Mi vjerujemo da članstvo Turske ... pruža vrijednu mogućnost za\nsusret društava s različitim vjerovanjima i kulturama, te za okupljanje civilizacija\npod okriljem EU," izjavio je ranije u toku godine premijer Recep Tayyip Erdogan. "Turska predstavlja most među kulturama, sprječavajući polarizaciju i\ndokazujući da je moguća koegzistencija islama i demokratije," izjavio je prošle\nsedmice glavni pregovarač Turske Egemen Bagis. Međutim, da li je evropska javnost u to ubijeđena? Univerzitetski centar za evropske studije Bogazici proveo je anketu u pet\nzemalja-članica EU. Povezani članciLoading\nAnketa obavljena na 5.000 ljudi u Njemačkoj, Francuskoj, UK, Španiji i\nPoljskoj pokazala je da 68,5% njih imaju pozitivno mišljenje o Turskoj, za razliku\nod 25% s negativnim mišljenjem. Članstvo Turske uglavnom podržavaju oni između 18 i\n24 godine i oni s fakultetom. Najmanju podršku daje skupina od 65 godina i starijih. Rezultati su također pokazali da Evropljani, iako svoj identitet definiraju u\nsmislu jludskih prava, demokratije i društveno-ekonomske dobrobiti, i njih\nprihvaćaju kao glavne kriterije za članstvo, Tursku ocjenjuju u smislu kulture.\nSkoro 40% njih kaže da kulturni faktori utvrđuju njihov stav prema Turskoj. Tvrdnje koje se smatraju najuvjerljivijima protiv članstva Turske\nusredotočene su na vjerske razlike: pošto je muslimanska zemlja, Turska ne odgovara\nkršćanskom porijeklu EU. Među tvrdnjama koje se smatraju najuverljivijima u prilog članstva Turske su\none o doprinosu te zemlje utjecaju EU na Bliskom Istoku i njenom vojnom doprinosu.\n597661Obožavatelji na Facebooku Posjetite nasReportažaTrgovina ljudima još uvijek problem na BalkanuRegionalna saradnja između nevladinih organizacija i policije može doprinijeti zaustavljanju te rastuće pojave, kažu stručnjaci. Specijalni izvještaj: Korupcija u jugoistočnoj EvropiNajpopularnijiPopularnoS komentarimaS ocjenamaLoading


IDEAA MOSTAR dizajn, umjetnost, arhitektura dizajn i stvarne socijalne potrebe društva IDEAA Mostar\nUrbana kuća IDEAA je laboratorij koji će istražiti važan odnos između dizajna, emocionih stanja i stvarne socijalne potrebe društva. Urbana kuća IDEAA je dinamičan javni prostor za izložbe, programe i razgovore koji istražuju ulogu dizajna u oblikovanju grada i društva. Ciljeve Urbane kuće postižemo kroz različite aktivnosti: organiziranje lokalnih i međunarodnih obrazovnih programa, izložbe, umjetničke priče i izdavanje različitih tematskih publikacija.\nU sklopu obilježavanja dodjele nagrade Prijestolnica dijaloga Euro-mediteranske regije 2021. koju je ove godine Anna Lindh Fondacija uručila Gradu Mostaru,...\nU društvu male raje, a velikih kreativaca.Povodom nagrade koju je dobio Mostar, “Prijestolnica dijaloga Euro-mediteranske regije 2021”, Ana Lindh Foundation...\nU sklopu projekta OPEN CITY MOSTAR, IDEAA Mostar nastupa sa sljedećim programom: Dnevni program obuhvata različite aktivnosti na nekoliko lokacija...\nProjektom “Umjetnošću i sportom protiv svih ovisnosti” prikazano je koliko kreativan i aktivan život omladine i djece grada Mostara može...\nU subotu 12.12. 2020. održali smo radionicu “Kako mogu istražiti prošlost? – Naša skrivena memorija”Učesnici radionice su bili osnovci uzrasta...\nMonografija “Juraj Neidhardt”Monografija “Juraj Neidhardt – Arhitekt, urbanist, planer, teoretičar, edukator i publicist”.\nGrad IDEAA 2020GRAD IDEAA 2019 je prva edicija istoimenog projketa koji Urbana kuća IDEAA ove godine organizuje u saradnji sa Dsrivf “Partizan”. Ovaj prvijenac se […]\nUdruženje je laboratorij ideja koje će istražiti važan odnos između dizajna, emocionalnih stanja i stvarne socijalne potrebe društva.\nKroz kreativne aktivnosti Udruženja želimo pokrenuti proces promoviranja i etabliranja Mostara na međunarodnu kulturnu i umjetničku scenu.\nŽelimo ponuditi dinamičan javni prostor za izložbe, programe i razgovore koji istražuju ulogu dizajna u oblikovanju grada i društva.\nIDEAA predstavlja i obrazovno jezgro s ciljem kreiranja profesionalnog kadra iz oblasti arhitekture, urbanizma, edukacije, umjetnosti, sporta…\nProstor za sve građane.\nUdruženje IDEAA je dinamičan javni prostor za izložbe, programe i razgovore koji istražuju ulogu dizajna u oblikovanju grada i društva. Predstavlja laboratorij ideja koje će istražiti važan odnos između dizajna, emocionalnih stanja i stvarne socijalne potrebe društva.\nDruštvo zadovoljnih pojedinaca.\nIDEAA želi potaći našu populaciju na planiranje i razvoj modela obrazovanja/cjeloživotnog učenja koje će sačuvati duh mjesta i tradiciju društva. Želimo osluškivati puls u gradu i kreirati sadržaje koji nedostaju na opšte zadovoljstvo svih građana.\nEdukacija kao rješenje.\nCilj nam je pokrenuti obrazovne programe u formi radionica, seminara, ljetnih škola arhitekture, urbanizma, dizajna kao i kreiranje interaktivnih programa za populaciju od 3 do 103 godine. Samo educirano društvo može izvesti cijelu zemlju na pravi put.


Druga urgencija Sekretarijatu | Mišarska 2010. godine\n← Odgovor Sekretarijata za saobraćaj od 06.10.2010\nOdgovor Sekretarijata za saobraćaj od 08.10.2010 →\nSekretarijatu za saobraćaj\nMi stanari Mišarske ulice po drugi put vam skrećemo pažnju da je stanje u ulici i dalje – NEPODNOŠLJIVO!\nDrago nam je da pokazujete brigu i da se vaša tvrdnja da se Sekretarijat obratio MUPu, sa namerom da oni omoguće neometano i bezbedno i zakonsko kretanje i parkiranje u Mišarskoj ulici – pokazala tačnom, ali je isto tako i isto toliko tačno da prisustvo saobraćajne policije nije donelo očekivani rezultat!\nNaime, policiji je, bez jasno obeleženih vozila stanara, praktično onemogućeno da lako i brzo utvrdi, da li neko prolazi ili se parkira u Mišarskoj sa pravom ili ne. Zbog toga se za vreme njihovih intervencija, stvaraju kolone u ulici, a mahom oni koji se njome bespravno kreću uprkos znaku zabrane, a takvih je daleko najviše, na pojavu saobraćajaca, pokušavaju da se vrate hodom unazad, čime dodatno ugrožavaju kako pešake, tako i parkirane automobile.\nPosebna su priča parkirani automobili koje je, bez jasne identifikacije za automobile stanara – praktično nemoguće proveriti i niko ih ni ne proverava.\nVeliki problem predstavljaju dostavna vozila koja se parkiraju gde hoće i kako hoće i svakodnevno je ulica blokirana – dok ne završe posao.\nOd prevelikog saobraćaja tek postavljene ploče su već počele da se ugibaju i ne smemo ni da pomislimo šta će se desiti kad temperature padnu na nulu i kada se medjusloj peska i maltera, kao i ploče same bude smrzle. A kad ipak razmislimo – jasno nam je: nastavi li se sa ovim nivoom saobraćaja -pući će, eto šta će se desiti! I toga morate biti svesni i vi u Sekretarijatu!\nGore navedeno, na žalost stanara, možete proveriti u bilo kom trenutku, tokom bilo kog radnog dana!\nSve ovo upućuje da je neophodno da vi, kao nadležni organ, ponovo razmislite o posledicama sopstvenog projekta i što je mnogo važnije – da ponudite moguća i PRAVA rešenja!\nPuko prisustvo policije očigledno ne rešava problem, pogotovo, što onog trenutka kada se oni sklone – zavlada haos – nesmanjenom žestinom!\nMi sa svoje strane, kao životno zainteresovani laici, jedino što možemo da predložimo je da se:\na. Pod hitno uvede jasna identifikacija za sve automobile stanara Mišarske ulice\nb. Obezbede dozvole za prolazak zaposlenima u Mišarskoj.\nc. Pojača prisustvo saobraćajne policije, koja bi, u tom slučaju, mogla lakše i brže da identifikuje i kažnjava prekršioce zakona.\nd. Pojača prisustvo Parking servisa, koji bi odnosio nepropisno parkirana vozila.\ne. Primene neki od postojećih gradskih pravilnika o dostavi robe u odredjeno vreme (rane jutarnje ili kasne večernje sate)\nf. I na kraju, ali ne i najmanje bitno – ako i ovi predlozi NE SMANJE saobraćaj u Mišarskoj ( što je na osnovu našeg dosadašnjeg iskustva sa haosom u ovoj ulici – sasvim moguće) ostaje kao jedina efikasna mogućnost da se kretanje vozila kroz ovu ulicu i fizički onemogući – rampom ili propadajućim stubićem.\nNaravno na vama je kao stručnoj i nadležnoj ustanovi da smislite adekvatna rešenja – ali mi gradjani, očekujemo od vas stručnih i izabranih ljudi – da ste takva rešenja morali da PREDVIDITE I INKORPORIRATE u sam projekt Mišarske, kao eksperimentalne ulice usporenog saobraćaja!\nOvako ste, delujući, u najmanju ruku, nedovoljno profesionalno – stvorili neizdrživu situaciju, koja se, narodski rečeno, može opisati samo floskulom: „ Spasavaj se ko može“ !\nDa bi izbegli bilo kakve nedoumice i da bi vam dogadjaji „ na terenu“ bili kristalno jasni – u ovom trenutku situacija je sledeća:\na. pare poreskih obveznika su očigledno utrošene na jedno skupo, neefikasno i evidentno nedovoljno promišljeno i ISPLANIRANO rešenje.\nb. Sekretarijat za saobraćaj, iz nama neshvatljivih razloga, očigledno je u nemogućnost da smisli i sprovede adekvatne i neophodne mere kojima bi smanjio protok vozila i povećao bezbednost saobraćaja u ulici.\nc. Zbog toga naknadno pokušava da prebaci lopticu na MUP, što se, kao izolovana mera, pokazuje kao nedovoljno rešenje. I laicima je jasno, a i praksa dokazuje, da pojačano prisustvo policije, samo za sebe – ne može biti dugotrajno efikasan lek.\nd. Za to vreme bezbednost pre svega pešaka, a i imovine, kao i ceo poduhvat rekonstrukcije ozbiljno su ugroženi i u Mišarskoj ulici se dešava upravo SUPROTNO od onoga zbog čega je obnovljena na ovaj način.\nApelujemo na Sekretarijat za saobraćaj da u što KRAĆEM ROKU donesete rešenja koja bi bila dugotrajno efikasna i održiva i koja bi UVELA RED u ovu, verovatno, najhaotičniju ulicu usporenog saobraćaja na svetu!


