Sarajlije uznemirila jaka detonacija, policija na terenu | Crna hronika\nSarajlije uznemirila jaka detonacija, policija na terenu | MONDOBA\n4. March, 06:40\nSarajlije uznemirila jaka detonacija, policija na terenu 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n21.11.2020. / 22:12 22:13\nAutor Dušan Volaš 21.11.2020. / 22:12 22:13\nStanovnike sarajevskog naselja Dobrinja danas u večernjim satima uznemirila je detonacija koja je dogodila u ulici Trg Djece Dobrinje 23.\nKako su kazali iz Ministarstva unutrašnjih posla Kantona Sarajevo (MUP KS), povrijeđenih nema.\nU toku je uviđaj na mjestu gdje eksplozija desila, kazao je dežurni operativni MUP-a KS, prenosi portal "Klix".


RTS :: U toku noći nije bilo uzoraka za testiranje na koronavirus\nKoronavirus u Srbiji U toku noći nije bilo uzoraka za testiranje na koronavirus\nnedelja, 15. mar 2020, 08:01 -> 18:34\nU toku noći nije bilo uzoraka za testiranje na koronavirus\nU Srbiji tokom noći nije bilo novih uzoraka za testiranje na koronavirus, saopštilo je jutros Ministarstvo zdravlja. Prema poslednjim podacima zaraženo je 46 osoba. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić obratiće se javnosti u 20 sati, nakon niza sastanaka koje će imati tokom dana.\n16.35 - Danas neće biti održana redovna konferencija za medije u 18 sati, ali će podaci o Kovidu-19 biti dostupni javnosti.\n15.25 - "Srbija Voz" saopštio da je privremeno obustavljen saobraćaj vozova na graničnom prelazu Šid-Tovarnik, radi sprečavanja širenja Kovida-19 (koronavirusne bolesti 2019).\n13.09 - Predsednik Aleksandar Vučić i premijerka Ana Brnabić sastali su se sa predstavnicima Ministarstva odbrane, Ministarstva zdravlja, Ministarstva unutrašnjih poslova, bezbednosnih službi, gradske uprave Grada Beograda i drugih institucija koje učestvuju u borbi protiv koronavirusa.\n12.05 - Predsednik Vučić predsedavaće večeras u 19 časova u Palati "Srbija" sastanku kriznih štabova za sprečavanje mogućih štetnih posledica izavanih koronavirusom. Prethodno će se sastati sa patrijarhom srpskim Irinejom.\n11.05 - Generalni sekretar predsednika Srbije Nikola Selaković izjavio da ne treba da iznenadi bilo koja odluka predsednika Vučića, bilo da je reč o vanrednom stanju ili o upotrebi vojske u civilne svrhe.\n09.50 - Predsednik Aleksandar Vučić razgovarao sa mađarskim premijerom Viktorom Orbanom.\n09.30 - Zakonom o Vojsci Srbije regulisano je šta znači odluka o upotrebi Vojske Srbije u civilne svrhe.\n08.30 - Predsednik Srbije Aleksandar Vučić obratiće se javnosti večeras u 20 sati, nakon niza sastanaka koje će imati tokom dana.\n08.05 - U toku noći nije bilo uzoraka za testiranje na koronavirus, saopštilo je Ministarstvo zdravlja.\nU Srbiji tokom noći nije bilo novih uzoraka za testiranje na koronavirus, saopštilo je jutros Ministarstvo zdravlja na sajtu covid19.rs.\nU Srbiji je juče je potvrđeno još pet slučajeva zaraze, od 12 ljudi koliko se testiralo. Od tih pet, dve osobe su hospitalizovane, a ostale su u kućnoj izolaciji.\nStanje obolelih je stabilno, jedan pacijent je na respiratoru.\nOd poslednjeg izveštaja, do osam časova, u Institut "Torlak" nije pristigao nijedan uzorak na testiranje, saopštilo je Ministarstvo zdravlja.\nU "Torlaku" je do sada testirano ukupno 268 osoba koje su ispunjavale kriterijume definicije slučaja.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić danas bi trebalo da donese odluku o tome da li će biti uvedena upotreba Vojske Srbije u civilne svrhe, saznaje Tanjug.\nZbog ugrožene bezbednosti građana, ministar odbrane uputio pismeni zahtev predsedniku Aleksandru Vučiću o uvođenju vanrednog stanja.\nPosle objavljene informacije da bi u Srbiji moglo da bude proglašeno vanredno stanje zbog koronavirusa, Vučić je napisao: Predaja nikada nije i neće biti opcija za Srbiju. Borićemo se i pobedićemo – napisao je predsednik Srbije.


Sutra obilježavanje Međunarodnog dana volontera | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo Sutra obilježavanje Međunarodnog dana volontera\nSutra obilježavanje Međunarodnog dana volontera\nISTOČNO SARAJEVO – Crveni krst Republike Srpske obilježiće sutra Međunarodni dan volontera, tako što će u svim opštinskim organizacijama biti organizovana druženja sa volonterima uz uručenje zahvalnica najistaknutijim pojedincima.\nCrveni krst će na ovaj način izraziti zahvalnost humanistima koji daruju svoje slobodno vrijeme, a često i materijalna sredstva, izlažući ponekad opasnosti i sopstveni život, kako bi pomogli ljudima u nevolji i ljudima o kojima nema ko da brine, saopšteno je iz Crvenog krsta Republike Srpske.\nCrveni krst Republike Srpske, kao najstarija humanitarna organizacija na području Srpske koja okuplja najveći broj volontera, podsjeća da su volonteri nezamjenjiv resurs svakog društva koje teži razvoju i da je njihov učinak višestruk.\nMeđunarodni dan volontera proglasile su UN 1985. godine u čast ljudi koji daju značajan doprinos društvu posvećujući svoje slobodno vrijeme dobrovoljnom radu.\nPrethodni članakPaketi za najsiromašnije\nNaredni članakAndrićgrad je sublimacija više umjetnosti


Fond PIO: Poziv za dostavljanje potvrde o redovnom školovanju | Trebinje Danas\n20.09.2021. u 13:36\nFond za penzijsko i invalidsko osiguranje Republike Srpske pozvao je korisnike porodične penzije da u toku septembra i oktobra dostave potvrde o redovnom školovanju za djecu korisnike porodične penzije.\nZa djecu u srednjoj školi, starosti od 15 do 19 godina, kojih među korisnicima ima 1.148, potvrdu o redovnom školovanju potrebno je dostaviti najkasnije do četvrtka, 23. septembra.\nZa djecu korisnike porodične penzije koji su studenti, starosne dobi od 19 do 26 godina, a ima ih 1.798, potvrdu o redovnom školovanju potrebno je dostaviti do 22. oktobra.\nFond je najavio da će poziv za dostavljanje školske potvrde za studente ponoviti i u oktobru.\nŠkolsku potvrdu treba dostaviti u najbližu poslovnicu Fonda za korisnike sa prebivalištem u Republici Srpskoj, a za korisnike sa prebivalištem van Republike u nadležnu filijalu fonda, kako bi se isplata porodične penzije mogla nastaviti redovno i bez prekida.\nO obavezi dostavljanja potvrde o redovnom školovanju Fond korisnike obavještava i putem pisane poruke na čeku prilikom isplate penzije za avgust i septembar.\nFond PIO, u okviru zakonskog postupanja, za dostavljene školske potvrde zadržava pravo da kod škole ili fakulteta izvrši provjeru ispravnosti tog dokumenta.\nIz Fonda navode da će nedostavljanje potvrde o redovnom školovanju u roku predstaviti da se dijete koje je korisnik porodične penzije više ne nalazi na redovnom školovanju i u tom slučaju se isplata penzije obustavlja.


Redovna gimnastika za oči popraviće vam vid za čak 2 dioptrije: Rešite se naočara uz pomoć ovih 7 vežbi – Skandal STARS\nRedovna gimnastika za oči popraviće vam vid za čak 2 dioptrije: Rešite se naočara uz pomoć ovih 7 vežbi\nComments Off on Redovna gimnastika za oči popraviće vam vid za čak 2 dioptrije: Rešite se naočara uz pomoć ovih 7 vežbi\nRedovna gimnastika za oči može da popravi vid za čak dve dioptrije, tvrde treneri za oči. Uspeh nije naučno dokazan, ali zagovornici se zaklinju u efikasnost metode. Isprobajte, ne može da škodi.\nAustrijanac Hajmo Grim ima 73 godine i radi kao nutricionista i zdravstveni trener. Nekada je bio kuvar, ali se teško razboleo. Prognoze lekara nisu bile nimalo optimistične, pa je počeo da proučava alternativne metode lečenja.\nDanas je zdrav ko dren i više ne nosi naočare.\nGrim je održao vikend-seminar u Beču, čiji su učenici saznali da oči ponovo moraju da nauče da se opuste. On je ukazao na američkog oftalmologa Vilijama Bejtsa, koji je 20-ih godina prošlog veka razvio vežbe za oči, koje jačaju očne mišiće i opuštaju ih.\nOkrećite gornji deo tela blago s jedne na drugu stranu, a glava i oči treba da prate taj pokret. Lagano ljuljuškanje opušta i istovremeno podstiče cirkulaciju.\nDruga Bejtsova vežba je tzv. “palmovanje”. Protrljajte dlanove jedan o drugi dok se ne zagreju, a zatim stavite dlanove preko očiju. Koncentrišite se nekoliko minuta na mrak.\nBejts takođe preporučuje sunčanje očiju: zatvorite oči i držite ih kratko okrenute prema suncu. Toplota navodno ublažava bolesti, ali Grim upozorava da vežbu ne treba izvoditi po jarkom podnevnom suncu.\nJoga za oči: Pokrećite oči levo-desno, gore-dole, zatim, dijagonalno sleva nadesno i obrnuto. Ovu vežbu možete da radite otvorenih očiju, uz pomoć prsta koji ćete pratiti, ali i zatvorenih očiju. Vežba navodno jača očne mišiće i širi vidno polje.\nAkupresura: Stavite palčeve i kažiprste na nos sa strane, tamo, gde inače leže naočare. Pritiskanje i trljanje ispod očiju, na mestu gde počinje jagodična kost, odmara oči.\nNakon opuštanja očiju, slede vežbe protiv oštećenja vida:\n“Postavite kažiprst oko 20 centimetara ispred nosa i naizmenično posmatrajte prst i neku tačku u pozadini. Kratkovidi kreću od prsta, dalekovidi od tačke u pozadini. Ukoliko radite ovu vežbu nekoliko meseci svaki dan, uskoro ćete izoštriti vid”, obećava trener Grim.\nTibetanski točak na svaki sat: list hartije na kome ste odštampali karakterističan simbol držite dva-tri centimetara ispred nosa i očima pratite konture od centra do vrha kraka i nazad, počevši od gornjeg kraka.\nNa taj način obiđite ceo krug (u smeru kazaljke na satu, a zatim u obrnutom smeru). Vežba je vrlo naporna, ali Grim tvrdi da se nakon jedne do četiri nedelje vežbanja smanjuje zakrivljenost rožnjače – pod uslovom da ste zaista uporni i radite vežbu makar na svaki sat.