InfoBrcko.com - Članak je filtriran: Ponedjeljak, 19 Februar 2018\nČlanak je filtriran: Ponedjeljak, 19 Februar 2018\nPotpredsjednik bh. entiteta RS Ramiz Salkić oštro je reagirao na najnovije ucjene i pritiske Milorada Dodika, predsjednika ovog entiteta.\nEpiskop zvorničko-tuzlanski Fotije u Brčkom: Dogovoreni detalji oko osnivanja Klasične gimnazije\nMinistar prosvjete i kulture Republike Srpske Dane Malešević i episkop zvorničko-tuzlanski Fotije boravili su danas u Brčko distriktu. Sa gradonačelnikom Distrikta Sinišom Milićem i protojerejem stavroforom Nebojšom Draškićem su razgovarali o osnivanju Klasične gimnazije u Brčko distriktu.\nPotpisan aneks bankarske garancije, računi JP „Komunalno Brčko" neće biti blokirani\nVršilac dužnosti direktora JP „Komunalno Brčko" Mirsad Đapo potpisao je aneks bankarske garancije na već ranije odobrenu bankarsku garanciju za uredno izmirenje obaveza po osnovu isporuke električne energije za period jul – decembar 2017. godine.\nU Srbiji uhapšena dvojica državljana BiH zbog heroina\nPolicija je zaplijenila oko 2,5 kilograma heroina na području Mačvanske Mitrovice i uhapsila dvojicu državljana BiH i jednog Srbije.\nZAČARANI KRUG: Narod voli političare jer mu se oni nude, a nude mu se jer ih voli!?\nI pored velikog broja televizijskih stanica, u BiH je iz godine u godinu sve manje raznovrsnih informacija i programa. Sve se svelo na red politike, red muzike i red jeftinih serija, dok kulturno-obrazovne emisije traju tek nešto duže od reklamnih blokova.\nBrčko distrikt BiH izdvojio 100.000 KM pomoći za Srebrenicu\nDistrikt Brčko izdvojio je 100.000 KM pomoći za Srebrenicu i ta sredstva će biti iskorištena za finansiranje postavljanja termoizolacije i novih fasada na dvije stambene zgrade u ovom mjestu u skladu sa standardima energetske efikasnosti.\nNakon što su izneseni alarmantni podaci o odlasku građana iz BiH postavlja se pitanje - zabrinavaju li podaci o odlasku 150 hiljada građana iz BiH vladajuće strukture koje bi trebale raditi na stvaranju povoljnijeg ambijenta, koji bi spriječio odljeve mozgova i ponudio bolju perspektivu svima koju se spremaju spakovati kofere.\nPotpisana saradnjaKatara i BiH u zdravstvu, obrazovanju i mladih\nMinistar civilnih poslova Bosne i Hercegovine Adil Osmanović potpisao je u Kataru Memorandum o razumijevanju između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Države Katar o saradnji u oblasti zdravstva, proizvodnje lijekova i zapošljavanja zdravstvenih radnika\nParlamentarne skupštine BiH je danas podržala Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH, čiji je predlagač Predstavnički dom državnog parlamenta, uz amandmane usvojene na sjednici Komisije.\nSafet Sušić se vraća u Tursku?\nTurski mediji navode da bi Safet Sušić, nakon što je nedavno napustio Alanyaspor, uskor omogao sjesti na klupu Bursaspora. Trenutno na klupi Burse sjedi Paul Le Guen, koji će u slučaju da ne pobijedi Galatasaray u narednom kolu postati bivši. U tom slučaju na klupu će sjesti bivši bh. selektor.


ŽUPANIJSKA PALATA – Gradska kuća Zrenjanin\nPrvi vlasnik: Torontalska županija\nVreme gradnje: 1820. godina\nProjektant: arh. Josif Fišer\nRekonstrukcija: 1887. godina\nProjektant rekonstrukcije: arh. Eden Lehner i arh. Đula Partoš\nStil: barok, nakon rekonstrukcije – neobarok\nRestauratorski radovi: 2003. godine (fasada)\nZgrada Torontalske županije /danas zgrada Skupštine grada Zrenjanina/, predstavlja najreprezentativniju palatu starog jezgra grada. Nastala je na prostoru najužeg jezgra tzv. „Varoškog kvarta“ koji je urbanistički formiran još u 18. veku, na mestu stare zgrade Kraljevske kameralne uprave sagrađene sredinom tog veka.\nPrvobitnu Županijsku palatu sagradio je Josif Fišer između 1816 – 1820, nešto nakon katastrofalnog požara koji je 1807. godine uništio gotovo celokupno graditeljsko nasleđe Velikog Bečkereka 18. veka. Već nakon šezdesetak godina, zbog malog smeštajnog kapaciteta, tačnije od 1885-1887, zgrada je morala biti proširena, rekonstruisana i modernizovana po planovima najpoznatijih budimpeštanskih arhitekata, toga doba, Edena Lehnera (Ödön Lechner) i Đule Partoša (Pártos Gyula).\nEden Lehner se smatra tvorcem mađarske varijante secesije u arhitekturi, i u tom stilu nastaju početkom devedesetih godina 19. veka i njegova najpoznatija arhitektonska dela: Gradska kuća u Kečkemetu, Muzej primenjene umetnosti i Palata poštanske štedionice, obe u Budimpešti.\nOd kada je sagrađena u stilu akademizma sa elementima neobaroka, pa do danas, zgrada nije menjala svoju namenu, a skoro je u potpunosti sačuvala i svoj autentičan izgled.\nUnutrašnjost Županijske palate, prilagođena je administrativnim potrebama činovničkog aparata, ne zaostaje u svojoj reprezentativnosti za spoljašnjim izgledom. Oko 135 kancelarija spaja lavirint hodnika i stepeništa, pod celim gabaritom je podrum, a centralno, dvokrako stepenište od ružičastog mermera koje se spaja na međuspratu, prati kamena ograda.\nUpravno – administrativna zgrada u Velikom Bečkereku, bila je reprezent ekonomske i privredne moći Velikog Bečkereka, Torontalske županije, i isto tako, političke moći Habzburške monarhije. Nastala je u isto vreme, kada se grade Gradske kuće i u drugim gradovima na rubu Austro-Ugarske Monarhije: Segedinu, Somboru, Kikindi, Kečkemetu, nešto kasnije, Subotici, Kanjiži i Senti.\nInvestitor: dr Lajoš Brajer – suvlasnik i glavni urednik lista ,,Torontal” od 1892-1918 (pretpostavka)\nVreme gradnje: poslednja decenija 19. veka\nRestauratorski radovi: 2005. Godine\nRIMOKATOLIČKA CRKVA SVETOG IVANA NEPOMUKA (KATEDRALA)\nKatastarska parcela br. 4839 KO Zrenjanin\nPrvi vlasnik: Rimokatolička crkva\nVreme gradnje: 1868. godina\nProjektant: arh. Franc Ksaver Brandajs (Franz Xaver Brandeisz)\nStil: romantizam (neoromanika)\nIz vatikanskih izvora saznajemo da se još u 15. veku u Bečkereku nalazila verska zajednica sa crkvom i sveštenikom. Međutim, ovi krajevi su pali pod tursku vlast sredinim 15. veka, a crkva je pretvorena u džamiju. Obnovljeni život hrišćana nastavlja se 1716 godine, po oslobođenju Temišvarske tvrđave, kada Turci konačno napuštaju Vojvodinu.\nNaredne godine 1864. otpočela je izgradnja novog hrama velikih razmera. Sagrađena je u duhu romantizma u stilu neoromanike, karakteristično za period druge polovine 19. veka, kada se katolička crkva arhitekturom svojih novih hramova okreće tradiciji i korenima srednjevekovne duhovnosti kroz formu romanike i gotike. Crkva je brzo završena naporima vernika i donacijama bogatih građana. Novopodignut hram čiji je zaštitnik sveti Jovan Nepomuk (zaštitnik grada), opremljena je odmah po završetku građevinskih radova 1868. godine. (U istom maniru 1864 godine, podignuta je i ečanska crkva Sv. Jovana Krstitelja, plemićke porodice Lazar).\nZgrada je krstobrazne osnove, sa polukružnom apsidom na severnoj strani i visokim tornjem iznad glavnog portala južnog ulaza. Crkva je znatno pomerena od regulacione linije ulice, prema sredini trga, čime je odstupljeno od simetrije, najverovatnije zbog denivelacije tj. izraženog pada terena ka ulici Cara Dušana. Fasade hrama su smirene, svedene dekoracije, ali su zato prostorni kubusi veoma razigrani. U prostornoj kompoziciji ističe se snažno ukrštanje podužnog i poprečnog broda. Prostor između brodova popunjavaju prizemne sakristije tako da u unutrašnjost formira trobrodnu građevinu. Krovne ravni su zatvorene trouglastim zabatima a ispod potkrovnog venca nalazi se dekorativni niz polukružnih arkadica. Na bočnim fasadama nalaze se trifore.\nKatedrala, zajedno sa još dva onjekta, čini jednu celinu. Tu su zgrada rimokatoličkog župnog ureda, podignuta u drugoj polovini XIX veka u neorenesansnom stilu, i zgrada rimokatoličkog biskupskog ordinarijata podignuta 1912 godine, Arhitekte Ištvana Barta, koja predstavlja jednu od najznačajnijih i najvrednijih secesijskih ostvarenja u Zrenjaninu.\nZGRADA GRAND HOTELA ,,VOJVODINA“\nZgrada je podignuta 1886. godine prema planovima gradskog inženjera Ferenc Pelcla na mestu male gostionice. Tada se hotel zvao „Roža“, po vlasniku Franji Roža, a 1921. godine hotel je preuzeo Jevrejin David Kon i nazvao ga Grand-hotel ,,Vojvodina“.\nProširio ga je i modernizovao, u sobama sproveo tekuću hladnu i toplu vodu i centralno grejanje, preuredio kafanu, podrum pretvorio u lokal za čajanke i manje priredbe, podigao veliku salu za predstave i kinematograf, a uz njega i trpezariju. Promene su se ogledale i na eksterijeru – na uličnoj fasadi je prozore pretvorio u prostrane izloge. Dvorište ka Begeju uredio je dugačkom saletlom i parkom za letnju sezonu. Hotel je imao 30 soba i 40 kreveta. To je bio najmoderniji hotel u gradu, ali i na širem prostoru Vojvodine.\nZrenjaninsko Narodno pozorište ,,Toša Jovanović” najstarije je pozorište u zemlji sa očuvanom baroknom salom. Ne zna se pouzdano kada je podignuta zgrada u kojoj se danas nalazi pozorište, ali se smatra da je to bilo 1835. godine, mada je izvođenje predstava zabeleženo u gradu i ranije. Pozorište je izgrađeno u dvorištu zgrade Gradskog poreskog zvanja, koja je danas deo savremenog pozorišta ,,Toša Jovanović“. Postoje pretpostavke da je zdanje u kom je pozorišna dvorana, ustvari stari Gradski žitni magacin koji datira još iz 18. veka. Međutim ova pretpostavka nije utemeljena i ako o tome postoje pisani izvori. Naime, na gruntovnoj mapi grada iz 1793. godine, ne postoji građevina na tom mestu koja bi po gabaritima odgovarala današnjoj zgradi pozorišta, a takva građevina većih gabarita bi svakako bila ucrtana u planu.\nKralja Aleksandra I Karađorđevića1\nInvestitor : Stevan Savić – advokat (prvi vlasnik)\nVreme gradnje: 1895. godina\nProjektant: graditelj Filip Let (baumeister F. Leth)\nStil: eklektika (neorenesansa i neobarok)\nPalatu je podigao 1895. godine gradski advokat Stevan Savić. Možda je nepravedno prema investitoru ovog vrednog zdanja, što danas ona ne nosi ime po njemu, nego po Stevanu Bukovcu, poznatom bečkerečkom trgovcu, koji ju je otkupio od Savića 1912. godine. Koncipirana je kao stambeno – poslovna (najamna) zgrada, sa lokalima u prizemlju i liksuznim salonskim stanovima, kojih je bilo po tri na svakom spratu.\nZgrada zlatara Karla Helmbolda (Šeherezada)\nUlica kralja Aleksandra I Karađorđevića br. 30\nPrvi vlasnik: Karlo Helmbold, zlatar (Carl Leonhardt Helmbold)\nVreme izgradnje: 1900. godina\nProjektant: arh. Ištvan Bart (pretpostavka)\nStil: istorizam (neomavarski)\nKroz ovu jedinstvenu građevinu, ne samo Zrenjanina nego i cele Vojvodine, može se videti uticaj koji je sinagoga, odnosno njen arhitektonsko – dekorativni ansambl imao i na profanu arhitekturu. Arhitektura sinagoge kreirala je i ukus pripadnika drugih verskih konfesija. Ovo je kuća jednog nemačkog zlatara protestantske veroispovesti – Karla Helmbolda (Veliki Bečkerek 1849 – 1919). Ona ne pripada jevrejskom graditeljskom korpusu, ali je svakako nastala pod njegovim uticajem. Zbog orijentalnog izgleda i polihromne fasade (preko deset boja) dobila je ime ,,Šeherezada”. Dugo je važilo uverenje da je podigao kamenorezac Teodosije Tuner, čiji je rad prevazilazio okvire zanatstva i više spadao u domen umetnosti – vajarstva, ali on tek 1924. godine postaje njen vlasnik.\nIzvedena je prema planovima Ištvana Barta, arhitekte iz Temišvara, jednog od najznačajnijih projektanata koji je u Velikom Bečkereku delovao u prvoj deceniji XX veka. Ostala Bartova ostvarenja predstavljaju vrhunska dela arhitekture secesije na prostorima Vojvodine. Godine 2009. izvedeni su radovi na obnovi fasada i krovnog pokrivača. Zgrada je sačuvana u autentičnom izgledu.\nSPC USPENJA BOGORODICE\nCrkva Uspenja Bogorodice je jedna od retkih sačuvanih baroknih crkava iz prve polovine XVIII veka u Vojvodini. Crkva je podignuta 1746. godine u vreme Marije Terezije i predstavlja jednu od nastarijih sakralnih građevina u Banatu izgrađenu od tvrdog materijala. Crkva je izmenjena i dograđena 1783. godine, o čemu svedoči i zapis godine na pervazu južnih vrata.\nHram je jednobrodna građevina, sa polukružnom oltarskom apsidom, pravougaonim pevničkim prostorima i pripratom nad kojom se uzdiže visoki barokni zvonik. Fasadna dekoracija je uobičajeno, najrazvijenija na zapadnom pročelju. Kompoziciona skladnost i uravnoteženost zapadne fasade postignute su kombinovanjem mirnih linija pilastera, završenih višestruko profilisanim kapitelima, slepih polukružnih niša, ugaonih stubića i kordonskog venca sa zaobljenim formama zabata i bogato profilisanog krovnog venca. Od otmene strogosti zapadne fasade odudara izraženo kitnjasta kapa zvonika. Dekoracija ostalih fasadnih površina, sa dominantnom vertikalnom podelom, izvedena je naizmenično postavljenim pilastrima i prozorskim otvorima sa polukružnim završecima.\nPrvi vlasnik: Reformatska crkvena opština Velikog Bečkereka\nVreme gradnje: 1891. godina\nProjektant: arh. Zaboretzky Ferenc\nRestauratorski radovi: tokom radova 2007. godine urađena je samo čeona fasada i zvonik. Ostale tri fasade nisu završene.\nReformatska crkva je sagrađena 1891. godine po planovima arhitekte Ferenca Zaboreckog iz Budimpešte. Nalazi se na širokom platou Kalvinskog trga i svojim upečatljivim volumenom vizuelno završava regulaciju Subotićeve ulice i Malog mosta u njenom produžetku.\nKej 2. oktobra\nInvestitor: Ministarstvo pravde Austrougarske monarhije\nVreme gradnje: 1906-1908. godine\nProjektant: arh. Šandor Ajgner\nStil: akademizam (neoromanika)\nU okviru prostorno kulturno-istorijske celine starog jezgra Zrenjanina, nalazi se Palata pravde (zgrada suda i zatvora),sagrađenau periodu od 1906 – 1908. godine. Na raspisanom konkursu Ministarstva pravde u Budimpešti, prvu nagradu za projekat zgrade županijskog suda i zatvora dobio je budimpeštanski arhitekta Šandor Ajgner.\nTrgovačka akademija (Zgrada Srednje Elektrotehničke škole Nikola Tesla)\nUgao Subotićeve i Obale Sonje Marinković\nVreme gradnje: 1892. godina\nProjektant: Arhitekta Ištvan Kiš\nBiser zrenjaninske istorijske arhitekture, prvobitna Trgovačka akademija i Državna muška građanska škola, danas Srednja elektrotehnička škola Nikola Tesla, sagrađena je 1892. godine po planovima budimpeštanskog arhitekte Ištvana Kiša. Licem u lice sa monumentalno zamišljenom palatom Pravde na drugoj obali reke, sagrađenom petnaestak godina kasnije, i Finansijskom palatom sa preke strane Subotićeve ulice, Trgovačka akademija je postala značajni urbani reper starog jezgra grada. Građenje škola trebalo je da osigura nesumnjiv uspon Velikog Bečkereka u drugoj polovini devetnaestog veka i obezbedi mu prestiž značajne kulturne sredine.\nŠkola spada među najstarije trgovačke akademije u državi. Od početka rada ona deli svoj radni prostor sa Državnom muškom građanskom školom. Osnovana je kao trorazredna Viša trgovačka škola u kojoj je nastavni jezik bio mađarski, što je trajalo sve do završetka Prvog svetskog rata. Aprila meseca 1919. godine pretvorena je u srpsku školu. Godinu dana ranije škola je pretvorena u četvorogodišnju.\nKao i na većini nama poznatih ostvarenja Ištvana Kiša, u formiranju stilskog izraza ove zgrade, glavni izvor inspiracija nalažen je u reminiscencijama na arhitekturu italijanske renesanse. Dekorativnim elementima preuzetim iz repertoara ovog stila ukrašavane su u XIX i početkom XX veka prvenstveno prosvetne ustanove, kasarne i bolnice, akademije nauka i umetnosti, državna administrativna zdanja.\nNa zgradi Trgovačke akademije peštanski profesor Ištvan Kiš upućuje Bečkerečane u još jedan renesansni likovni izum, dopuštajući sebi slobodu da u akademskoj disciplini opšteg sklopa građevine unese lirsku, intimnu notu u vidu zgrafito-crteža u gornjoj zoni oko i između polukružnih prozora. Ovaj srećan primer svežine i maštovitosti, neočekivan u odnosu na rustiku donje zone, ostao je do danas gotovo raritetan u eklektičkoj arhitekturi Vojvodine. u odnosu na današnji Narodni muzej, Trgovačka akademija je veličinom i položajem arhitekti Kišu svakako pružila veću mogućnost da se razmahne i u stroge akademske obrasce unese crtu lične stvaralačke inventivnosti i duha. I u urbanističkom smislu, arhitekta je ovde mogao da realizuje zamisao da lice škole, za razliku od iste prvobitne ideje na projektu Finansijske palate, okrene Begeju i tako realizuje večnu ideju gradotvoraca o «silasku grada na reku».\nZgrada siromašnih školskih sestara ,,De Notre Dame” sa kapelom\nUlica dr Slavka Županskog br.3\nPrvi vlasnik: Rimokatolički zavod za vaspitanje devojaka «De Notre Dame»\nVreme gradnje: 1880-1909.\nRestauratorski radovi: 2012-2014. (OŠ,,Vuk Karadžić”)\nRimokatolički zavod za vaspitanje devojaka (Kloster) osnovao je red školskih sestara «De Notre Dame» 1880. godine, iz zaostavštine Karoline Satmari, rođ. Mihanović. Za njegov smeštaj i rad, izgrađena je nova monumentalna jednospratna građevina sa kapelom, u najužem starom jezgru grada i u neposrednoj blizini zgrade Torontalske županije.\nPrvobitna zgrada Zavoda siromašnih školskih sestara «De Notre Dame» u kojoj se danas nalazi O.Š. «Vuk Karadžić», je monumentalna jednospratna građevina, sa osnovom u obliku slova «P». Sagrađena je 1880. u stilu akademizma sa elementima neorenesanse.\nZahvaljujemo Bojanu Kojičiću, istoričaru arhitekture iz zrenjaninskog Zavoda za zaštitu spomenika na vođenju kroz kulturnu baštinu Grada, duž staze Zrenjaninskog Maratona.


Domaće tržište | MojNoviAuto.com\nPočetna » Blog » Domaće tržište\nObjavljeno dana 12. марта 2016. u kategoriji Domaće tržište, oznake citroen fiat ford hyundai kia opel peugeot toyota\nNa osnovu ankete sa sajta mojnoviauto.com u kome smo pitali kupce koji bi auto najradije kupili kao nov i podataka o prodaji vozila za januar i februar 2016. godine, došli smo do sledeće statistike. Kao što vidimo, ljudi bi najradije kupili Opel Astru i Toyotu Auris, ali se ipak odlučuju za Hyundai i30 i Fiat…»\nObjavljeno dana 5. јуна 2014. u kategoriji Domaće tržište, oznake bmw\nDelta Motors organizuje prolećni BMW i MINI salon automobila u periodu od 02. – 08. juna u Delta City-ju u Beogradu. Posetioci ce imati prilike da se upoznaju sa modelima BMW Serije 1, BMW Serije 3, BMW Serije 5 kao i modelima MINI Cooper S i MINI Countryman.\nObjavljeno dana 19. марта 2014. u kategoriji Domaće tržište, oznake renault sajam seat skoda ssangyong subaru suzuki toyota volkswagen volvo\nPrethodne galerije slika sa sajma automobila, pogledajte prvi deo, drugi deo, treći deo. Ovo je četvrti, poslednji deo slika sa sajma automobila u Beogradu. Pogledajte …\nObjavljeno dana 19. марта 2014. u kategoriji Domaće tržište, oznake fiat ford honda hyundai ikarbus infiniti jaguar jeep sajam\nPrvi deo slika sa sajma automobila u Beogradu pogledajte ovde. Ovo je drugi deo slika sa sajma automobila u Beogradu. Pogledajte …\nObjavljeno dana 13. марта 2014. u kategoriji Domaće tržište, oznake bmw mini sajam\nDelta Motors će na predstojećem domaćem sajmu automobila, u periodu od 14. do 23. marta, na svom prodajnom štandu izložiti 7 aktuelnih BMW modela, 2 MINI-ja i 3 BMW-ova motorcikla, a posetioci će moći da dobiju informacije i o ponudi sertifikovanih korišćenih vozila segmenta BMW Premium Selection.\nKasko sa popustom do 20 odsto\nObjavljeno dana 13. марта 2014. u kategoriji Domaće tržište\nPovodom predstojećeg Sajma automobila u Beogradu, AXA Osiguranje omogućilo je ugovaranje kasko osiguranja sa popustom do 20 odsto. Vlasnici novih modela određenih marki automobila od početka sajma 14. marta do 30. aprila ove godine, po veoma povoljnim uslovima mogu obezbediti kasko osiguranje. Pored osiguranja automobila, u sklopu kasko osiguranja moguće je pokriti osnovnu i dodatnu…»