BUGOJNO: Okrugli sto “Smjernice za kvalitetnije inkluzivno obrazovanje” | Bugojno Danas\nPočetna Najave BUGOJNO: Okrugli sto “Smjernice za kvalitetnije inkluzivno obrazovanje”\nBUGOJNO: Okrugli sto “Smjernice za kvalitetnije inkluzivno obrazovanje”\nOkrugli sto ne temu „Smjernice za kvalitetnijeinkluzivno obrazovanje“održat će se u srijedu,24. maja 2017. godine sa početkom u 13:00 sati u Kristalnoj sali Općine Bugojno. (predviđen završetak oko 14:30)\nOkrugli sto je jedna od aktivnosti koje je pokrenulo „Udruženja roditelja, građana i prijatelja za pomoć djeci i omladini sa posebnim potrebama Leptir Bugojno“sa ciljem poboljšanja kvalitete inkluzivnog obrazovanja i pružanja podrške svim sudionicima ovoga procesa.\nRezultati SWOT analize urađene na nedavno održanim edukacijama za roditelje, asistente u nastavi i nastavnike koji rade sa djecom sa teškoćama u razvoju bit će osnova za rad okruglog stola.\nPoziv za učešće smo uputili nadležnim kantonalnim ministarstvima, lokalnim vlastima, odgojno-obrazovnim ustanovama, Centru za socijalni rad, Centru za mentalno zdravlje, Centru za rehabilitaciju, stručnom osoblju koje radi sa djecom sa posebnim potrebama (pedagozi, psiholozi, defektolozi, logopedi),Misiji OSCE-a u BiH,predstavnicima civilnog sektora, svima onima koji mogu dati svoj doprinos u procesu poboljšanja kvalitete inkluzivnog obrazovanja.\nOkrugli sto se realizirau okviru programa “Jednakost za sve – Koalicija organizacija civilnog društva u borbi protiv diskriminacije”, kroz Program grantova u okviru kojeg Udruženje „Leptir“ Bugojno provodi projekat “Govorimo o zajednici jednakih mogućnosti”. Projekat financiraju USAID i Fond otvoreno društvo BiH.\nPrethodni članakIspovijest Bugojanca Adnana Haračića 7 godina nakon terorističkog napada (VIDEO)\nSljedeći članakBugojno: Potrebna žena za čuvanje djeteta


12.08.2020 / 07:59 Politika - 14 tačaka\nKO Demokratske fronte HNK je objavio Platformu i principe pod kojima će prihvatiti zajednički nastup i listu za Grad Mostar.\nIzbori u Mostaru će se nakon 12 godina održati 20. decembra 2020.godine.\nPlatforma DF-a HNK o zajedničkom političkom djelovanju u Mostaru sadrži 14 tačaka koje prenosimo u nastavku:\n1. Grad Mostar mora biti organizovan kao jedna, nedjeljiva jedinica lokalne samouprave, administrativno, privredno i kulturno središte Hercegovine sa svim prerogativima Grada u smislu Evropske povelje o lokalnoj samoupravi i važečih propisa Bosne i Hercegovine.\n2. Grad Mostar mora biti uredjen na način da se uvaži gradjanski princip življenja, uz punu ravnopravnost svih naroda i gradjana koji žive u Mostaru, bez obzira na njihovu vjersku, etničku ili bilo koju drugu pripadnost.\n3. Mostar u budućnosti treba biti prepoznatljiv po demokratiji i medjusobnom uvažavanju svih etničkih grupa i gradjana koji u njemu žive u skladu sa porodicom modernih evropskih gradova kojoj Mostar, po svojim vrijednostima, kosmopolitizmu i baštini, pripada.\n4. Stavljajući interese Mostara i Mostaraca iznad bilo kakvih stranačkih interesa, spremni smo na lokalnim izborima za Grad Mostar ponuditi zajedničku Listu za Mostar (Koalicija za Mostar) najkvalitetnijih kandidata iz svih političkih opcija okupljenih oko ove platforme koji će u Gradskom vijeću Mostara djelovati samo sa jednim ciljem - zaštite interesa svih gradjana Mostara .\n5. Ova Platforma je otvorena za sve političke subjekte i nevladine organizacije i pojedince koje je prihvataju i koje su spremne svoje kapacitete usmjeriti u borbu za multietnički i antifašistički karakter Mostara.\n6. Ovom platformom žele se afirmirati i štititi vrijednosti antifašističkeborbe naroda i narodnosti BiH u NOR-u 1941-1945 i vrijednosti i karakter odbrambeno-oslobodilačkog rata 1992-1996.\n7. Sve rukovodeće pozicije u organima uprave i javnim preduzećima u Mostaru, odnosno mandati ljudi koji godinama obavljaju te dužnosti, moraju biti stavljene na raspolaganje kako bi se osiguralo da na ove pozicije dodju novi, najkvalitetniji ljudi koje Mostar danas ima.\n8. Sva zapošljavanja u javnoj upravi, gradskim institucijama i javnim preduzećima u Mostaru moraju biti potpuno otvorena, transparentna i rezultirati zapošljavanjem najkvalitetnijih mladih ljudi.\n9. Turizam kao dominantna privredna grana u Mostaru mora biti stručno vodjena i organizirana kako bi se osgirao kontinuiran privredni rast u ovoj oblasti i nova zapošljavanja.\n10. Sva gradska imovina koja je oteta gradu ili njome gazduju pojedinci na osnovu sumnjivih pravnih aranžmana mora biti vraćena Gradu uz puno poštivanje pozitivnih zakonskih propisa.\n11. Ujedinjenje svih komunalnih preduzeća i gradskih institucija u skladu sa važećim Statutom Grada Mostara mora biti provedeno.\n12. Promjena naziva svih ulica i institucija koje nose naziv po pripadnicima fašističkih vojski iz Drugog svjetskog rata.\n13. Obnova porušenih objekata u centralnoj zoni Mostara na način da ta zona bude zona spajanja a ne zona razdvajanja.\n14. Sveobuhvatna finansijska i pravna revizija rada Gradske uprave za kompletan period vladanja bez izbornog legitimiteta.


Žalba na oslobađajuću presudu Andriji Draškoviću i Aleksandru Goluboviću\nDržava traži kaznu za kumove\nBeogradski biznismen je pušuten na slobodu posle nepune četiri godine boravka u pritvoru\nBEOGRAD - Zamenik okružnog tužioca Ljubivoje Đorđević uložiće žalbu Vrhovnom sudu Srbije na presudu Okružnog suda u Beogradu, kojom su Andrija Drašković (40), biznismen iz Beograda, i njegov kum Aleksandar Golubović Batanko (40) oslobođeni optužbi za ubistvo Surčinca Zvonka Plećića Pleće (38), saznaje "Glas" u Palati pravde.\nUbistvo se dogodilo 11. septembra 2000. godine u elitnom restoranu "Rojal-Knez", u Ulici kneza Sime Markovića 10 u Beogradu. Posle trećeg suđenja, 17. maja ove godine, Drašković i Golubović su oslobođeni odgovornosti za ubistvo i pušteni na slobodu, posle nepune četiri godine boravka u pritvoru. U obrazloženju presude, sudija Velimir Lazović je naveo da su kumovi pucali u nužnoj samoodbrani, jer je Plećić nepozvan prišao njihovom stolu dok su ručali.\nVređao ih je i optuživao Andriju za ubistvo "njegovog brata Zorana Šijana", a onda potegao oružje. Sudija je obrazložio da su to potvrdili veštaci balističari, svedoci iz restorana, ali i bivši članovi zemunskog klana. Tačnije, Zoran Vukojević, zvani Vuk, i Miladin Suvajdžić, zvani Đura Mutavi, potvrdili su da je taj klan duže vreme planirao atentat na Draškovića.\nPrvom presudom, izrečenom pre dve godine, Drašković je osuđen na devet i po, a Golubović na devet godina zatvora, ali im je Vrhovni sud povećao kazne na 12 godina. Međutim, postupak je vraćen na početak jer je Savezni sud, krajem 2002. godine, ukinuo presude i naredio novo suđenje. U obrazloženju ove odluke navedeno je da suđenje nije u potpunosti rasvetlilo ubistvo u "Rojal-Knezu. Na ponovljenom suđenju, jula prošle godine, Drašković je kažnjen sa sedam i po, a Golubović na sedam godina zatvora, ali je Vrhovni sud uvažio žalbe odbrane i poništio presudu.\nNeizvestan nastavak suđenja za ubistvo četiri funkcionera SPO\nNastavniku presuda u petak\nJagodina: Teška saobraćajna nesreća\nSvetislav Đurđević uputio protestno pismo državnim organima\nKamera "dojavila" policiji upad provalnika\nSmederevo: Svemoćna Sonja lečila na daljinu


Novo vrijeme » Povratak Rusije: Borba za multipolarni svijet Povratak Rusije: Borba za multipolarni svijet – Novo vrijeme\nKolapsom Sovjetskog Saveza činilo se da će Rusija postati i dugo vremena se ponašati kao država političke reakcije, a ne akcije, i da će kao takva ostati inferiorna Sjedinjenim Američkim Državama i njenim saveznicima. Računalo je se da će te države nastale raspadom SSSR-a utonuti u unutrašnje etničke sukobe, kao i prekogranične sukobe, te da će ubrzo bankrotirati i da će se možda i raspasti bez upravljanja iz Moskve. No, čini se da su se zapadni stratezi grdno prevarili. Rusija se vraća...\n15. Jul 2014. | 18:00 | Armin Sijamić\nPočetkom 1990-ih smatralo se da je vrijeme bipolarnosti zauvijek nestalo i da je ostala samo jedna sila kojoj se valjalo prilagoditi ili postati njen protivnik – Sjedinjene Američke Države. Smatralo se da će Rusija, nakon što je poražena u Hladnom ratu, drugi put prihvatiti evropske političke ideje. Prvi put je to uradila s marksizmom, koji je tipičan produkt evropskog intelektualnog dostignuća, a drugi put je to bio odabir kapitalizma kao službene državne ideologije, što se desilo početkom devedestih godina dvadesetog stoljeća. Doduše, taj kapitalizam i liberalizam imao je mnogo ruskih specifičnosti nastalih iz problema unutar države i zakonskog nesankcioniranja prekršaja protiv države koji su bili očiti. Jeljcinova vladavina Rusijom činila se kao idealan način da Rusija postane samo još jedna država u zoni američkog utjecaja. Boris Jeljcin je predao vlast, odnosno mjesto predsjednika Rusije, Vladimiru Vladimiroviču Putinu do održavanja narednih izbora zakazanih za 31. 12. 1999. godine.\nPutinovo veliko pospremanje\nKad je Rusija odlučila biti nekomunistička zemlja postavljalo se pitanje kuda ona u geopolitičkom i strategijskom smislu može poći. “Ruska jedina realna geostrateška opcija – opcija koja joj osigurava realističnu ulogu na međunarodnom planu i koja joj također pruža mogućnost da maksimalizira pogodnosti za vlastiti preobražaj i modernizaciju – jeste Evropa. I to ne bilo koja Evropa, već transatlantska Evropa proširene EU i NATO”, napisao je Zbigniew Brezinski, aludirajući na to da Rusija više nije sila koja se može nositi sa Zapadom, štaviše ona bi mu se trebala prilagoditi, jer je u geostrateškom pogledu prestala biti supersila. Tog mišljenja su bili i mnogi takozvani “kremljolozi”, ali izgleda da su svi napravili previd.\nIako je prihvatila kapitalizam i liberalnu demokratiju (koja i danas ima karakteristike tranzicijske demokratije), Rusija nije prihvatila vazalan odnos spram SAD-a, NATO-a i Evropske unije. Preuzimanjem vlasti Putin je počeo s velikim pospremanjem u državi. Na vanjskopolitičkoj sceni igrao je na kartu dobrih odnosa sa Zapadom, pa je nakon podrške američkoj intervenciji u Afganistanu, od tadašnje državne sekretarke u vladi Georga W. Busha, Condoleezze Rice, Rusija dobila status “partnera”. Podržavši SAD u “borbi protiv terorizma” na svakom kraju planete, omogućio je i unutar Rusije rješavanje nekoliko gorućih problema: Čečeniju, rad obavještajnih službi i sređivanje prilika u vojsci. Izvršio je nova imenovanja u obavještajnoj službi te pojačao unutarnje kontrole. Nakon toga, na red je došla vojska kojoj je vratio moral nakon što se brutalno obračunala sa čečenskim i inim kavkaskim pobunjenicima. S apsolutnom kontrolom nad sigurnosnim službama krenuo je u obračun s ruskim oligarsima i izvojevao pobjedu. Od tada vlasti u Rusiji su uključene u prodaju ruskih resursa (nafte i plina) na inozemnim tržištima i od toga je povećavan priliv sredstava u budžet. Stanovnici Rusije prepoznali su takav uspjeh za samo četiri godine mandata i 2004. godine na predsjedničkim izborima su mu dali podršku od 70 posto čime je ostale kandidate uvjerljivo porazio.\nPovratak na svjetsku pozornicu\nNakon 2004. godine Rusija počinje igrati sve aktivniju ulogu na vanjskopolitičkom planu. Određena suzdržanost naslijeđena iz “dekade poniženja”, kako Rusi kolokvijalno nazivaju kraj prošlog stoljeća, polahko je jenjavala i div se počeo buditi. Otvoreno se suprostavlja nakanama Zapada i sve aktivnije se uključuje u multilateralne diplomatske akcije, kakav je kvartet za Bliski istok – “šestorka” koja radi na rješavanju problema sjevernokoreanskog nuklearnog programa te aktivnije nego ranije učestvuje u radu grupe G8.\nNadalje, Rusija je učvrstila svoje pozicije u državama Centralne Azije i Kavkaza, iz sastava bivšeg SSSR-a, te u Ukrajini, Moldaviji i Bjelorusiji. Zvanična Moskva naročito je radila na intenziviranju saradnje s Iranom i Kinom, a postepeno se približavala državama, kakve su: Indija, SAD, Venecuela, Brazil, Bolivija, Turska i neke afričke države, kao i susjedu – Evropskoj uniji. U posljednje vrijeme sve je prisutnija i u Srednjoj Americi, gdje plasira određene novčane pozajmice i prodaje oružje. Krajem 2008. godine zajedno s Venecuelom ruska vojska, prvi put nakon Hladnog rata, došla je nadomak SAD-a sa svojim najmodernijim oružjem, među kojima se posebno ističu razarač “Petar Veliki”, najjači brod u ruskoj floti i strateški bombarderi “Tupoljev 160”. Održane su i zajedničke vojne vježbe s Kinom, a Rusija radi i na razvijanju novih oružja s Indijom. Saradnja s Kinom za Rusiju je postala ključna. Tokom augusta 2008. godine Rusija je ratovala s Gruzijom i ostvarila uvjerljivu pobjedu. I nakon savjetodavnog mišljenja Međunarodnog suda pravde, od 21. 07. 2010. godine Rusija ostaje pri stavu da nezavisnost Kosova neće priznati. Godinama se protivi širenju NATO-pakta, antiraketnom štitu u Evropi kojeg smatra prijetnjom i tvrdi da mu nije namjena da Evropu štiti od iranskih raketa nego da je usmjeren protiv ruskih vojnih kapaciteta. Zajedno s Kinom protivi se militarizaciji svemira i snažnom američkom napretku u procesu korištenja svemira za ostvarivanje nacionalnih interesa.\nS druge strane, postavlja se pitanje šta Rusija želi. Tokom Hladnog rata razvidno je bilo šta to Rusija želi. U posljednjih deseAzija nudi šanse Rusiji da zajedno s nekim drugim državama grade multipolarni svijet. U dugoročnom smislu ruska politika će umnogom zavisti od “overstretch” – prenaprezanja, te od “overcommitment” – prezauzimanja SAD-a drugim izazovima. Tu je možda i najveća ruska šansa u traganju za multipolarnim svijetomtak godina to je pitanje koje se iznova postavlja, ali se daju različiti odgovori. “Što uspješnije izgleda vanjska ruska politika, to su njeni ciljevi nejasniji”, napisao je bugarski analitičar Ivan Krastev 2008. godine u časopisu “Foreign Policy” te dodao da “Putinova vanjska politika i posredno Medvedeva, počiva na dvije ključne pretpostavke i jednoj strateškoj kalkulaciji. Ona pretpostavlja kako se SAD nalazi pred kolapsom koji se ne razlikuje mnogo od Sovjetskog. Ona također pretpostavlja kako EU, iako je Rusi smatraju privremenim fenomenom, predstavlja prijetnju ruskom režimu svojim postojanjem kao postmoderni imperij. Kalkulacija se sastoji u tome da sljedeća dekada predstavlja stratešku priliku kako bi se Rusija pozicionirala kao velika sila u nadolazećem multipolarnom svijetu, također osiguravajući legitimnost vlastitog režima, iako to znači poduzimanje hrabrije i konfrontacijske politike”.\nDuga je lista regionalnih sila koje žele multipolarni svijet: Brazil, Kina, Južna Afrika, Iran, Indija i druge. Geografski položaj Rusiji nameće i specifične političke prilike. Njene istočne granice dodiruju države Evropske unije i NATO-pakta, zapadne granice vežu Rusiju za najmnogoljudniju državu svijeta, dok se na njenu unutrašnjost naslanjaju dva nestabilna regiona – Kavkaz i Centralna Azija, a samim time, neposredno i pojas oko Perzijskog zaliva. Aktivnije i produktivnije djelovanje u Evropi za Rusiju u ovom trenutku nije moguće. Ako izuzmemo Bjelorusiju i Ukrajinu, koje su ruska tampon-zona, od država članica NATO-pakta, Rusija nema jakog partnera za svoju politiku u ostatku Evrope i zbog toga se nastoji pozicionirati u drugim dijelovima svijeta. Rusko prisustvo u Evropi biće isključivo iz ekonomskih interesa, odnosno kao tržište na koje će ona plasirati svoje energente, a u vezi s tim Rusija vodi odsudnu bitku za dominaciju na Kavkazu. Centralna Azija je tradicionalno u interesu moskovskih političkih ambicija. Kontrola tih država je imperativ, jer su sve veoma bogate energentima i sirovinama, a geostrateški su nemjerljivo značajne.\nBivše sovjetske republike Kazahstan, Turkmenistan, Kirgistan, Uzbekistan i Tadžikistan su za Rusiju značajne i zbog svojih prirodnih bogatstava, kao i zbog nekoliko miliona etničkih Rusa koji su tamo nastanjeni, a koji su u vrijeme komunizma u najvećoj mjeri pripadali eliti tamošnjih društava. Rusija na tom terenu vodi borbu s Kinom zbog prevlasti nad regionom. Utjecaj Irana i Turske tamo također je jak, a kod svih država tog regiona sveprisutan je strah od radikalnih i fundamentalističkih pokreta koji bi mogli zapaliti etnički izmješanu regiju te narušiti sadašnje stanje.\nŠangajska grupa za saradnju (Shanghai Cooperation Organization – SCO) još je jedna važna karta na koju Rusija igra. Zajedno s Kinom ona predvodi grupu država koje nastoje pronaći zajedničke interese. Status posmatrača u ovoj organizaciji imaju Iran, Mongolija, Pakistan i Indija i to je čini još jačom i s većim potencijalom. Ključ za razvoj ove organizacije leži u tome na koji način će Rusija i Kina izmiriti svoje nesuglasice i riješiti se uzajamnog straha jednih od drugih. Razvoj i produbljivanje odnosa među članicama moglo bi donijeti benefite za sve strane. Aktivnosti ruske diplomatije u ostalim dijelovima svijeta su prije svega ekonomske prirode. Nalaženje novih i zadržavanje starih tržišta, posebno za izvoz oružja. Podržavanje i saradnja s režimima u Južnoj i Srednjoj Americi, osim ekonomskih razloga, svakako su uvjetovani i time da se Sjedinjenim Državama otvori novi front u njihovom “posljednjem dvorištu”, posebno podržavajući, mada ne punim intezitetom, Venecuelu, Boliviju i Nikaragvu koje, istini za volju, nemaju veliku političku težinu u regionu ako ne artikuliraju zajedničke ciljeve. Afričke države, za Rusiju samo su tržišta za njihovo oružje i zastarjelu tehnologiju koju zbog niske cijene pojedini afrički režimi jedino mogu i priuštiti.\nStoljeće koje pripada Aziji\nGlobalizacija kao proces naprosto primorava države na užu saradnju i koordinaciju. Oni koji se pokušavaju oduprijeti procesu globalizacije u određenom trenutku budu izolirani. Rusija nesumnjivo ne ide ka izolaciji, iako je njeni rivali žele izolirati. Za stoljeće u kojem živimo govori se da će pripasti Aziji i da će na tom kontinentu biti smješten najveći dio svjetske ekonomije. Ako znamo da je Rusija svojim većim dijelom u Aziji, a manjim u Evropi, ne bismo pogriješili ako kažemo da ona kao takva pripada i ovom kontinentu, te da će baš tu tražiti šansu. Azija je ipak područje na kojem je Rusija konkurentna u mnogim granama ekonomije, dok to nije situacija s državama Evropske unije. Međutim, Rusija se nikad neće samovoljno isključiti iz evropskih tokova, posebno ne onih kulturnih.\nAzija nudi šanse Rusiji da zajedno s nekim drugim državama grade multipolarni svijet. U dugoročnom smislu ruska politika će umnogom zavisti od “overstretch” – prenaprezanja, te od “overcommitment” – prezauzimanja SAD-a drugim izazovima. Tu je možda i najveća ruska šansa u traganju za multipolarnim svijetom. Čak ukoliko ne bude otvorenije i brže tražila partnere u moćnim nadolazećim silama, mogla bi ostati izvan svih strateških kombinacija u međunarodnoj politici.\nOznake: Armin Sijamić > Rusija > Vladimir Putin\nRenzi: Razlike s Rusijom oko ukrajinske krize još su prisutne\n10. Jun 2015. | 20:41\n21. Aug 2017. | 07:57