trebalo bi da traje od 31. decembra do 24 januara\nrade jaksic 17.11.2021. 19:14h 19:56h\nZimski raspust za đake prema školskom kalendaru trebalo bi da počne 31. decembra, i da se završi 24 januara.\nMeđutim, kako je zbog loše epidemiološke situacije najavljeno njegovo pomeranje, konačnu odluku i dalje nestrpljivo čekaju i direktori škola kao i roditelji đaci.\n- Ovo pitanje za sada nije razmatrano. Kao i do sada Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja će pratiti situaciju u obrazovnim ustanovama, kao i preporuke nadležnih zdravstvenih institucija. Odluka o eventualnom produžetku zimskog raspusta može biti doneta na nivou Kriznog štaba - rekli su iz Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.\nAleksandar Markov, profesor istorije u Osmoj gimnaziji i predsednik Foruma beogradskih gimnazija kaže da iako je u predhodnom periodu bilo polemisanja da bi zimski raspust mogao da otpočne 15. decembra umesto prema planu 31 decembra, za sada nema nikakvih zvaničnih informacija, da li će pomeranja uopšte biti.\n- Nemamo nikakve zvanične informacije da li će biti pomeranja ili ne. Bilo je reči o tome u predhodnom periodu zbog loše epidemiološke situacije, tako da sada ostaje da vidimo kakvu će odluku doneti Tim za škole i Krizni štab. Bilo je reči da će se raspust pomeriti tako što bi otpočeo 15 og decembra umesto 31 ali to nije ništa zvanično - kaže Markov.\nOn napominje da se nada odluka o pomeranju neće uslediti u poslednjem trenutku kao što je to bilo prošle godine, jer bi to poremetilo proceduru oko odgovaranja i zaključivanja ocena.\n- Bolje da bude kako je i planirano, značilo bi nam da idemo do kraja - kaže direktor Markov.\nŠkole u neizvesnosti\nDirektor Saobraćajne škole u Zemunu, Miroslav Macura kaže da se u ovoj školi vode time da raspust počinje kako je kalendarski predviđeno dok se nekim zvaničnim saopštenjem ne potvrdi drugačije. U slučaju kažee da dođe do iznenadnog pomeranja, pa raspust započne ranije, siguran je da će se nastavnici snaći sa zaključivanjem ocena.\n- Zimski raspust prema školskom kalendaru počinje 31. decembra i on će trajati tri nedelje. Mi nemamo nikakvo saopštenje da će biti pomereno tako da dok to ne bude mi se vodimo ovim datumom. Čak iako bude iznenada pomeren, siguran sam da će se profesori snaći - rekao je direktor Macura.\nPotpuno iste odgovore daju i u drugim školama. Kako kažu, nakon odluke o prolećnom raspustu kada se i pominjalo da će zimski verovatno biti pomeren, nikakvih drugih informacija više nije bilo. Dok se zvnično ne utvrdi da će raspust početi pre, nastavljaju da rade prema programu koji im je predviđen.\n- Za sada nemamo nikve zvanične informacije da li će biti nekog pomeranja ili će raspust otpočeti kada je i predviđeno prema programu. Čekamo saopštenje i konačnu odluku Ministarstva - kaže direktor Šeste beogradske gimnazije.\nZabrinutost roditelja iz više razloga\nPrema rečima roditelja osnovaca i srednjoškolaca, zabrinutost zbog ove neizvesnosti o pomeranju raspusta je opravdana. Za mlađe koji su još u osnovnoj školi sledi ponovo briga ko će da ih čuva dok su oba roditelja na poslu, dok je za starije veća briga da li će uspeti da steknu neko znanje, imajući u vidu sve ove prekide. Kako većina roditelja u Srbiji svoj zimski odmor planira i usklađuje sa školskim raspustom, ovo znači da mame i tate ne mogu da planiraju zimovanja. Posledično, turizam u Srbiji velikim delom zavisi od zimskog školskog raspusta jer je tada najviše aranžmana, zbog toga su, između ostalog, 2015. i podeljen raspusta na dva dela.\nDATUMI OD PROŠLE GODINE\nUkoliko i bude pomeranja zimskog raspusta, to ne bi bilo prvi put. Tako je i prošle godine na sednici Kriznog štaba odlučeno da zimski raspust na teritoriji čitave Republike Srbije bude pomeren i da traje od 21. decembra do 18. januara. Izuzetak su bili učenici u Vojvodini koji su već imali i planirano spojen raspust. Ono što bi olakašalo ovu odluku jeste i činjenica da je školskim kalendarom već spojen zimski raspust za celu Srbiju i trebalo bi da bude od 30. decembra do 23. januara.\nNOVI SOJ KORONE STIŽE IZ FRANCUSKE Doktorka Jovanović otkriva kad bi mogao da dođe u Srbiju i koliko opasan može biti\nPomeranje raspusta već najavljivano\n- Mi uvek slušamo stav struke i epidemiolozi kod nas kucaju na otvorena vrata - rekao je ministar prosvete Branko Ružić prilikom odluke o jesenjem raspustu, tako da se očekuje da će se mišljenje struke uzeti u obzir i za eventualno pomeranje zimskog.\nEpidemiolog dr Predrag Kon govorio je svojevremeno da se ne razmišlja o produžetku zimskog raspusta, već da bude pomeren za početak decembra.\n- Da bude ranije, o svemu tome se razmišlja. Naravno, prvo i osnovno je gledati zdravlje dece. To je najvažnije. To pitanje je bilo na Kriznom štabu, rečeno je da će se o tome još raspravljati i to je normalno na dnevnom radu - naveo je epidemiolog.\nNeizvesnost o pomeranju zimskog raspusta nedavno je istakao i doktor Zoran Bekić.\n- Da vidimo kakav će biti plan u školama, videćemo i kakav će biti plan sa produžetkom zimskog raspusta. Poslednji je čas da uvedemo određene stimulacije za srednjoškolece i studente za ubrzanje imunizacije - naveo je Bekić.\nNa pitanje o pomeranju početka zimskog raspusta, govorio je i pomoćnik ministra prosvete nedavno.\n- To može da se desi i ove godine. Bićemo spremni i za jednu i za drugu odluku. Da ostane ovako kako je sada ili da pomeramo zimski raspust. Ako procene stručnjaci da je to potrebno, mi ćemo to i sprovesti - istakao je pomoćnik ministra prosvete za srednjoškolsko obrazovanje Miloš Blagojević.\nDR AŠANIN ZADOVOLJAN: U bolnici u Batajnici 660 pacijenata, 150 manje nego pre 2 sedmice, na Infektivnoj se pojavi i poneko mesto\nraspustzimski raspustškolađaciučeniciAleksandar Markov


Detaljan opis igre Dixit | vest drustvene igre\nDetaljan opis igre Dixit\nSvaka slika priča priču – ali koji će priču tvoja slika reći?\nDixit je divno ilustrovana igra kreativnog pogađanja, gde Vaša mašta odmotava priču. U ovoj širom sveta nagrađivanoj igri, igrači će koristiti prelepe slike na kartama da izblefiraju protivnike i pogode koja slika pripada priči. Pogađanje je samo pola posla – da biste uspeli, moraćete da navedete Vaše prijatelje da pomisle da baš Vaša karta priča tu zagonetnu priču.\nU svakom potezu pripovedač će reći frazu ili reč koja ga asocira na sliku na njegovoj karti. Onda ostali igrači biraju kartu koja najbliže odgovara toj frazi, a svi sem pripovedača moraju da pogađaju koja je prava karta. Pogodite karticu – dobili ste poene i pomerate se napred. Navedite prijatelje da pomisle da je Vaša kartica ta prava i dobijate još poena i odmičete još dalje!\nDixit je divna i jednostavna igra koju možete da igrate sa svim Vašim prijateljima bez obzira kakvi su tipovi igrača. Sa fantastičnom paletom šarenih slika i ilustracija kao i prostim pravilima za učenje, Dixit će privući svakoga sa osećajem za maštu.


I ostavke ministara su put u Evropu 13/6/02 - 2002-06-13\nBosna i Hercegovina mora usvajati standarde evropskih demokratija ukoliko želi postati uspješna zemlja, a jedan od tih standarda je ministarska odgovornost, zaključeno je danas na sastanku Odbora šefova ili njihovih zamjenika vodećih međunarodnih organizacija u BiH čija su tema bili događaji u vezi sa ministrima finansija FBiH i RS Nikolom Grabovcem i Milenkom Vračarom. Sastankom je predsjedavao visoki predstavnik Paddy Ashdown, a u Odboru su zastupljeni OHR, SFOR, OSCE, UNMIBH, IPTF, UNHCR, Svjetska baka, MMF i Evropska komisija.\nU zaključcima sa sastanka se navodi da se od ministara očekuju ostavke u slučaju kada su umiješani u neki veliki skandal, saopćio je na konferenciji za novinare u Sarajevu glasnogovornik OHR-a Julian Braithwaite.\nOn je kazao da se takve ostavke ne smatraju priznanjem krivice, "nego se često vide kao hrabar i častan politički akt".\nUspostavljanje evropskih standarda je proces i za to će trebati vremena. Proces je počeo za vrijeme mandata prethodnog visokog predstavnika i trebao bi se nastaviti sa ministrima finansija. Oni su poseban slučaj iz dva razloga - zato što su čuvari novca građana i zato što su glavne osobe sa kontakt sa međunarodnim finansijskim institucijama i donatorima, ističe se u zaključcima sa sastanka.\n- Mogućnost zemlje da traži finansijsku pomoć zavisi od njihovog kredibiliteta i integriteta, rekao je Braithwaite.\nMeđunarodna zajednica je privržena pomaganju građanima BiH u borbi protiv korupcije i kriminala. Da bi se uspjelo u tome, potrebna joj je pomoć svih odgovornih u zemlji, naročito ministara finansija, zaljucak je danasnjeg sastanka.


Stop svetla i stop lampe za Volkswagen Passat B6 | Polovni automobili - auto oglasi\nStop svetla i stop lampe za Volkswagen Passat B6\nVolkswagen Passat B6 Stop svetla i stop lampe Svetla i signalizacija\nStop lampe za Volkswagen Passat B6 od 2005. do 2010. god.\nstop lampe,pasat b6,limuzina i karavan,audi a3 2001,audi a3 2004\nfarovi,stop lampe za Volkswagen Passat B6\nfarovi stop lampe\nlevo stop svetlo za passat b6 limuzinu, polovno, ispravno i bez ostecenja\nStop svetla za Volkswagen Passat B6 od 2005. do 2010. god.\nStop svetla za VW Passat B6 2.0 TDI 140 hp. Common rail I pumpa-dizna motor. Dajemo garanciju na ispravnost delova. Mogucnost ugradnje delova. Delove saljemo brzom postom po vasem izboru ili licno preuzimanje. Delovi u ponudi: Anlaser, alternator, usisna grana, usisne klapne, dizne, turbina, vakum ventil, kompresor klime, nosac motora, klapna gasa, geometrija turbine, dpf filter, egr ventil, hladnjak egr ventila, motorna instalacija, motorni racunar, regulator pritiska, senzor pritiska, senzor diferencijalnog pritiska, prednja vrata, zadnja vrata, branik, krilo, hauba, gepek vrata, brava vrata, tasteri podizaca, stakla, tapaciri, prednja sedista, zadnja sedista, volan, rucica menjaca, instrument sat, instrument table, vozacev airbag, suvozacev airbag, zavese, temperaturne sonde dpf-a,letva volana, polu osovina, glavcina, amortizer, opruga, senzor abs-a, most, prelivi, poklopac motora, dekla, glava, ventili, klip, cilindar, menjac, birac, automatska ploca menjaca, automatski menjac, dsg, multitronic, korpa, lamela, zamajac, kvacilo,hidroblok, senzor broja obrtaja, ecu, putni racunar, senzor rashladne tecnosti, motorici usisnih klapni, ventil turbine, razna creva 2005 – 2006- 2007 – 2008 – 2009 – 2010\nStop lampe karavan za Volkswagen Passat B6\nStop lampe za Volkswagen Golf 5, Passat B5.5, Passat B6 od 2000. do 2010. god.\nStop lampe za VW modele: Golf 5 , Passat B6 , Passat B5.5 I Passat B5. Dajemo garanciju na ispravnost delova. Mogucnost ugradnje delova. Delove saljemo brzom postom po vasem izboru ili licno preuzimanje. Motori: Golf 5 – 1.9 TDI, 2.0 TDI I 1.6 FSI Passat B6- 1.9 TDI I 2.0 TDI Passat B5.5 – 1.9 TDI I 2.5 TDI Passat B5 – 1.6 I 1.8 benzin, 1.9 TDI I 2.5 TDI Karoserije: karavan I limuzina. Delovi u ponudi: Anlaser, alternator, usisna grana, usisne klapne, dizne, turbina, vakum ventil, kompresor klime, nosac motora, klapna gasa, geometrija turbine, dpf filter, egr ventil, hladnjak egr ventila, motorna instalacija, motorni racunar, regulator pritiska, senzor pritiska, senzor diferencijalnog pritiska, prednja vrata, zadnja vrata, branik, krilo, hauba, gepek vrata, brava vrata, tasteri podizaca, stakla, tapaciri, prednja sedista, zadnja sedista, volan, rucica menjaca, instrument sat, instrument table, vozacev airbag, suvozacev airbag, zavese, temperaturne sonde dpf-a,letva volana, polu osovina, glavcina, amortizer, opruga, senzor abs-a, most, prelivi, poklopac motora, dekla, glava, ventili, klip, cilindar, menjac, birac, automatska ploca menjaca, automatski menjac, dsg, multitronic, korpa, lamela, zamajac, kvacilo,hidroblok, senzor broja obrtaja, ecu, putni racunar, senzor rashladne tecnosti, motorici usisnih klapni, ventil turbine, razna creva 1996 – 1997 - 1998 – 1999 – 2000- 2001 – 2002 – 2003 – 2004 – 2005 – 2006- 2007 – 2008 – 2009 – 2010\nStop svetla za Volkswagen Passat B6\nStop lampe za Volkswagen Passat B6\nStop lampe za VW PASSAT B6 KARAVAN. Cena po komadu 6500 dinara. VAS AUTO DIKI. Prodaja auto delova za sve proizvodjace automobila.U ponudi su NOVI karoserijski delovi: haube, krila, branici, vezni limovi, plasticni delovi kao sto su potkrila i zastite motora, resetke u branicima, maske, znakovi, lajsne na vratima, retrovizori, stakla retrovizora, poklopci retrovizora i jos mnogo toga... Imamo i delova svetlosne grupe: farovi, stop lampe, maglenke, migavci, katadiopteri... U ponudi takodje imamo i delove mehanike kao sto su delovi za trap:amortizeri, opruge, solje amortizera, kugle, krajevi i sipke spona, stabilizatori, silen blokovi... delova za mali i veliki servis:ulje, filtera ulja, vazduha klime i goriva, zupcasti kaisevi, pk kaisevi, spaneri, roleri.... delova elektrike:svecice, kablovi, razvodne ruke i kape, bobine, moduli, brave paljenja, regleri alternatora itd. Prodavnica se nalazi na Novom Beogradu, ulica Surcinski put 57, preko puta Grand kafe. Za ostale informacije pozovite na neki od navedenih telefona.\nStop lampe za Volkswagen Jetta, Passat B6\nStop lampe B6 Polovni delovi B6 Mogucnost slanja .\nStop lampe za Volkswagen Passat B6, Jetta od 2005. do 2010. god.\nStop lampe B6 karavan i limuzina Polovni delovi za B6 Mogucnost slanja . Limarija , mehanika , stakla ...\nStop svetla za Volkswagen Golf 4, Golf 5, Golf 6 ... od 2000. do 2010. god.\nstop svetla za Volkswagen Passat B6 od 2004. do 2010. god.\nStop svetla su u odlicnom stan\nStop svetla za Volkswagen Bora, Fox, Golf 5 ...\nBora, Fox, Golf 5…\nSTOP SVETLA (STOPALJKE) ZA SLEDECE MODELE VW GOLF 5 GOLF 6 PASAT B5.5 B6 FOX BORA, AUDI A4 DELFIN A6 2005 KARAVAN FORD KA BMW SERIJE 1 SVE STOPALJKE SU ORIGINALNE I CITAVE DONESENE IZ ITALIJE SKINUTE SA POLOVNIH AUTOMOBILA. PREUZIMANJE LICNO ILI SLANJE KURIRSKIM SLUZBAMA BEX AKS NA VASU ADRESU.


Heroji su savršeni, Dijego je bio antijunak! - alo.rs\nAUTOR: Alo.rs/M.D DATUM I VREME: 30.11.2020. 23:15\nBivši defanzivac italijanske fudbalske reprezentacije, Napolija i Juventusa Ćiro Ferara (53) sedam sezona bio je saigrač Dijega Maradone u Napoliju, a u razgovoru sa Kristijanom Vijerijem prisetio se dana provedenih sa "malim zelenim".\n"Sve me je pogodilo, ovo su teški trenuci. Svi smo toliko tužni zbog onoga što se dogodilo, ali uveren sam da je Dijego otišao mirno. Odrastao sam sa njim, za njega me vežu nezaboravna sećanja. On mi je bio prijatelj i uvek sam ga branio, platio je za svoje greške," kazao je Ferara.\nRekao je kako ga je vest o Maradoninoj smrti veoma uzdrmala.\n"Povukao sam se, nisam želeo da učestvujem u brojnim zahtevima koji su mi stizali iz celog sveta. Potpuno sam se izolovao. Međutim, kada me nazvao Bobo (Vijeri), osetio sam potrebu da budem među prijateljima i razgovaram o tome šta je Dijego za mene značio."\nFerara je stigao u prvi tim Napolija kada i Maradona. On iz omladinskog pogona, a Maradona iz Barselone. Sedam su godina delili svlačionicu osvojivši dve titule prvaka, Kup UEFA, italijanski Kup i Superkup. Maradona je napustio Napulj 1991. preselivši u Sevilju, dok je Ferara 1994. otišao u Juventus gde je igrao još 11 godina.\n"Maradona je najviše grešio na svojoj koži. Uvek je govorio da ne želi da bude model i slažem se sa njim. Neko kaže da je Dijego bio heroj, ja kažem da su heroji savršeni, ne čine greške. Dijego je bio antijunak. Uprkos svojim slabostima postao je najbolji ikad."\nOtkrio je kako bi se Maradona odlično slagao sa jednim igračem rođenim na jugu "Čizme".\n"Maradona je imao ludu glavu, pomalo poput Antonija Kazana, možda bi se dobro i slagali," zaključio je Ferara sa osmehom.\nSAD ĆE BITI BURE! Isplivao podatak o srpskom fudbalu koji će celokupnu javnost bukvalno ostaviti bez teksta (FOTO)\nEVO GDE JE ZAPELO Mesi je iz Barse mogao da ode za 250 miliona evra!\nJović uporedio Zidana i Hitera, njegove brutalne reči odjeknule su Evropom\nGolman je zaslužio nagradu za najbesmisleniji potez godine! (VIDEO)\n"AKO ME IZDAŠ, JA ĆU DA TI PRESUDIM" Šapčanin danima ostavljao preteće poruke na Fejsbuku, a onda uhapšen jer je NARUČIO UBISTVO BIVŠE ŽENE\nVELIKA INVESTICIJA U GLAVNOM GRADU Preko puta "Beograda na vodi" gradiće se novi blok! Vesić otkrio detalje megaprojekta\nGRAĐANI SE ČUDE Pljačkaš banke koji je ranjen u obračunu sa policijom želi da postane GRADONAČELNIK\nISTORIJSKI USPEH Igokea u 16 najboljih!\n"TEŠKO ĆEMO DOBITI OBEĆANE DOZE CEPIVA" Hrvati "izvisili" za vakcinu, zdarvstveni sistem im se raspada!\nPRONAŠAO NOVI POSAO NA PLAŽI Nakon što je surovo prebijen, MMA borac se ne brine za budućnost (VIDEO)\nPRVI PUT 48 REPREZENTACIJA FIFA bira gradove za Mondijal, zna se domaćin finala\nSNAGATOR PONOVO U ŽIŽI Nije dao Murinju da ode sa terena dok se nisu slikali (FOTO)


Virtuelni muzej zajednice opštine Stara Pazova - ČASOPIS KUŠ!\nVirtuelni muzej zajednice opštine Stara Pazova\nU februarskom broju predstavljamo vam projekat Virtuelni muzej opštine Stara Pazova kojim su mladi stručnjaci pokazali da se svest o kulturi i lokalnom nasleđu može i mora održati, kao i da je entuazijazam nekolicine pojedinaca ključna pokretačka sila za promene u svetu kutlure.\nAutor projekta je istoričarka umetnosti i menadžer u kulturi Gordana Milanović, koja je zajedno sa koleginicama Dušankom Gojić, Mirom Čonkič i Jovanom Fuštar, saradnicama na projektu, osnovala Centar za istraživanje i promociju kulturnog nasleđa HeriTag, u želji da skrene pažnju na marginalizovanost i značaj lokalnog kulturnog nasleđa.\nProjekat se nalazi u najboljih deset, izabranih među 80 ideja mladih ljudi iz oblasti kulture, obrazovanja i umetnosti, koji čine pobednike konkursa Kluba Superste za 2016. godinu, a koji organizuje Erste banka i Fondacija Dukokino.\nRealizacija projekta započeće u februaru 2017. godine serijom radionica i terenskim istraživanjima, da bi u septembru platforma bila završena, kada će Virtuelni muzej zajednice biti dostupan svima. Pored toga što će predstavljati bazu podataka o lokalnom kulturnom nasleđu opštine, Virtuelni muzej zajednice biće sa jedne strane mesto na kojem će mladi moći da uče o lokalnoj kulturi i istoriji, naročito zato što je internet prostor koji je njima posebno blizak. Kroz saradnju sa školama platforma ima potencijal da služi u edukativne svrhe. Sa druge strane, Virtuelni muzej zajednice je i način promocije opštine i njenog kulturnog bogatstva, kojeg trenutno možda ni sami nismo svesni. Zato muzej možemo da shvatimo ne samo kao instituciju, već kao proces otkrivanja i razumevanja svoje kulture i sebe.\nOvaj projekat razvija ideju o kolektivnom identitetu izraženom kroz kulturno naleđe, tako da zajednica postane svesna svojih kulturnih karakteristika, potreba, sličnosti i razlika, ali i da sagleda identitet mesta u kojem živi. Kako je opština Stara Pazova multikulturna sredina, u kojoj zajedno žive Srbi, Slovaci, Hrvati, Romi i drugi, projekat teži stvaranju atmosfere u kojoj se poštuju, uvažavaju i neguju kulturne različitosti.\nŠta za vas predstavlja pojam muzej?\nAutorka projekta, Gordana Milanović nam govori da će mnogi u prvi mah pomisliti na instituciju u kojoj se sakupljaju i izlažu umetnička dela ili značajni artefakti iz prošlosti, ali je glavno pitanje za koga se oni čuvaju i sa kojom svrhom? Jedan od odgovora donosi nam muzeolog Tomislav Šola koji ističe da će običan čovek uvek rado posetiti senzacionalne muzeje, kao što su Luvr ili Ermitaž. Ipak ono što mu treba za život je osnovno shvatanje sebe kao individue i razumevanje kolektivnog identiteta u kojem učestvuje. To mu može dati njegov mali muzej u susedstvu, njegov gradski muzej ili ekomuzej kulturne teritorije gde se oseća kao kod kuće.\nVodeći se ovom idejom, nastao je projekat Virtuelni muzej zajednice opštine Stara Pazova. Zamisao je da kreiramo onlajn platformu koja će predstavljati mesto gde će građani moći da „izlože” u virtuelnom prostoru sve ono što smatraju svojim lokalnim kulturnim nasleđem. Kroz radionice sa decom i grupama građana različite starosne dobi postavljaće se pitanja šta je naše lokalno nasleđe, kako ga prepoznati, kako ga interpretirati i negovati? Pokrenućemo diskusiju o tome šta ne smemo da zaboravimo i koje vrednosti želimo da sačuvamo? Ko smo i ko želimo da budemo u budućnosti? Na radionicama meštani će imati priliku da predlože: spomenike, arhitektonske objekte, znamenita mesta, prirodne krajolike, umetničko-istorijske i etnografske predmete, stare zanate, običaje i tradiciju koje smatraju delom lokalnog identiteta i lokalne kulture. Sugrađani će moći da ispričaju svoje priče, sećanja i iskustva, demonstriraju običaje koje praktikuju, veštinu starih zanata koje poseduju, predstave stare predmete koje imaju, kako bi na taj način sačuvali od zaborava lokalnu kulturu.\nKroz rad sa zajednicom fokus će biti usmeren i na edukativne aktivnosti koje će pokretati problematiku prava i odgovornosti lokalnih zajednica prema nasleđu. Kroz projekat želimo da podstaknemo građane da budu aktivni akteri u prepoznavanju i negovanju lokalnog nasleđa, i da ukažemo da se nasleđe najbolje čuva onda kada u zajednici postoji razvijena svest o njegovoj važnosti.\nMi im u tome želimo sve najbolje a kako projekat napreduje i kako se formira Virtuelni muzej opštine Stara Pazova možete pratiti i vi na ovom linku.\n← „Arzamas” Ivane Dimić\nLarpurlartizam #013 →