09.11.2021. – Kruševac PRESS\nRedakcija\t 09.11.2021. 0\nMladi u opštini Ćićevac dobili su prostor koji mogu koristiti za okupljanje, provođenje slobodnog vremena, druženje i edukaciju – “Kutak za SVE mlade”. Neformalna grupa mladih iz Ćićevca "Vratimo osmeh mladima" vredno je radila tokom…\nM.P.\t 09.11.2021. 0\nPovodom četiri godine rada Alternativni kulturni centar Gnezdo organizuje nekoliko zanimljivih programa. U četvrtak, 11. novembra, u 20 sati biće izvedena predstava "Banalnost zla" Plavog pozorišta. Predstava "Banalnost zla" je savremeni…


Mladi u BiH: ili Afganistan ili luksuzni kruzer? | Poskok.info\nProšle godine zabilježena je do sada najveća nezaposlenost u BiH. Na evidenciji Agencija za rad i zapošljavanje Bosne i Hercegovine u 2012. bilo je više od pola milijuna ljud


Sony audio sistem donosi zvuk koji možete videti | CityMagazine\nNovi moćan zvučnik MHC-V7D i High Powered audio sistem pokazali su da uz pomoć taktova hita „Hideaway“ pevačice Kieze mogu da pokrenu bilo šta, pa tako i zemlju, vodu i boju. Snimak eksperimenta možete videti na linku:\nSony zvučnik MHC-V7D\nSve ove funkcije spakovane su u kompaktan dizajn samo jedne zvučne kutije. Međutim, ako želite da na svoju zabavu pozovete i komšije, uz pomoć režima Party Chain možete povezati zvučnik MHC-V7D sa drugim uređajima iz High Powered audio sistema, kao što su SHAKE-X3D ili SHAKE-X1D. Sony MHC-V7D zvučnik je dostupan u Srbiji.\nČip koji imitira ljudske organe bi mogao da zaustavi testiranje lekova na životinjama sony zvučnici


PLANSKI DOKUMENTI ZA GRAD PANČEVO ČIJA JE IZRADA U TOKU\nIzmene i dopune Plana detaljne regulacije – Podcelina 6c– Nova deponija– u naseljenom mestu Pančevo i Strateškaprocena uticaja Izmena i dopuna Plana detaljne regulacije – Podcelina 6c– Nova deponija– u naseljenom mestu Pančevo\nPlanski dokument sa Strateškom procenom je završen, i upućen Gradskom veću nakon čega sledi usvajanje na jednom od narednih Skupštinskih zasedanja.\nOdgovorni urbanista: Vesna Subotić, dipl. inž. pejsažne arhitekture\nPlan detaljne regulacije za magistralni vodovod Kačarevo–Banatsko Novo Selo na javnom uvidu\nZavršen je javni uvid u navedeni planski dokument i predstoji njegovo razmatranje na sednici Komisije za planove, nakon čega sledi usvajanje plana na jednom od narednih Skupštinskih zasedanja.\nOdgovorni urbanista: Petar Petrović, dipl. inž. građevine\nIzmene i dopune Plana generalne regulacije naseljenog mesta Kačarevo\nPlan detaljne regulacije dela bloka 089 u naseljenom mestu Pančevo\nNakon završetka Ranog javnog uvida i stručne kontrole na Komisiji za planove, Nacrt planskog dokumenta je upućen na javni uvid, nakon čega sledi razmatranje eventualnih pristiglih primedbi i procedura usvajanja.\nOdgovorni urbanista: Olivera Dragaš, dipl. inž. arhitekture\nPlan detaljne regulacije za izgradnju skladišta za privremeno odlaganje opasnog otpada na delu k.p. broj 3576 K.O. Vojlovica u okviru kompleksa NIS RNP u naseljenom mestu PančevoStrateškaprocena uticaja plana na životnu sredinu\nOdgovorni urbanista: Đurica Dolovački, dipl. prostorni planer\nPlan detaljne regulacije za izgradnju dva jednostruka priključna 110KV dalekovoda za priključenje transformatorske stanice „TS-Pančevo 6“ u naseljenom mestu Pančevo\nZavršen je rani javni uvid u navedeni planski dokument i predstoji njegovo razmatranje na sednici Komisije za planove, nakon čega sledi nastavak izrade Nacrta plana.\nOdgovorni urbanista: Olivera Radulović, dipl. inž. elektrotehnike\nIzmene i dopune Plana generalne regulacije Celina 11 – kompleksi posebne namene u naseljenom mestu Pančevo\nPLANSKI DOKUMENTI ZA GRAD VRŠAC ČIJA JE IZRADA U TOKU\nIzmene plana detaljne regulacije bloka 83a (“Novo groblje“) u Vršcu\nZavršen je elaborat i upućen na rani javni uvid nakon čega sledi njegovo razmatranje na sednici Komisije za planove Grada Vršca, a potom nastavak na izradi Nacrta plana.


Bhakti Ratna kurs | Jiva Institute of Vaishnava Studies\nHome | Kursevi | Bhakti Ratna kurs\nOvaj kurs je nastavak petogodišnjeg Bhakti Tirtha kursa. On je jedinstvena prilika da se pojedinačno proučavaju spisi Gaudija Vaišnava a posebno Sad Daršana (Sad Darshanas), koje su neophodne da bi se pravilno mogla razumeti Gaudija filozofija. Takva prilika nam se možda više neće ukazati jer naši životi nisu večni.\nJiva institut za vaišnava studije\nZbog toga svako ko ima ozbiljnu želju da spozna Gaudija sidantu (siddhanta) na sistematičan i jasan način i ko može priuštiti da dođe i studira u Vrindavanu šest meseci godišnje narednih par godine ne bi trebao propustiti ovu priliku.\nNovi studenti su dobrodošli ali je preporuka da se poslušaju raniji snimci pre početka novog semestra.\nNovi semestar počinje 18. oktobra. Časovi se održavaju po indijskom standardnom vremenu od ponedeljka do petka po sledećem rasporedu.\n15:30 – 16:30 Sanskrit za početnike (Đagadananda Das)\n16:30 – 17:30 Bhagavat Gita sa ṭīkā (Đagadananda Das)\n20:00 – 21:00 Krišna Sandarbha nastavak (Babađi)\n21:00 – 22:00 Vedanta Paribhaša (Vedānta Paribhāṣā) autora Dharmarađa Adhvarindre (Babađi)\n11 – 12 Čitanje Ćaitanja Ćaritamrite (Caitanya Caritāmṛta)\nUkoliko želite da pratite studije od kuće, možete dobiti dnevne snimke u formatu audio fajlova. Molimo vas posetite našu Online Prodavnicu. Onda ćete biti dodati u studentske email grupe, gde ćete dobiti sve potrebne informacije. Dodatno ćemo imati stream uživo u privatnoj Facebook grupi za sve registrovane studente, gde će svi video snimci biti dostupni za puštanje po zahtevu.\nNovi studenti su dobrodošli ali preporučujemo da se upoznaju sa predmetima koji su već proučavani. Ukoliko želite da se registruje molimo vas da prvo platite taksu za registration onda popunite registracionu formu.\nRegistracija je potrebna za sve studente!\nMolimo vas da pišete na bhaktitirtha@jiva.org vezano za sva pitanja oko registracije i kursa.\nRegistracija: $ 250.\nHrana mesečno: $ 250.\nSmeštaj: Ašram: $ 150 mesečno. $ 800 za plaćanje 6 meseci unapred.\nStudent Hostel: $ 210 mesečno. $ 1100 za plaćanje 6 meseci unapred.\nGuest House: $ 300 mesečno. $ 1600 za plaćanje 6 meseci unapred.\nOnline učenje na daljinu:\n$ 550 za kompletne snimke celog kursa.\nCena kursa za registrovane studente koji pohađaju kurs: $ 150.\nSvaki kurs je moguće odvojeno kupiti. Detalji možete dobiti na zahtev.