Nikolina Balaban BEZ NASLOVA\nE, odmorili se vi svi od mene...\nNema naslova, nema priče, samo ono što osećam...\nDanas sam bila na šehidskom mezarju ili kako god to hoće ko da zove...\nTamo su ubijeni nedužni...ej, dete, 15 godina, silovana i ubijena žena u dečijoj sobi, sinovi ubijani pred očevima, a onda još jedan metak za oca. Briga me šta ko misli o ovom što pišem, ali meni je to prestrašno...\nI nisam znala šta da uradim, kako da stojim, gde da gledam...\nGazila sam po blatu, da bih došla do grobova i mislila kako smo svi mi u tom blatu na ovaj ili onaj način i danas...Prihvatili mi to ili ne.\nI to što sam danas videla je Prijedor. Nisu priče, realne ili ne, o investicijama, budućnosti, boljem životu, sve dok ne raščistimo i stanemo pred ne tako davnu prošlost. Nema budućnosti, pozicijo i opozicijo, ko god da ste...bilo da ste Srbi, Hrvati ili i vi Bošnjaci u Narodnoj skupštini RS, koji sada samo brinete koliko 0. Najbolje vas je sve pomožiti sa nulom.\nNijedan ,,domestos,, ne može oprati moje ruke danas. Šta je sa vašim rukama, onim što ih staviste na Bibliju, u Crkvi, kad položište ,,zakletvu,, do koje držim kao do lanjskog snega.\nI pitate li se ikad vi majke, žene, sestre, kćeri, gde su vam bili sinovi, muževi, braća, očevi recimo 20. jula 19992. godine...\nJa sam ih pitala...\nI nema priče o pomirenju ili ozdravljenju sve dok su građani ovog grada, a Bošnjaci građani, ne drugog, nego n - tog reda. Možemo mi svi ovde ili bilo gde naglabati o tome, pisati elaborate, kolumne, blogove...\nOvo današnje blato je stvarnost, sadašnjost i ima ga još u budućnosti.\nBar u mom Prijedoru.\nMožda nekom ovo sad izgleda morbidno, ali...


Socijaldemorkate: Mi smo garant prosperiteta Zete i Podgorice | Analitika - Informativni Portal\nSocijaldemorkate: Mi smo garant prosperiteta Zete i Podgorice\nSocijaldemokrate su sinoć održale Konvenciju u Zeti na kojoj su predstavljene liste „Socijaldemokrate – Ivan Brajović – Dosljedno za Zetu“ i „Socijaldemokrate – Ivan Brajović – Dosljedno za Podgoricu“.\nObjavljeno: 17. 05. 2018 - 12:30\nIz sale „KIC Zeta“ poručeno je da će se rast podrške Socijaldemokratama nastaviti i u Zeti i u Podgorici, te da će SD biti nezaobilazni dio buduće lokalne vlasti.\n„Ponosna sam što sam dio Socijaldemokrata i što se nalazim na listi koja ima skoro 50% žena. Ponosna sam, jer vjerujem da ćemo nakon 27.maja biti u prilici da realizujemo programske ciljeve koje ovih dana predstavljamo našim sugrađanima, jer smatram da smo jedina partija u Zeti koja nudi konkretan i ostvarljiv izborni program“ – rekla je Ivana Nešković kandidatkinja za odbornicu na listi „Socijaldemokrate – Ivan Brajović – Dosljedno za Zetu“.\nČlan Glavnog odbora Socijaldemokrata i koordinator za Zetu Danilo Orlandić je rekao da su Socijaldemokrate kao i do sada tu sa najboljim izbornim programom i najboljim ljudima koji su u svakom trenutku svog postojanja bili odani Crnoj Gori, građanskoj, demokratskoj, državi socijalne pravde.\n„Kada smo formirali Socijaldemokrate Crne Gore, mnogi nam nisu vjerovali, mnogi su rekli ovo je još jedna partija u nizu, a mi smo ih žestoko demantovali i postali politički subjekt koja ima partijsku infrastrukturu u cijeloj zemlji, a na putu je i da ima odbornike u svim opštinama Crne Gore“ – istakao je Orlandić.\nZamjenik gradonačelnika i kandidat na listi „Socijaldemokrate – Ivan Brajović – Dosljedno za Podgoricu“, Boris Mugoša je kazao da su Socijaldemokrate garant daljeg prosperiteta i Podgorice i Zete.\n„Nama ljudi vjeruju, vjeruju našim rezultatima, vjeruju našoj viziji razvoja Podgorice i Zete. Kada pogledate nosioce naših lista, uvaženog dr Đorđa Suhiha i uvaženog Sašu Popovića, izbor je još lakši, jer su to ljudi koji svojim ličnim i profesionalnim integritetom garantuju bolji život za sve sugrađane“ – istakao je Mugoša.\nNosilac liste Socijaldemokrata u Zeti, Saša Popović je rekao da Zeta može i mora biti bolje i kvalitetnije mjesto za život i da benefiti njenog razvoja ne smiju biti privilegija pojedinaca, već moraju biti ravnomjerno raspoređeni i svima dostupni.\n„Zato smo spremni da u narednom četvorogodišnjem mandatu, kao nezaobilazni dio buduće vlasti, doprinosimo intenzivnom i ravnomjernom razvoju naše opštine kroz poboljšanje saobraćajne i komunalne infrastrukture, razvoj poljoprivrede, stvaranje uslova za nova radna mjesta i više šansi za mlade“ – istakao je Popović.\nPredsjednik Socijaldemokrata, Ivan Brajović, kazao je da spokojno čekaju prebrojavanje glasova 27. uveče, jer će u svim sredinama gdje se održavaju izbori biti ozbiljan politički subjekt, a i u Zeti i u Podgorici će od njih zavisiti vlast.\n„Bez saradnje jedinstva i udruženosti lokalne i državne vlasti nema rezultata. Bez kvalitetnih i dalekovidih ljudi nema napretka. Kako se u Zeti kaže, zasuči rukave i radi i nema gladi, to je poruka za sve i u Zeti i u Crnoj Gori. Znam da neki izbjegavaju rad i šićare na razne načine, ali prije ili kasnije svaki rad se isplati. Zato, Zećani i Podgoričani 27. maja zaokružimo rad, a ne Markove konake. Socijaldemokrate Crne Gore će vam pružiti i ljudske i materijalne uslove da sačuvate svoj ugled, dostojanstvo, porodicu i proizvod koji je dobro ne samo Zete, nego i čitave Crne Gore. Zato u Socijaldemokratama ne gledajte samo partiju, već partnera koji zna da poštuje i cijeni svakog ko čestito i neumorno živi od svog rada“ – istakao je Brajović.


Kako da se otarasite masnog tkiva (lipoma) prirodnim putem - Čajevi\nMasno tkivo na glavi, vratu, ruci ili nekom drugom mestu su benigne izrasline koje mogu da se pojave u bilo kom dobu. One se medicinski nazivaju lipomi.\nJoš uvek nije poznato zašto se lipomi javljaju, mada se smatra da je genetika važan faktor, dok gojaznost i masnoće u krvi ne igraju nikakvu ulogu.\nUkoliko se pitate kako da uklonite masno tkivo bez da koristite skalpel ili nešto slično, imamo odgovor za vas. Lekari najčešće preporučuju hirurško odstranjivanje ili odstranjivanje laserom, ali morate znati da nijedna metoda ne garantuje da se lipomi neće ponovo pojaviti.\nStoga mnogi dermatolozi preporučuju prirodne metode, a danas ćemo vam predstaviti jednu od njih koja je pomogla mnogim pacijentima.\nMedom i brašnom protiv lipoma\nNapravite homogenu smešu meda i brašna i nanesite na masno tkivo. Poželjno je da nanesete sloj debljine oko 0,5-1 cm. Preko toga postavite papirnu maramicu, salvetu ili gazu tako da se smeša ne zalepi za vašu odeću.\nOvaj lek morate ostaviti na masnom tkivu dan i po (tačnije 36 sati), a zatim treba da ga skinete i namažete novi sloj. Terapiju treba da ponavljate dok ne zamenite smešu 5 puta (7-8 dana). Nakon toga ćete videti poboljšanje jer će se masne naslage prosto istopiti ispod vaše kože.\nTags: masno tkivo\nhttps://cajeviza.net/wp-content/uploads/2016/04/masno-tkivo-na-ruci.jpg 345 460 admin admin2016-04-20 13:05:552016-04-20 13:07:42Kako da se otarasite masnog tkiva (lipoma) prirodnim putem\nLipom – masno tkivo uklanjanje, prirodni lekovi\nHidrogen peroksid upotreba za zube, lice ispiranje uha…


Najbolji trubači Novo mesto - Preporuka menadžera trubača\nTrubači za venčanje Novo mesto - svadbe - veridbe - punoletstva - najbolji orkestri\nTrubači Novo mesto\nMenadžer trubača preporučuje najbolji orkestar za veselje u Novo mesto\nKvalitetna i vrhunska zabava koju će trubači Novo mesto prirediti na vašem veselju, ostaće kako slavljenicima tako i gostima u najlepšem pamćenju. Kao kvalitetna muzička prezentacija najboljih trubača koje predstavljamo, na našem sajtu možete pronaći orkestrar koji će u potpunosti ispuniti sva vaša očekivanja. Trubači koji su svojim znanjem i iskustvom pokazali umeće da svako veselje dovedu do vrhunca mogu ulepšati i vašu proslavu dobrom trubačkom muzikom. Sama ideja da se na jednom mestu nađu najbolji trubački orkestri potekla je od želje da učini lakim za nalaženje idealnog trubačkog sastava za vaše slavlje. Menadžer trubača Novo mesto je spremno očekuje vaš poziv kako bi zajednički pronašli orkestar koji će na vašem veselju pokazali najbolje trubačko umeće.\nKada bi ste u Novo mesto pitali kako da nađete najbolje trubače, svako će vam reći da pozovete menadžera trubačkog orkestra. Uz najbolje zvuke trube, trubačke muzike, zaista ne postoji nijedan razlog da ne pozovete menadžera trubača jeć ćete imati orkestar sa kojim ćete 100% biti zadovoljni. Mi vam možemo pronaći najbolji orkestar trubača da vam u svakom trenutku podigne atmosferu na veselju. Bilo da se radi o proslavi veridbe, svadbe, venčanju, rođenju deteta, krštenju ili proslavi 18. rođendana - punoletstva u Novo mesto menadžer trubača ima najbolji orkestar za vaše slavlje.\nTrubači za venčanja Novo mesto\nVenčanje je najradosniji događaj za celu porodicu i prijatelje a trubači su neizostavan deo svakog svadbenog veselja. Trubači za venčanje moraju izgledati elegantno a naši orkestri u potpunosti ispunjavaju ovaj glavni uslov i dolaze odeveni u elegantnu uniformu. Naravno, vi uvek možete tražiti i da trubači za venčanje u Novo mesto dođu odeveni u narodnu nošnju što daje posebnu lepotu danu venčanja i celom svadbenom veselju.\nLepa odeća i elegancija trubačkog orkestra pruža pravi ugođaj gostima i vama kao domaćinu. Trubači Novo mesto će ostvariti pravi utisak i doprineti svečanosti vašeg događaja.\nS obzirom da trubači prvo dolaze kod mladoženjine kuće, možete unapred napraviti listu pesama koje želite da trubači sviraju u određenim momentima na dan venčanja. Ti trenuci su po običajima dočekivanje kumova i rodbine, odlazak po mladu, praćenje svatova kad mladenci idu na venčanje, nastup kod opštine i crkve prilikom dolaska i nakon venčanja. Nakon toga po vašim željama, trubači sviraju na svabi a najčešće je to u pauzama glavnog benda, kada trubači sviraju u kontinuitetu po 15-20 minuta čime podižu atmosferu na veselju. Naravno imajte na umu da vi možete da odredite kada i koliko dugo će naš orkestar da svira na svadbi i koliko puta želite da trubači Novo mesto zasviraju neke od najlepših hitova koje ste odabrali ili pesme koje vaši gosti požele.\nSlavljenici vole da trubači najave iznošenje torte pred goste a to je upravo trenutak da orkestar najboljom muzikom podigne atmosferu na veselju. Trubači Novo mesto su tu da najave iznošenje torte, da sviraju dok se torta seče i ulepšaju veselje najlepšim pesmama i kolima koje vi želite da slušate i uz koje se najbolje veselite.\nSvi mladi i stariji vole da slušaju trubače i trubačku muziku a najbolje je kad se sviraju na punoletstvu rođendanske pesme, domaći hitovi, najbolja muzika sa estrade a trubači Novo mesto to sviraju najbolje. Svi se raduju i vesele, atmosfera na punoletstvu je sjajna uz mnogo dobre muzike i najbolji orkestar trubača. Proslava 18. rođendana uz najveće hitove će svima ostati u najlepšem sećanju.\nTrubači za krštenja Novo mesto\nKrštenje je sveti obred koji omogućuje da se dete krsti u veri kojoj pripadaju roditelji. Ako želite da imate najbolje trubače za krštenje, pozovite menadžera trubača koji će vam pomoći da pronađete orkestar koji će svirati najbolju trubačku muziku, hitove i sve pesme koje želite da čujete. U Novo mesto najbolji trubači za krštenje su spremni da sviraju radosne pesme za radostan događaj.\nTrubači Novo mesto za poslovne proslave\nKakva je zabava bez trubača, stoga je preporuka da pronađete najbolje trubače za poslovno slavlje. Proslava firme je lepša uz trubačku muziku jer je često potrebno kolege i poslovne partnere malo opustiti da bi se lepše veselili. Zato su trubači za poslovne proslavu pravi majstori da se svi opuste i osete žar veselja. Uz najbolju muziku trubača, poslovna proslava u Novo mesto može da krene.\nVrhunska trubačka muzika je ono što se najviše traži i najviše očekuje. Proslave povodom, vašeg važnog datuma, godišnjice braka, dočekivanje rodbine iz inostranstva, porodična okupljanja na kojima se traži tradicionalna muzika ili moderni hitovi, sve je lepše uz trubače. Uz nastup trubačkog orkestra, atmosfera se odmah zagreje i svi krenu da se vesele uz trubače Novo mesto a posle nastavljaju provod u dobroj hrani i piću i najboljem raspoloženju.\nZa vas smo pripremili liste pesama koje slavljenici i gosti traže da naši trubači Novo mesto sviraju na svakom nastupu. Svaka lista pesama je samo predlog i može se menati po Vašoj želji kako bi ste napravili savršen redosled pesama koje će trubači svirati u bitnim momentima vašeg slavlja kao što su oni kada se dočekuju kumovi, kad se ide po mladu, pesme nakon čina venčanja kao i u trenucima kada se nazdravlja, kada se seče slavljenička torta...


Nakupci ponovo krstare Vojvodinom\nNovi Sad - Sa punim torbama novca nakupci krstare Vojvodinom i nude seljacima 17 dinara za kilogram pšenice. Ovu primamljivu ponudu mnogi seljaci odbijaju poučeni lanjskim primerom. Tada su pšenicu prodavali za 11 dinara po kilogramu, a ona je krajem godine dostigla cenu od 22 dinara.\nPožnjeveno 90 odsto pšenice\n- Ako su spremni da sada plate 17 dinara po kilogramu, znači da se nešto veliko sprema- smatra Nikodin Vlaović, iz Čeneja.\nBranislav Gulan, viši stručni saradnik Udruženja za poljoprivredu Privredne komore Srbije, kaže da je ovogodišnji rod pšenice slabiji nego lane, ali će pšenice biti i za izvoz. Prethodnih dana je najavljeno da ratari ne bi trebalo da strahuju jer će cena pšenice skočiti zbog velike suše u Rusiji, a tome je doprinela i preporuka Ministarstva poljoprivrede SAD da se smanji proizvodnja ove žitarice. Gulan kaže da će se kvalitetna pšenica uskoro prodavati za 15 dinara.\nI ministar poljoprivrede Saša Dragin najavljuje da će u naredne dve nedelje pšenica poskupeti za 10 do 20 odsto”. Po mišljenju Dragina to bi bila pristojna cena, dogovorena na sastanku s velikim otkupljivačima i predstavnicima poljoprivrednih udruženja.\nVukosav Saković, direktor “Žita Srbije, u telefonskom razgovoru nam je rekao da nije čudo što cena pšenice raste na novosadskoj Produktnoj berzi, jer će prva klasa ovogodišnjg roda koštati bar 15 dinara. Pšenica lošeg kvaliteta prodavaće se kao stočna, ali će i njena cena rasti.\n- Kod nas i u svetu dešava se nešto neverovatno jer su cene počele veoma brzo da rastu. Na Budimpeštanskoj berzi pšenica je za nedelju dana poskupela za 12 odsto, u Parizu za 10, u Čikagu 12 - objašnjava Žarko Galetin, direktor Produktne berze u Novom Sadu.\n- Razloga za ovakav skok ima više, a nisu svi ekonomski opravdani jer nema mnogo racionalnog kada je u pitanju tako veliki rast. Udeo ima i psihološki momenat - kaže Galetin.\nBerza u Čikagu je reagovala pošto je američko Ministarstvo poljoprivrede napravilo plan da smanji površine pod pšenicom za sledeću ekonomsku godinu. To se odrazilo i na evropsko tržište, ali na njega su najviše uticale procene da će Evropskoj uniji proizvodnja pšenice podbaciti.\n- Kada se sve ima u vidu postavlja se pitanje da li će Robne rezerve, preko Produktne berze u Novom Sadu otkupiti 70.000 tona pšenice po ceni od 12 dinara. Na proizvođačima je da procene hoće li prodati ili ne - kaže Galetin.\nNikola Vujačić, generalni direktor Kompanije “Viktorijagrup”, kaže da pšenicu po 12 dinara prodaje ko mora, a da je njegova grupacija plaća 13 do 15 dinara. Iako je to najviše u regionu iz Asocijacije poljoprivrednika Vojvodine savetuje proizvođačima da ne žure sa prodajom, jer će cena hlebnog zrna rasti.\nMirović uručio ugovore lokalnim samoupravama za poljoprivredne projekte, vrednost 932,5 miliona dinara\nStefan Gospodin novinar najblaze receno, ne poznaje temu i pravi kardinalne greske u datumima,mada je clanak o.k.. To sto spominje o cenama od 11-22 dinara se odnosi na sezonu 2007-2008 godina . Tada su gospoda iz vlasti donela odluku o zabrani izvoza psenice jer bi kao Srbija ostala bez hleba 2007 sbog malih prinosa u svetu. Vazno je bilo tada da seljak ne zaradi i tada nije vazilo ono :cena na Evropskim berzama! To sto su seljacima zabranili da izvezu svoju robu u 2007 godini, i dobro zarade , nisu nadoknadili istima nego su kajmak pokupili tajkuni i pekari .Zabrana je vazila do Jula 2008 kada su izasli sa otkupnom cenom od 16 dinara i ista je vazila samo 5 dana a tada su oborili cenu na 10-11 dinara . Ta cena se okrece od tada do sada a euro je otisao sa 80 na 105. Seljaci za poljoprivrednu mehanizaciju,otrove,seme,djubriva ,gorivo.. moraju da prate iznose koji prate rast eura jer uvoznici su "preposteni prvi demokratski kum" -Kostic,Miskovic i ostali "giganti "naseg demokratskog razvoja! Vazno je jedino da jedna firma stalno dobija od drzave dotacije za cenu djubriva.Bilo bi jako interesantno gradjanima Srbije kad bi neko ko sme objavio koja je gospodja bila suvlasnik te firme.\nBoris-Davidovich Stefan, svaka cast na komentaru... Zivim u malom gradu u Vojvodini, i uvek mi je MILO em DRAGO kada vidim bogatog seljaka - proizvodjaca hrane - sa dobrom mehanizacijom, novim kolima, lepom kucom i td. Ako neko treba dobro da zaradjuje i zivi u ovoj zemlji - onda su to oni !\nAli-G N e dajte se seljaci! ovi špekulatni samo hoće da vas oderu. Od ovog posla zavisi kakva će biti sledeća godina. Ako Vas pokradu, a taj novac iznesu iz države narod ni sledeće godine neće imati para. Prekine se cirkulacija novca i sve ostaje po starom\nAnonymous Ne zna čovek ko su veći gadovi - država ili nakupci... Držite se seljaci, ne dajte ni zrno pšenice pre kasne jeseni! Spreman sam da platim i 100 dinara za veknu hleba, ako će najveći deo tog novca ići u džep naših paora.\nAnonymous Seljaci treba da dobiju svoj dinar, zasluzili su, ali vec vidim kuknjavu mlinara i pekara kako hleb treba da bude 50din. kao da se nisu bogatili sa niskom otkupnom cenom zita od seljaka prethodnih godina.