Sapun — Википедија\nSapun je anjonski tenzid, koji se upotrebljava za pranje i čišćenje, dajući površinski aktivan anjon u vodenom rastvoru. Sapuni su alkalne soli viših masnih kiselina. Industrijski se proizvode procesom saponifikacije, pri čemu se kao sirovine koriste prirodna ulja i masti, koje se obrađuju jakim rastvorom baze (najčešće natrijum-hidroksidom). Pri tome nastaje smješa alkalnih soli masnih kiselina i glicerola. Dakle, u hemijskom smislu, sapun je so masne kiseline. Sapuni se uglavnom koriste kao površinski aktivna sredstva, za pranje, kupanje i čišćenje, ali se upotrebljavaju i u industriji prediva i važan su sastojak lubrikanasa (sredstava za podmazivanje). Sapuni za čišćenje kože dobijaju se tretmanom biljnih ili životinjskih ulja ili masti izrazito alkalnim rastvorom. Masti i ulja sastoje se od triglicerida; tri molekula masnih kiselina vezana su za jedan molekul glicerola. Alkalni rastvor, koji se često naziva “soda” (iako se izraz “sapun od sode” uglavnom odnosi na sapune proizvedene sa natrijum hidroksidom), dovodi do hemijske reakcije poznate pod imenom saponifikacija. U ovoj reakciji, masti - trigliceridi - se prvo hidrolizuju do slobodnih masnih kiselina, koje se potom sjedinjuju sa bazom dajući sirovi sapun, koji je amalgam različitih sapunskih soli, viška masti ili alkalnog rastvora, vode i oslobođenog glicerola (glicerina). Glicerol je veoma koristan sporedni proizvod, koji može da se ostavi u sastavu sapuna kao sredstvo za omekšavanje kože, ili da se izoluje za druge primene. Sapuni su ključni sastojak većine sredstava za podmazivanje, koja su obično emulzije kalcijumovih sapuna ili litijumovih sapuna i mineralnog ulja. Upotreba ovakvih masti na bazi kalcijumovih ili litijumovih sapuna široko je rasprostranjena. Sapuni mnogih drugih metala takođe su od koristi, uključujući aluminijumove i natrijumove sapune i njihove smeše. Takvi sapuni se takođe koriste kao sredstva za zgušnjavanje, kojima se povećava viskoznost ulja. U drevnim vremenima, masti za podmazivanje su se proizvodile dodavanjem negašenog kreča u maslinovo ulje.\nKolekcija dekorativnih sapuna, koji se često mogu naći u hotelima\nDva ekvivalentna prikaza hemijske strukture natrijum-stearata, tipičnog sapuna.\n2 Dejstvo baze (alkalije)\n3 Dejstvo masti\n4 Rana istorija\n5 Stari Rim\n6 Drevna Kina\n7 Bliski istok\n8 Srednjevekovna Evropa\n9 XV-XIX vek\n10 Tečni sapun\n11 Procesi za proizvodnju sapuna\n12 Hladni proces\n13 Topli proces\n15 Prečišćavanje i završna obrada\nStruktura micela, struktura nalik na ćeliju, koje nastaju spajanjem sapunskih molekula (poput natrijum stearata). Spoljašnjost micele je hidrofilna (voli vodu), a unutrašnjost je lipofilna (voli masti).\nKada se koristi za čišćenje, sapun omogućava česticama, koje bi u drugim uslovima bile nerastvorne, da se rastvore u vodi a potom isperu. Na primer: ulje ili mast su nerastvorni u vodi, ali kada se u smešu doda nekoliko kapi detergenta za sudove, čini se da su ulje ili mast nestali. Nerastvorni molekuli ulja, odnosno masti, međusobno se lepe i organizuju u micele, sićušne lopte sačinjene od molekula sapuna sa polarnim hidrofilnim grupama (grupama koje privlače vodu) na spoljašnjoj strani, koje okružuju lipofilni džep (koji privlači masti). Ovakva struktura štiti molekule ulja/masti od vode, čineći ih rastvorljivim. Sve što je rastvorljivo u vodi, može se isprati vodom. Sintetički detergenti funkcionišu pomoću sličnog mehanizma kao i sapun.\nDejstvo baze (alkalije)Уреди\nVrsta alkalnog metala koji se koristi određuje vrstu sapuna. Natrijumovi sapuni, dobijeni iz natrijum hidroksida, su čvrsti, dok su kalijumovi sapuni, dobijeni iz kalijum hidroksida, mekši, a često i tečni. Kroz istoriju, kalijum hidroksid je ekstrahovan iz pepela paprati ili drugih biljaka. Litijumovi sapuni su takođe obično tvrdi - koriste se isključivo u mazivima (sredstvima za podmazivanje).\nVideti takođe: Ukupna mast Sapuni su derivati masnih kiselina. Tradicionalno, pravili su se od triglicerida (ulja i masti). Triglicerid je hemijsko ime za triestre masnih kiselina i glicerola. Loj, tj. pretopljena (prečišćena) goveđa mast je najrasprostranjeniji triglicerid životinjskog porekla. Njegov saponifikovani proizvod naziva se natrijum talovat (“natrijum lojat”). Tipična biljna ulja koja se koriste u izradi sapuna su palmino ulje, kokosovo ulje, maslinovo ulje i lovorovo ulje. Svaka vrsta donosi veoma različit sastav masnih kiselina, te samim tim daje sapun potpuno različitih odlika. Ulja iz semenki daju mekše, ali i blaže sapune. Sapun izrađen od čistog maslinovog ulja ponekad se označava kao kastiljanski sapun ili marseljski sapun, a uživa ugled izrazito blagog sapuna. Izraz “kastiljanski” se ponekad primenjuje i na sapune izrađene od smeše ulja, sa visokim procentom maslinovog ulja.\nTabela 1: Sadržaj masnih kiselina različitih masti koje se koriste u izradi sapuna\nMasti C12 zasićena C14 zasićena C16 zasićena C18 zasićena C18 mononezasićena C18 dinezasićena C18 trinezasićena\nLoj 0 4 28 23 35 2 1\nKokosovo ulje 48 18 9 3 7 2 0\nUlje palminih koštica 46 16 8 3 12 2 0\nLovorovo ulje 54 0 0 0 15 17 0\nMaslinovo ulje 0 0 11 2 78 10 0\nUljana repica 0 1 3 2 58 9 23\nKutija Amigo del Obrero (Prijatelj radnika) sapuna iz 20. veka, deo kolekcije Museo del Objeto del Objeto\nNajraniji pisani dokazi o proizvodnji sredstava nalik sapunu datiraju iz perioda oko 2800. godine p.n.e., iz drevnog Vavilona. Formula za sapun koji se sastojao od vode, baze (alkalije), i ulja kineskog cimeta zapisana je na glinenoj tablici iz Vavilona oko 2200. godine p.n.e. Ebers papirus (Egipat, 1550. godina p.n.e.) ukazuje da su se drevni Egipćani redovno kupali i da su mešali životinjska i biljna ulja sa alkalnim solima kako bi dobili supstancu nalik sapunu. Egipatski dokumenti pominju da su se supstance nalik sapunu koristile u pripremi vune za tkanje. U regiji Nabonidus (556–539. p.n.e.) recept za sapun se sastojao od uhulu [pepela], [ulja] čempresa i [ulja] susama “za pranje kamenja za sluškinje”.\nReč sapo, (latinska reč za sapun) prvi put se pojavljuje u Historia Naturalis Plinija starijeg, koja opisuje proizvodnju sapuna od loja i pepela, ali jedina upotreba koju Plinije pominje je kao pomada za kosu; on pominje, sa izvesnim neodobravanjem, da je muškarci iz plemena Gala i Germana češće koriste nego njihove saplemenice. Eracije iz Kapadokije, pišući u prvom veku n.e., primećuje među “Keltima, muškarcima koji se nazivaju Gali, one alkalne supstance koje su izrađene u obliku loptica [...] i koje se nazivaju sapun”. Popularna legenda kaže da je sapun dobio ime po mitskoj planini Sapo, gde su se navodno odvijala ritualna žrtvovanja životinja; loj od žrtvovanih životinja mešao bi se sa pepelom iz vatri koje su se palile tokom tih rituala, dajući sapun. Međutim, ne postoje dokazi o planini Sapo u rimsko vreme, niti dokazi za ovu apokrifsku priču. Latinska reč sapo jednostavno znači “sapun”; ona je verovatno pozajmljena iz nekog ranog germanskog jezika i ima slično etimološko poreklo kao latinska reč sebum, “loj”, koja se pojavljuje u opisu Plinija starijeg. Ritualno žrtvovanje životinja u starom Rimu podrazumevalo je spaljivanje samo kostiju i nejestivih iznutrica žrtvenih životinja; jestive delove mesa i masti žrtvovanih životinja uzimali bi ljudi, a ne bogovi. Zosimos iz Panopolisa, oko 300. n.e. opisuje sapun i dobijanje sapuna. Galen opisuje izradu sapuna primenom baze, te prepisuje pranje kojim će se ukloniti nečistoće sa tela i odeće. Prema Galenu, najbolji sapuni bili su germanski, dok su galski bili drugi po redu. Ovo je referenca za pravi sapun u antička vremena.\nSapun, ili preciznije detergent sličan sapunu, izrađivan je u kini od biljaka i lekovitih trava. Pravi sapun, izrađen od životinjske masti, nije se pojavio u Kini do modernih vremena. Detergenti nalik sapunu nisu delili popularnost krema i melema.\nIslamski dokument iz 12. veka opisuje proces izrade sapuna. U njemu se pominje ključni sastojak, alkalija, koji kasnije dobija krucijalni značaj za modernu hemiju. Ime je izvedeno od reči al-qaly ili “pepeo”. Do 13. veka, proizvodnja sapuna u islamskom svetu postala je skoro industrijalizovana, sa izvorima u Nablusu, Fesu, Damasku, i Alepu.\nProizvođači sapuna u Napulju bili su članovi gilda u toku kasnog šestog veka, dok je u osmom veku proizvodnja sapuna bila dobro poznata u Italiji i Španiji.Karolinški kapitular De Villis, oko 800. godine, koji je predstavljao kraljevsku volju Karla Velikog, pominje sapun kao jedan od proizvoda koje treba da raspodeljuju upravnici kraljevskih imanja. Izrada sapuna pominje se i kao “ženski posao” i kao proizvod “dobrih zanatlija” uz druge potrepštine, kao što su proizvodi stolara, kovača i pekara.\nReklama za sapun proizvođača Pear’s, 1889\nReklama iz časopisa iz 1922 za sapun Palmolive\nProizvodni proces za sapune/detergente\nU Francuskoj, do druge polovine XV veka, poluindustrijska profesionalna proizvodnja sapuna skoncentrisala se oko nekoliko centara, Provanse — Tulona, Ijera, i Marselja — koji su snabdevali ostatak Francuske. U Marselju se do 1525. godine proizvodnja skoncentrisala u najmanje dve fabrike; proizvodnja sapuna u Marselju zasenjivala je ostale centre iz Provanse. Proizvodnja u Engleskoj uglavnom je gravitirala oko Londona. Finiji sapuni kasnije su se proizvodili u Evropi od XVI veka, uz upotrebu biljnih ulja (kao što je maslinovo ulje), umesto životinjskih masti. Mnogi takvi sapuni se i dalje proizvode, kako industrijski, tako i u malim zanatlijskim radnjama. Kastiljanski sapun je popularan primer sapuna izrađenog isključivo od biljnih ulja, a izveden je od najstarijeg “belog sapuna” iz Italije. U modernim vremenima, upotreba sapuna postala je sveprisutna u industrijalizovanim zemljama, zahvaljujući boljem razumevanju uloge higijene u smanjenju brojnosti populacije patogenih mikroorganizama. Industrijski proizvedeni čvrsti sapuni u komadima prvi put su se pojavili u kasnom XVIII veku, kada su reklamne kampanje u Evropi i Sjedinjenim Američkim Državama promovisale svest o međusobnoj vezi čistoće i zdravlja. Sve do industrijske revolucije, proizvodnja sapuna izvodila se u malim serijama, a proizvod je bio relativno sirov. Endru Pirs započeo je proizvodnju visokokvalitetnog, providnog sapuna 1789. godine u Londonu. Njegov zet, Tomas J. Barat, otvorio je fabriku u Ajlvortu 1862. godine. Vilijam Gosadž je proizvodio jeftin sapun dobrog kvaliteta od 1850. godine. Robert Spir Hadson započeo je proizvodnju sapuna u prahu 1837. godine, u početku tako što je mrvio sapun u avanu, tučkom. Američki proizvođač Bendžamin T. Babit uveo je marketinške inovacije, koje su podrazumevale prodaju sapuna u komadima, kao i distribuciju uzoraka proizvoda. Vilijam Hesket Lever i njegov brat, Džejms, kupili su malu radionicu sapuna u Voringtonu 1886. godine i osnovali preduzeće koje je i danas jedan od najvećih proizvođača sapuna, koje se prvobitno nazivalo Lever Brothers (Braća Lever) a danas je poznato pod imenom Unilever. Ovi proizvođači sapuna bili su među prvima koji su pokretali masovne reklamne kampanje.\nVideti još i: Detergent\nTečni sapun nije pronađen do XIX veka. Vilijam Šepard je patentirao tečni sapun 1865. godine. 1898. godine, B. Dž. Džonson je razvio formulu za sapun, a njegovo preduzeće (B.J. Johnson Soap Company) je iste godine predstavilo Palmolive sapun. Ovaj novi sapun bio je izrađen od palminog i maslinovog ulja i za kratko vreme stekao je popularnost; Palmolive je postao toliko popularan, da je preduzeće B.J. Johnson Soap Company promenilo ime u Palmolive. Na kraju tog veka, Palmolive je bio najprodavaniji sapun na svetu. Ranih godina XX veka, druga preduzeća počela su sa razvojem sopstvenih tečnih sapuna. Na tržištu su se pojavili proizvodi kao što su Pine-Sol i Tide, koji su umnogome olakšali pranje odeće, kao i površina u kuhinjama i kupatilima. Kao detergent za pranje, tečni sapun je delotvorniji od sapuna u opiljcima, a sa tečnim sapunom je manja i šansa da na odeći ostanu tragovi sapuna. Tečni sapun takođe je bolji izbor za tradicionalne načine pranja, kao što je pranje pomoću daske.\nProcesi za proizvodnju sapunaУреди\nIndustrijska proizvodnja sapuna podrazumeva kontinuirane procese, kao što je kontinuirano dodavanje masti i izdvajanje gotovog proizvoda. Proizvodnja u manjim razmerama podrazumeva tradicionalne procese u baču (šarži) . Postoje tri varijacije: “hladni proces”, u kome se reakcija odvija uglavnom na sobnoj temperaturi, “poluključajući” ili “topli proces”, gde se reakcija odvija blizu temperature ključanja i “proces sa potpunim prokuvavanjem”, gde se reaktanti ostavljaju da provre najmanje jednom, a glicerol se izdvaja. Postoje dva tipa metoda toplog procesa. Prvi je ITMHP (“in the mold hot process”, topli proces u kalupu), dok je drugi CPHP (“crockpot hot process”, topli proces u kazanu). Proizvođači obično biraju postupke toplog procesa ukoliko žele da smanje vreme sazrevanja na suvi proces od tri dana. Većina proizvođača sapuna, međutim, i dalje radije koristi hladni proces. Hladni procesi i topli procesi (s poluključanjem) su najjednostavniji, pa ih obično koriste male zanatlije i hobisti koji proizvode ručno rađene dekorativne sapune. Glicerol zaostaje u sapunu, a reakcija traje više dana nakon izlivanja sapuna u kalupe. Glicerol zaostaje i u toplom procesu, ali na visokoj temperaturi koja se koristi, sama reakcija se praktično završava u kazanu, pre nego što se sapun izlije u kalupe. Ovaj jednostavni, brzi proces koriste male fabrike širom sveta. Ručno rađeni sapun iz hladnog procesa takođe se razlikuje od industrijski izrađenog sapuna po tome što se u izradi koristi višak masti u odnosu na količinu koja bi bila potrebna da se utroši sva baza (u hladnom procesu sa izlivanjem, ovaj višak se naziva “popust”), a glicerol koji zaostaje u sapunu deluje kao hidratantno sredstvo. Međutim, glicerol takođe čini sapun mekšim - ukoliko duže stoji mokar, takav sapun lakše postaje “gnjecav”. Bolje je dodati više ulja i imati zaostale masti, nego dodati previše sode i imati zaostalu sodu u sapunu. I sapun proizveden u toplom procesu, kao i onaj proizveden u hladnom procesu, sadrži zaostali glicerol sa njegovim dobrim i lošim stranama. Daljim dodavanjem glicerola i obradom takvog sapuna dobija se glicerinski sapun. Sapun sa popustom je blaži prema koži od sapuna bez viška masti. Međutim, ukoliko se doda previše masti kao popust, takav sapun može da ostavlja osećaj masne kože. Ponekad se dodaje neki emolijens, kao što je ulje jojobe ili karite maslac “u trag” (tj. u tački kada je proces saponifikacije dovoljno odmakao da je sapun počeo da se zgušnjava, u toku hladnog procesa), sa uverenjem da će do tog trenutka skoro sva soda biti potrošena, te da će ulje/maslac dodat u trag izbeći saponifikaciju i ostati istog sastava. U slučaju sapuna dobijenog toplim procesom, emolijens može da se doda nakon što su ulja dodata na početku saponifikacije u potpunosti saponifikovala, tako da ostanu nepromenjenog sastava u gotovom sapunu. Popust može da se uvede i kroz “uštedu sode”, proces u kom proizvođač sapuna koristi manje sode nego što je potrebno, umesto da doda više ulja.\nSoda se rastvara u vodi.\nČak i u hladnom procesu izrade sapuna, obično je neophodna određena količina toplote; temperatura se obično podiže do tačke na kojoj su sve masti koje se koriste istopljene. Šarža može da se održava toplom i neko vreme nakon mešanja, kako bi se obezbedilo da se sva baza (hidroksid) u potpunosti utroši. Ovakav sapun je bezbedan za upotrebu nakon 12 - 48 časova, ali ne dostiže vrhunac svog kvaliteta za upotrebu još nekoliko nedelja. Hladni proces proizvodnje sapuna zahteva tačno merenje sode i masti, kao i proračun njihovog međusobnog odnosa uz upotrebu grafika saponifikacije, kako bi se obezbedilo da gotov proizvod ne sadrži višak hidroksida, ali ni previše neizreagovane masti. Saponifikacioni grafici bi trebalo da se koriste i za tople procese, ali nisu neophodni za topli proces sa potpunim prokuvavanjem. Kroz istoriju, soda koja je korišćena u hladnom procesu bila je i sama proizvedena iz jednostavnih polaznih sastojaka, kišnice i pepela. Proizvođači sapuna su smatrali da je rastvor sode spreman za upotrebu ako bi u njemu plutalo ubačeno jaje. Soda iz ovakvog procesa iz kućne radinosti bila je nepredvidiva, te je stoga na kraju dovela do otkrića natrijum hidroksida, koji je otkrio engleski hemičar Ser Hamfri Dejvi početkom XIX veka. Proizvođač koji se odlučio za hladni postupak prvo potraži saponifikacionu vrednost za svaku pojedinačnu mast na spisku specifikacija različitih ulja. Spiskovi sa specifikacijama ulja sadrže rezultate laboratorijskih testova za svaku mast, uključujući i njenu preciznu saponifikacionu vrednost. Saponifikaciona vrednost za navedenu mast će varirati u zavisnosti od godišnjih doba i vrste uzorka. Ova vrednost se koristi za računanje tačne količine kalijum hidroksida koji treba da reaguje sa mašću da bi nastao sapun. Saponifikaciona vrednost mora da se prevede u ekvivalentnu vrednost natrijum hidroksida za upotrebu u proizvodnji sapuna hladnim procesom. Višak neizreagovane sode u sapunu dovešće do veoma visoke pH vrednosti i može da izazove opekotine ili iritacije kože; premalo sode daje mastan sapun. Većina proizvođača formuliše recepte sa 2% - 5% manje sode, tako da sva soda izreaguje, a višak masti zaostane, dajući nežniji sapun. Soda se rastvori u vodi. Potom se ulja zagreju ili istope ako su na sobnoj temperaturi bila u čvrstom stanju. Kada su ulja u tečnom stanju a soda u potpunosti rastvorena u vodi, dve tečnosti se pomešaju. Ova smeša soda-ulje se meša sve dok se dve faze (ulje i voda) ne emulguju u potpunosti. Emulgacija se vizuelno najlakše uočava kada sapun počne da pokazuje “trag”, odnosno, zgušnjavanje smeše (današnji amateri - proizvođači sapuna često koriste štapni mikser da ubrzaju ovaj proces). Postoje različiti nivoi traga. U zavisnosti od toga kako će aditivi uticati na trag, mogu da se dodaju u laki trag, srednji trag ili teški trag. Nakon mnogo mešanja, smeša dobija gustinu retkog pudinga. “Trag”, grubo govoreći, odgovara viskoznosti. Etarska ulja i mirisna ulja mogu da se dodaju u početna ulja za saponifikaciju, ali čvrsti aditivi kao što su biljke, trave, ovsene mekinje ili drugi aditivi najčešće se dodaju u laki trag, kada smeša tek počne da se zgušnjava. Smeša se zatim izliva u kalupe, održava toplom pomoću peškira ili ćebadi i ostavlja kako bi se saponifikacija nastavila 12 do 48 časova (sapuni od mleka i drugi sapuni kojima su dodati šećeri su izuzetak. Oni obično ne zahtevaju izolaciju; prisustvo šećera ubrzava reakciju, a time i oslobađanje toplote). U toku ovog perioda, normalno je da sapun prođe kroz „gel fazu“, u kojoj neprozirni sapun postaje donekle proziran na nekoliko časova, pre nego što ponovo postane neproziran. Nakon perioda izolacije, sapun je dovoljno čvrst da se izvadi iz kalupa i iseče na komade. Od tog trenutka bezbedno je koristiti sapun, jer je saponifikacija suštinski završena. Ipak, sapuni dobijeni hladnim procesom se obično ostavljaju u periodu “sazrevanja”, kako bi dodatno očvrsnuli, sušenjem na rešetki 2-6 nedelja pre upotrebe. U periodu sazrevanja, male količine zaostale sode troše se u sporoj saponifikaciji, sve do potpune potrošnje, a višak vode isparava. U toku procesa sazrevanja, neki molekuli na spoljašnjem sloju čvrstog sapuna reaguju sa ugljen dioksidom iz vazduha, dajući pahuljičasti sloj natrijum karbonata. Ova reakcija je intenzivnija ukoliko je masa izložena vetru ili niskim temperaturama.\nU toplom procesu, sapun se proizvodi pospešivanjem reakcije saponifikacije dodavanjem toplote, koja ubrzava reakciju. Za razliku od sapuna dobijenih hladnim procesom, u toplim procesima ulja se u potpunosti saponifikuju do kraja procesa obrade, dok se kod hladnog procesa veći deo reakcije saponifikacije odvija nakon što se smeša ulja i sode izlije u kalupe. U toplom procesu, hidroksid i masti se zagrevaju i mešaju na temperaturi od 80-100oC, što je nešto ispod temperature ključanja, sve do završetka saponifikacije. Pre pojave moderne naučne opreme, proizvođači su određivali kraj saponifikacije pomoću čula ukusa (oštri, prepoznatljivi ukus hidroksida nestaje nakon saponifikacije) ili posmatranjem: iskusno oko može da odredi kada nastaje gel faza, a kada je saponifikacija potpuna. Početnici mogu da pronađu informacije o tome istraživanjem, ili pohađanjem kurseva. Ne preporučuje se probanje sapuna da bi se utvrdilo da li je gotov, jer su natrijum i kalijum hidroksid, kada nisu saponifikovani, veoma kaustični. Prednost procesa sa potpunim prokuvavanjem u dobijanju sapuna je u tome što nije neophodno da se precizno izračuna količina hidroksida koja je potrebna. Ovaj proces nastao je u vreme kada čistoća alkalnih supstanci nije bila pouzdana, a moguće je koristiti i prirodne alkalije, kao što su pepeo drveta i naslage potaša. U procesu sa potpunim prokuvavanjem, smeša se zapravo ostavlja da ključa (100+oC) pa se, nakon što se saponifikacija završi, “čisti sapun” izdvaja iz rastvora dodavanjem soli, dok se višak tečnosti odvaja ceđenjem. Ova tečnost sa sobom odnosi veći deo nečistoća i obojenih jedinjenja iz masti, ostavljajući za sobom čistiji, belji sapun iz koga je uklonjen skoro sav glicerol. Topli, meki sapun se zatim upumpava u kalup. Potrošeni rastvor hidroksida se zatim obrađuje kako bi se iz njega izdvojio glicerol.\nKalup za pravljenje sapuna iz fabrike „Nevena Leskovac”, 1954. godina.\nŠipke sapuna nakon vađenja iz kalupa.\nMnogi komercijalno dostupni kalupi za sapune izrađeni su od silikona ili različitih vrsta plastike, iako mnogi hobisti koji se bave izradom sapuna koriste kartonske kutije obložene plastičnom film folijom. Drveni kalupi sa silikonskom oblogom takođe su lako dostupni opštoj javnosti. Sapuni mogu da se izrađuju u obliku dugačkih kvadara (šipki) koji se seku u pojedinačne komade, ili da se izlivaju u kalupe koji već daju gotove pojedinačne komade sapuna.\nPrečišćavanje i završna obradaУреди\nU procesu sa potpunim prokuvavanjem, u industrijskim razmerama, sapun se dalje prečišćava kako bi se uklonio eventualno zaostali višak natrijum hidroksida, glicerol i druge nečistoće, obojena jedinjenja itd. Ove komponente se uklanjaju prokuvavanjem koagulata sapuna u vodi a potom taloženjem sapuna isoljavanjem. U ovoj fazi, sapun i dalje sadrži previše vode, koju je potrebno ukloniti. To se tradicionalno postizalo primenom valjaka za sušenje, čijom upotrebom su se dobijali opiljci sapuna koji su se često koristili 40-ih i 50-ih godina XX veka. Ovaj proces kasnije je zamenjen sušenjem rasprskavanjem, a potom i vakuumskim sušačima. Suvi sapun (oko 6-12% vlage) se potom sabija u sitne granule ili rezance. Ove granule ili rezanci su zatim spremni za završnu obradu, proces u kojem se sirov granulisani sapun prevodi u proizvod koji je moguće prodati na tržištu, obično u komade. Granule sapuna se kombinuju sa mirisima i drugim materijalima, te se mešaju do homogenosti u amalgamatoru (mešalici). Ova masa se zatim iz mešalice prebacuje u sud za rafinisanje, koji pomoću spiralnog nosača (svrdla) potiskuje sapun kroz fino žičano sito. Iz suda za rafinisanje, sapun prelazi preko valjkastog rendeta (Francusko mlevenje ili tvrdo mlevenje), u postupku sličnom onom koji se koristi za satiniranje papira ili plastike, ili u izradi čokoladne mase. Sapun se zatim propušta kroz jedan ili veći broj dodatnih sudova za rafinisanje, kako bi sapunska masa postala još plastičnija. Neposredno pre ekstruzije (oblikovanja), masa prolazi kroz vakuumsku komoru kako bi se uklonio sav eventualno zarobljeni vazduh. Potom se oblikuje u dugačak kvadar, seče na odgovarajuće dužine, propušta kroz detektor za metal a potom sabija u poželjan oblik u rashlađenim alatima. Presovani komadi sapuna pakuju se na različite načine. U masu mogu da se dodaju pesak ili plovućac, kako bi se dobio abrazivni sapun. Abrazivna sredstva služe da uklone mrtve ćelije s površine kože koja se čisti. Ovaj proces se naziva piling. Mnogi noviji materijali, koji su delotvorni, a koji nemaju oštre ivice i lošu distribuciju veličine čestica koje ima plovućac, koriste se za izradu piling sapuna. Nanoskopski metali se često dodaju u određene sapune, i kao boje i zbog svojih antibakterijskih svojstava. Titanijum dioksid u prahu često se koristi u te svrhe u izrazito “belim” sapunima. Jedinjenja nikla, aluminijuma i srebra se ređe koriste. Ovi metali pokazuju oligodinamički efekat kada su u dodiru sa bakterijama, čime se ometaju njihovi životni procesi, te one umiru. Kako deo metala zaostaje na koži i u porama, blagotvorno dejstvo može da se produži i na vreme posle pranja, što pomaže u smanjivanju bakterijske kontaminacije i smanjuje nastanak neprijatnog mirisa poreklom od bakterija na površini kože.\nAzul e branco soap – plavo-beli sapun\nRučno rađeni sapuni prodaju se u gradu Jeru, Francuska\nTradicionalni Sapun iz Marselja\nNa ovom snimku mehur od sapuna uredno je postavljen na sneg da ne pukne. Hladna spoljna temperatura (-7°C) dovela je do promene agregatnog stanja: mehur se smrznuo i formirao kristale leda.\n^ Međunarodna unija za čistu i primenjenu hemiju. "IUPAC Gold Book - soap". Kompendijum Hemijske Terminologije Internet edition.\n^ NIIR board. Handbook on Soaps, Detergents & Acid Slurry (2nd изд.). Asia Pacific Business Press Inc. ISBN 978-81-7833-093-8.\n^ IUPAC. "IUPAC Gold Book – soap" Compendium of Chemical Terminology, 2nd ed. (the "Gold Book"). Compiled by A. D. McNaught and A. Wilkinson. Blackwell Scientific Publications, Oxford (1997). XML on-line corrected version: created by M. Nic, J. Jirat, B. Kosata; updates compiled by A. Jenkins. ISBN 978-0-9678550-9-7.. doi:10.1351/goldbook. Приступљено 2010-08-09\n^ а б Cavitch, Susan Miller (1994). The Natural Soap Book. Storey Publishing. ISBN 978-0-88266-888-8. .\n^ How to make handmade vegetable soap May 23, 2014, from http://howikis.com/Make_Handmade_Vegetable_Soap Архивирано на сајту Wayback Machine (11. јул 2014)\n^ Willcox, Michael (2000). „Soap”. Ур.: Hilda Butler. Poucher's Perfumes, Cosmetics and Soaps (10th изд.). Dordrecht: Kluwer Academic Publishers. стр. 453. ISBN 978-0-7514-0479-1. »The earliest recorded evidence of the production of soap-like materials dates back to around 2800 BCE in ancient Babylon.«\n^ Noted in Levey, Martin (1958). „Gypsum, salt and soda in ancient Mesopotamian chemical technology”. Isis. 49 (3): 336—342 (341). JSTOR 226942. doi:10.1086/348678.\n^ Pliny the Elder, Natural History, XXVIII.191. See also Martial, Epigrammata, VIII, 33, 20.\n^ Aretaeus, The Extant Works of Aretaeus, the Cappadocian, ed. and tr. Francis Adams (London) 1856:238 and 496, noted in Michael W. Dols, "Leprosy in medieval Arabic medicine" Journal of the History of Medicine 1979:316 note 9; the Gauls with whom the Cappadocian would have been familiar are those of Anatolian Galatia.\n^ soap. Etymonline.com. Приступљено 2011-11-20.\n^ а б Partington, James Riddick; Bert S Hall (1999). A History of Greek Fire and Gun Powder. JHU Press. ISBN 978-0-8018-5954-0.\n^ а б Jones, Geoffrey (25. 2. 2010). „Cleanliness and Civilization”. Beauty Imagined: A History of the Global Beauty Industry. Oxford University Press. ISBN 978-0-19-160961-9.\n^ Benn, Charles (2002). veryday Life in the Tang Dynasty. Oxford University Press. стр. 116. ISBN 978-0-19-517665-0.\n^ BBC Science and Islam Part 2, Jim Al-Khalili. BBC Productions. Приступљено 30 January 2012.\n^ Phillips, Michael (11. 3. 2008). „Nablus' olive oil soap: a Palestinian tradition lives on”. Institute for Middle East Understanding (IMEU). Архивирано из оригинала на датум 20. 7. 2008. Приступљено 27. 3. 2008.\n^ „Craft Traditions of Palestine”. Sunbula. Архивирано из оригинала на датум 21. 3. 2008. Приступљено 18. 4. 2008.\n^ footnote 48, pp. 104, Understanding the Middle Ages: the transformation of ideas and attitudes in the Medieval world, Harald Kleinschmidt, illustrated, revised, reprint edition, Boydell & Brewer. 2000. ISBN 978-0-85115-770-2..\n^ Anionic and Related Lime Soap Dispersants, Raymond G. Bistline, Jr., in Anionic surfactants: organic chemistry, Helmut Stache, ed., Volume 56 of Surfactant science series. CRC Press.1996., chapter 11. ISBN 978-0-8247-9394-4. стр. 632.\n^ Robinson, James Harvey (1904). Readings in European History: Vol. I. Ginn and co.\n^ Nef, John U. Comparison of Industrial Growth in France and England from 1540 to 1640: III (1936). „A”. The Journal of Political Economy. 44 (5): 643—666 (660ff.). JSTOR 1824135. doi:10.1086/254976.\n^ L. Barthélemy, "La savonnerie marseillaise", 1883, noted by Nef 1936:660 note 99.\n^ McNeil, Ian (1990). An Encyclopaedia of the history of technology. Taylor & Francis. стр. 2003—205. ISBN 978-0-415-01306-2.\n^ „Colgate-Palmolive Company History: Creating Bright Smiles for 200 Years”. Colgate-Palmolive Company. Архивирано из оригинала на датум 2. 5. 2006. Приступљено 17. 10. 2012.\n^ „The History of Liquid Soap”. Blue Aspen Originals. Приступљено 17. 10. 2012.\n^ „Quality Laboratory Oil Examination Proceedures and Practices”. American Oil Chemists' Society. Архивирано из оригинала на датум 25. 12. 2012. Приступљено 17. 12. 2012.\nGarzena, Patrizia, Tadiello, Marina (2004). Soap Naturally - Ingredients, methods and recipes for natural handmade soap. Programmer Publishing. ISBN 978-0-9756764-0-0. CS1 одржавање: Вишеструка имена: списак аутора (веза)\nWillcox, Michael (2000). „Soap”. Ур.: Hilda Butler. Poucher's Perfumes, Cosmetics and Soaps (10th изд.). Dordrecht: Kluwer Academic Publishers. стр. 453.\nNIIR board. Handbook on Soaps, Detergents & Acid Slurry (2nd изд.). Asia Pacific Business Press Inc. ISBN 978-81-7833-093-8.\nSapun на Викимедијиној остави.\nKratka istorija sapuna Архивирано на сајту Wayback Machine (23. септембар 2010)\nSrednjovekovna izvorna knjiga\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Sapun&oldid=24620403”\nПоследњи пут уређено на датум 24. јун 2022. у 21:56\nДатум и време последње измене странице: 24. јун 2022. у 21:56