Ravnopravno pravo braka i porodice\nOgromna većina od 350 miliona kineskih porodica je osnovana po slobodno izjavljenoj volji jednog lica ženskog pola i drugog lica muškog pola pred nadležnim organom lokalne vlade. Porodični odnosi su ravnopravni i skladni. Žena u potpunosti uživa lično pravo i pravo na imovinu.\nAprila 2001.godine, stalni komitet Svekineskog narodnog kongresa je objavio izmenjeni Zakon o braku. U novom Zakonu o obraku je zabranjen duplibrak, brakolomstvo i porodično nasilje, uspostavljen brak bez efekta i sistem o nadoknadi štete od razvoda, kao i usavršen sistem imovine u braku što je ojačalo intenzitet suzbijanja akcija koje podrivaju brak i porodicu i zaštitilo položaj žena u braku i porodici.\nRadi uspostavljanja ravnopravnih. skladnih i civilizovanih bračnih i porodičnih odnosa u Kini je osnovana koordinaciona grupa za stvaranje u celoj zemlji najboljih civilizovanih porodica. Ova grupa je sastavljena od 18 vladinih i nevladinih organizacija. Godine 2000. Svekineska federacija žena i Državni zavod za statistiku su vodile zajedničko ispitanje o društvenom položaju kineskih žena. Rezultati ispitivanja su pokazali da 93.2 odsto gradskih i seoskih žena je izrazilo veliko zadovoljstvo ili zadovoljastvo prema svom braku i porodici.


SEAT odeljenje kvaliteta proverava sve materijale - Novosti i događanja - Marka SEAT - SEAT Crna Gora | SEAT\nSEAT odeljenje kvaliteta proverava sve materijale\nMartorell, 25/11/2016. - Čovek nosi beli mantil i proverava CT snimak: "Nema fraktura, perfektno", kaže. Ali danas nismo u bolnici i tehničar ne proverava rendgenski snimak grudi i polomljene kosti; mi smo u SEAT odeljenju za kontrolu kvaliteta, gde se koriste naučne metode za proveru stanja materijala.\nSvake godine uradi se oko milion CT snimaka skenerom. Ova visoka tehnologija omogućava nam da "produžimo život delova i osiguramo kvalitet materijala", objašnjava inženjer David Patiño dok podiže točak i postavlja ga u kabinu.\nKao na medicinskom pregledu, Patiño dobija rezultate za nekoliko minuta: materjal je kompaktan a to osigurava dugotrajnost. "Puno ljudi nije svesno kako jedan sitna pora veličine polovine milimetra može da uzrokuje veće oštećenje ako vozač naiđe na rupu. Ovde se brinemo da se to ne desi" dodaje.\nKoristeći ove tehnike, koje omogućavaju da se delovi vide u 3D i presecima, tehničar može da proveri pojedinačne materjale od metala kao i električne komponente. Testiranje može da obavi samo inženjer specijalista. Lični dozimetar visi sa Davidovog mantila, koji će emitovati upozoravajući signal ako je izložen radijaciji. Mere bezbednosti na radu se veoma striktne: "mi smo inženjeri, ali imamo i posebnu licencu da radimo sa nuklearnom enerijom, koja je neophodna za obavljanje ovog posla" kaže i pokazuje nam svoju licencu.\nIznad kabine nalazi se znak 'radioaktivno testiranje' , crveno svetlo se ponovo pali, znači upravo započinje novo testiranje. Nauka je iza svakog detalja.


Zidan potpisuje kapitulaciju na Božić, ovo će biti naslednik?! - Sportske.net\nZidan potpisuje kapitulaciju na Božić, ovo će biti naslednik?!\nI ako u međuvremenu odbrani titulu prvaka sveta, Francuz će u najvećem fudbalskom meču na planeti igrati za svoj posao. Poznat i čitav scenario oko novog trenera?\nSebaljos ide na pozajmicu?Nema prodaje, Čelsi spreman da izgubi golmana bez funte obeštećenja!Selektor otkrio, evo koga hoće Real!Za večnost - Serhiju Ramosu sada zavidi i najgrublji zubar na svetu!Real Madrid se sapleo na "San Mamesu", Primera nikad zanimljivija!\nReal ima najgori start od 2008. godine, iako je Barselona posustala u poslednja dva meča, njihova prednost je i dalje ogromna.\nSituacija u madridskoj svlačionici je takva da se priča o smeni Zidana, ne toliko zbog rezultata koliko loših odnosa, ali i nezadovoljstva ključnih igrača.\nI samom Francuzu je kako tvrde insajderi, dosta odmeravanja snaga različitih klanova, to jest španskog i stranaca koje predvodi Ronaldo, mada je najbolji igrač sveta prilično usamljen u toj svojoj borbi.\nOsnova sukoba su njegove optužbe da ne daje golove jer ne dobija dovoljno lopti, sa druge strane saigrači mu zameraju egoizam, ali i širenje nervoze jer mu ne ide.\nReal čeka odbrana titule prvaka sveta, ali to je u drugom planu, sve oči uprte su u "El Klasiko". Jasno, ako ne pobede Barselonu, ili ako izgube čak, bitka je rešena, tačnije, oni su izbačeni iz trke za titulu.\n"Don Balon" piše da će tada i Zidan biti doveden u pitanje i da bi do Božića mogao da posle "El Klasika" dobije otkaz. Ovakve stvari nisu strane Florentinu Perezu, a pominje se i povratak Karla Anćelotija, koji je dobio otkaz posle sezone bez trofeja, iako je u prvoj uzeo Ligu šampiona.\nAnćeloti je igrač u koga poverenja ima i Ronaldo, ali i Ramos i Bejl, mogao bi da smiri situaciju u svlačionici i da pokuša da odbrani evropsku titulu. Iako tvrdi da ne bi preuzeo ekipu u toku sezone, čini se da poziv ne bi mogao da odbije.\nU svakom slučaju, javnost, ali i navijači smatraju da je Zidan propustio previše šansi, da se razlog sistemski, da se Realu ponavljaju greške i da je neprihvatljivo da ne daju golove već par meseci.\nZbog svega toga, pred Francuzom su odlučujući mečevi, kako rekosmo neuspeh protiv Barselone na "Bernabeu" verovatno znači i otkaz pre zimske pauze koja će trajati do 7. januara i gostovanja u Vigu. Pre Barse, Real će igrati protiv Sevilje, a onda odlazi na SP za klubove, meč protiv Leganjesa je odložen.


Vesti online / Vesti / Svet / Britanski general: Pređimo na rusku i Asadovu stranu!\nBritanski general: Pređimo na rusku i Asadovu stranu!\nBritanski general Ričard Danat smatra da se Velika Britanija u Siriji bori na pogrešnoj strani i ocenjuje da Rusi vode uspešnu operaciju, u saradnji sa Asadovim snagama.\nDa li su ovo osmesi pobednika?\n"Mi smo na gubitničkoj strani"\n- Ruske Vazušno-svemirske snage uspešno dejstvuju, a Velika Britanija sarađuje sa gubitnicima - ističe Danat, načelnik Glavnog štaba britanskih oružanih snaga u periodu 2006. - 2009. godine, a prenose britanski mediji.\n* "Sukob u Siriji može da reši samo Rusija"\nPrema negovoj oceni, akcije ruskih i Asadovih snaga, i u vazduhu i na zemlji, dobro su usaglašene.\n- Naš problem je u tome što sarađujemo sa gubitnicima. Hajde da i mi sarađujemo sa Asadom. Možemo jednostavno da kažemo da je: "Neprijatelj mog neprijatelja - moj prijatelj" - poručuje britanski general.\nDanat smatra da je samo vojnim putem moguće da se pobedi Islamska državua i da je, uz diplomatski i politički proces, potrebna i vojska. Britanski general objašnjava da vazdušni napadi nisu mogli da zaustave napredovanje terorističkih bandi, prenose mediju u Velikoj Britaniji.\n- Moramo da razmislimo o onome o čemu ranije nismo mislili - na mogućnost kopnene operacije u Iraku i Siriji. Ja ne spadam u fanatike koji kažu: "Šaljite vojsku i neka vas gubici ne brinu". Ali, imamo beskompromisni rat i manjak diplomatskih i političkih odluka i ne možemo više da odbacujemo mogućnost kopnene operacije - naglašava general Ričard Danat, a prenose britanski portali.\nSVET "Asad oduševljen našim oružjem, Sirijci se ne plaše NATO"\nSVET Prvo povlačenje: Tereza Mej neće s Trampom u rat\nSreda 17.02.2016. 12:06\nSamo vi Britanci napustitw Siriju moze Asad i bez i samo namerno smetate\nSreda 17.02.2016. 13:25\nVelika Britanija se bori na pravoj strani,na strani ID a ova druga strana je strana pravednika i slobodara kojo vi ne pripadate,\nSreda 17.02.2016. 12:25\nBritanski general=ratar iz Crepaje!!!


Čudo "tehnologije": Naučnici osmislili prezervativ “privlačniji” za korišćenje\n07:00 Recept dana: Krompiruša bez kora\n21:00 Pozovite 1416 za djecu sa posebnim potrebama\n20:35 Hiljadu fazana spremaju za puštanje u prirodu FOTO\n15. May 2019 3924\nNaučnici su pronašli način da naprave kondom od lateksa koji se sam podmazuje na dodir. Kondom je dizajniran tako da zahvaljujući posebnom izdržljivom sloju bude “klizav” sve vrijeme tokom odnosa. Tim naučnika podržala je fondacija Bila i Melinde Gejts.\nNaučnici se nadaju da će ovi kondomi biti privlačniji za korišćenje i da će spriječiti polno prenosive bolesti i neželjene trudnoće.\nBez lubrikanata seks može da bude bolan, a kondom može da pukne ili sklizne.\nIako su efikasno sredstvo kontrapcije kada ih pravilno koristite, činjenica je da ih ne vole svi.\nUglavnom su već podmazani lubrikantom kako bi bili lakši za korišćenje, ali ponekad ga nema dovoljno da bi se stvorio osjećaj prijatnosti. Lubrikant je moguće naknadno dodati, ali to podrazumijeva prekidanje seksualnog odnosa.\nNaučnici tvrde da kondom koji se sam podmazuje postaje veoma klizav kada dođe u dodir sa tjelesnim tečnostima.\nU časopisu Rojal sosajeti open navedeno je da bi takvi kondomi mogli da izdrže 1.000 penetriranja tokom odnosa bez gubljenja lubrikanta. Naučnici kažu da seksualni odnos obično traje upola kraće od toga, ali neki odnosi traju i duže.\nTokom testiranja za poređenje su korišćeni obični kondomi s tečnim lubrikantom na bazi vode. Na počeku su bili klizaviji, ali ne i nakon 600 penetracija. Osim toga, grupa volontera ocjenjivala je klizavost kondoma, a većina od 33 para muškaraca i žena ocijenila je da je kondom koji se sam podmazuje bolji.\n“Kada je suv, može biti pomalo ljigav, ali u dodiru s vodom ili prirodnim tečnostima postaje veoma klizav. Potrebno je vrlo malo tečnosti da ga aktivirate”, rekao je Mark Grinstaf, profesor s Univerziteta u Bostonu.\nNaučnici ističu da je potrebno još testiranja da bi se ovi kondomi uporedili sa običnim kondomima. Profesor Grinstaf kaže da će klinička istraživanja u koja će biti uključeni parovi početi naredne godine.\nJedna od kompanija u okviru Univerziteta u Bostonu planira da razvije ovaj proizvod za komercijalnu upotrebu.\nU međuvremenu, naučnici s Univerziteta Volongong u Australiji rade na sličnim kondomima za koje koriste hidrogelove, a ne lateks i gumu.