ICJ izriče presudu u sporu Makedonije i Grčke 5. decembra\nMeđunarodni sud pravde (ICJ) donijet će 5. decembra presudu u sporu između Makedonije i Grčke oko imena bivše jugoslavenske republike, saopšteno je u četvrtak iz ovog suda.\n"Međunarodni sud pravde, glavni sudski organ Ujedinjenih naroda, donijeće 5. decembra 2011. godine presudu u predmetu koji se odnosi na primjenu privremenog sporazuma od 13. septembra 1995. godine", navodi se u saopštenju ICJ-a.\nAtina od 1991. godine blokira međunarodno priznanje Makedonije pod ovim imenom smatrajući da ono pripada njenoj nacionalnoj historijskoj baštini.\nMakedonija se u novembru 2008. godine obratila ICJ-u s molbom da Sud naredi Grčkoj da se prestane protiviti njenom ulasku u Organizaciju Sjevernoatlantskog sporazuma (NATO) i u bilo koju drugu međunarodnu organizaciju.\nMakedonija predbacuje Grčkoj da je stavila veto na njen ulazak u NATO u aprilu 2008. godine i da je prekršila privremeni sporazum zaključen između dvije zemlje 1995. godine, kojim su regulirani njihovi bilateralni odnosi.\nMakedonija je primljena u NATO 1993. godine, pod privremenim imenom "Bivša Jugoslavenska Republika Makedonija" (FYROM). Više od 120 zemalja, među kojim Rusija i SAD, priznalo je ovu balkansku zemlju pod imenom "Republika Makedonija".


Premijer Krivokapić: Nedavne izjave zvaničnika Srbije nezabilježene u istoriji Crne Gore\nPremijerski sat – Premijer Krivokapić: Nedavne izj...\nPremijerski sat – Premijer Krivokapić: Nedavne izjave zvaničnika Srbije nezabilježene u istoriji CG, vrijeme da akcenat stavimo na ono što nas spaja, a ne razdvaja\nObjavljeno: 24.06.2021. • 12:15 Autor: Kabinet predsjednika Vlade Crne Gore\nVlada Crne Gore aktivno radi na nadogradnji odnosa sa svim svojim susjedima kako bi svojim primjerom dala podstrek za demokratski, ekonomski i svaki drugi napredak regiona. Smatramo da smo u sprovođenju te politike vrlo uspješni i prepoznati van granica našeg regiona. Mi nemamo otvorenih pitanja sa svojim susjedima, i dosljedni smo u sprovođenju ovog cilja, ne samo kroz prizmu evropske i evro-atlanske integracije već i kao svom nedvosmislenom i trajnom opredjeljenju“, naglasio je premijer Krivokapić.\nPremijer je kazao i da je u više navrata istaknuto da je Crna Gora posvećena razvoju dobrosusjedskih odnosa sa Republikom Srbijom.“Pokušali smo sve što je do nas i možda najbolji način je da smo sarađaivali tamo gdje moramo a to je na nivou ministara. Jedino premijer nije posjetio Srbiju“, kazao je premijer Krivokapić.\nPremijerski sat Zdravko Krivokapić „Crno na bijelo"


Čvrstinom napasti favorita - CdM\nKošarka Mornar gostuje crvenoj zvezdi\nČvrstinom napasti favorita\nNikad do sada sa tako izraženim ambiciji ama i zasluženom reputacijom kandidata za najviši plasman u ABA ligi, Mornar nije išao na gostovanje evroligašu Crvenoj zvezdi u Beogradu.\nUtisak je iz prethodne četiri odlične partije i pobjede, da Barani imaju šansu protiv defaznivno moćne ekipe, koja je ipak i dalje u procesu selektiranja tima. Duel neporaženih ABA timova je test trenutnog kvaliteta i za Mornar i za Zvezdu. Istovremeno i nova jesenja poslastica regionalne košarke i derbi kola. Sa odlično demonstriranom igrom u posljednje dvije sedmice, ne samo u napadu nego u oba pravca igre, naš predstavnik ima dovoljno razloga da se nada pobjedi nad favoritom.\n“Igramo zaista dobro i puni samopouzdanja stižemo u Beograd. Naravno, Zvezda je uvijek Zvezda i biće veoma teško osvojiti bodove na njenom terenu. Na njenu čvrstu igru, moramo odgovoriti našom čvrstom igrom. Još ranije smo podigli naše standarde na najviši nivo, što znači da u svaki meč ulazimo s namjerom da osvojimo bodove. Ali, kako će se stvari odvijati u Beogradu, ostaje da se vidi. Idemo, kao što kaže naš trener, da se izmjerimo sa jednom moćnom ekipom kakva je, u svakom slučaju, Crvena zvezda”, rekao je Sead Šehović, krilo Mornara i naš reprezentativac.\nSpremni da odgovore\nZa Mornar, činjenica da je klub zaslužio da ga smatraju izuzetno opasnim rivalom za evroligaša Zvezdu u ABA derbiju, je potvrda uspona kluba.\n“Kad sam vidio najavu Zvezdinih utakmica i da stoji da je na kraju sedmice očekuje derbi sa Mornarom u ABA ligi malo sam se trznuo, ali lijepo je da nas ljudi smatraju ekipom za derbije. U ABA ligi ima još veoma dobrih ekipa kao što su Budućnost, Cedevita Olimpija, Partizan, evo, i mi smo u tom društvu i zbog toga smo izuzetno ponosni, kao što smo ponosni na činjenicu da smo najbolji klub na Jadranu”, kazao je trener Barana Mihailo Pavićević.\nPo ocjeni regionalne i evropske košarkaške javnosti, Mornar u ovom momentu možda ima i prednost u opcijama u napadu. Za Zvezdu će u ovom meču debitovati povratnik, plejmejker Tejlor Ročesti, kao i mladi centar Emanuel Tejlor. Startnu ,,četvorku rival Barana tek čeka, trebao bi to biti slavni Džimi o’Brajant, ali ugovor još nije ozvaničen.\n“Utakmica sa Zvezdom biće sudar dvije različite koncepcije, dva različita stila. Onaj koji mi gajimo, fudbalskim žargonom je napadački, tako nam je ekipa i profilisana. A onaj koji Zvezda forsira je kroz izuzetno čvrstu odbranu, koja ne dozvoljava protivniku da se razigra i koja razbija sve kretnje, pogotovo pozicione napade. U takvoj igri pitanje je kako ćemo se snaći. U pripremnom periodu odigrali smo jednu utakmicu sa crveno-bijelima i osjetili moć te njihove igre. Nadam se da ćemo ovoga puta biti spremniji da odgovorimo na tu čvrstu odbranu. Ujedno, moramo biti na visini zadatka što se tiče defanzive jer Zvezda je evroligaš, najmoćnija ekipa u ABA ligi i kroz igre koje je pružila na početku sezone potvrdila je da je glavni favorit za titulu u regionalnom takmičenju”, dodao je Pavićević.\nOdlična defanziva karakterisala je igru Mornara u prethodnim mečevima, ali trener Pavićević ipak u tom segmentu vidi prednost protivnika.\n“Za razliku od nas, Zvezda ima u oba smjera jaku igru. Mi još uvijek radimo na našoj odbrani. Na prethodnim utakmicama je odbrana dobro funkcionisala, nadam se da ćemo je zadržati na tom nivou i u Beogradu, jer Zvezda, kao i mi, ima izuzetne pojednice, izuzetne napadače. U svakom slučaju, očekuje nas jedna, nadam se, vrlo interesantna utakmica u kojoj će, nažalost, uživati samo gledaoci kraj malih ekrana. Zao mi je što neće biti publike, a posebno mi je žao što naši navijači ne mogu da uživaju u našim partijama koje pružamo u ,,Topolici, ali tako je kako je. Nadam se da ćemo, prije svega, svi ostati zdravi i završiti ovu sezonu kako treba”, zaključio je Pavićević.\nMornar će već u utorak veče gostovati Bulonj Metropolitanu u Parizu u 4. kolu Evrokupa.\nTagsABA liga KK Crvena Zvezda KK Mornar


HOTEL ELEGANT LUX 4* - Bansko / Bugraska\nHotel Elegant Lux nalazi se 250 metara od početne stanice ski gondole, 650 metara od centra Banskog.\nHotel Elegant Lux nalazi se 250 metara od početne stanice ski gndole, 650 metara od centra Banskog.\nHotel: 47 smeštajnih jedinica,lobi bar, restoran,dnevni bar, bazen, ski depo, stoni tenis, bilijar, spa centar, džakuzi, sauna, parno kupatilo, fitnes,transport do početne stanice ski gondole\nStudio: jedna soba sa dva normalna ležaja + pomoćni krevet na razvlačenje, kuhinjski deo, telefon, frižider, SAT TV, kupatilo sa tušem I WC-om. Minimum za smeštaj: 2 odrasle osobe Maksimum za smeštaj: dve odrasle osobe+jedno dete do 12,99 godina ili tri odrasle osobe\nApartmani 2+2 pax: Spavaća soba sa dva kreveta, dnevna soba sa sofom na razvlačenje ,opremljena kuhinja, kupatilo, Sat tv, telefon, frižider, kupatilo sa tušem I WC-om.\nMinimum za smeštaj: 2 odrasle osobe Maksimum za smeštaj: dve odrasle osobe+ dvoje dece do 12,99 godina ili tri odrasle osobe\nApartmani 4+2 pax: Spavaća soba sa dva kreveta, druga spavaća soba sa dva kreveta, dnevna soba sa sofom na razvlačenje, opremljena kuhinja, Sat tv, telefon, frižider, kupatilo sa tušem I WC-om. Minimum za smeštaj: 4 odrasle osobe Maksimum za smeštaj: četiri odrasle osobe+ dvoje dece do 12,99 godina ili pet odraslih osoba\nIshrana: Švedski sto-doručak\nBANSKO (Bugarska) SKIJANJE - IZDVAJAMO 2021.\nBansko Zimovanje 2021 i ove godine vam može doneti nova iskustva i fotografije za pamćenje. U Bugarskoj - Bansko se i dalje koristi njihova valuta Lev. Vizni režim je ukinut sa ukidanjem viznog režima za zemlje potpisnica Šengenskog sporazuma. Prilikom putovanja za Bansko, pri ulasku u Bugarsku obavezno kupite vinjete koje imaju različito vremensko trajanje. Vinjete možete kupiti na skoro svim pumpama i radnjama. Kazne za saobraćajne prekršaje mogu biti visoke a kazne se naplaćuju čak i za putnike koji na zadnjem sedištu automobila ne vežu pojas. Do Banskog od Beograda ima oko 530km.\nBar, Bilijar, Frižider, Sat TV, Đakuzi, Fitnes centar, Kuhinja, Restoran, Spa centar, Stoni tenis, Unutrašnji bazen, Sauna\nVaš utisak za: HOTEL ELEGANT LUX 4* - Bansko / Bugarska


Autor Tema: IX otvoreno prvenstvo Crne Gore u prognozi vremena (Pročitano 21321 puta)\n« Odgovor #120 poslato: 08. Decembar 2015. u 16:43 »\nSamo da podsetim ljude da do ponoci posalju prognozu, ima vremena i za to posle Lige Sampiona Ocekuje nas tesko i veoma zanimljivo kolo\n« Odgovor #121 poslato: 08. Decembar 2015. u 18:54 »\nХвала Барт, ја сам прошли пут заборавио да пошаљем прогнозу :nelupaj:\n« Odgovor #122 poslato: 15. Decembar 2015. u 15:27 »\nJoš danas šaljite prognoze i onda je gotovo za ovu godinu ;D\nJa sam svoju poslao upravo, u prošlom kolu sam imao šansu da malo sustignem prednost i borbu za drugo mesto, ali su ipak dva boda otišla na stranu ostalih protivnika, tako da je to-to što se mene tiče. Prva dva kola jako slaba, a posle je dosta bodova otišlo, pre svega na Tmin a i na maksimalne temperature... Ne znam koje je moje učešće 5 ili 6, ali ocenio bi ovogodišnje izdanje kao jedno od najtežih\n« Odgovor #123 poslato: 15. Decembar 2015. u 20:06 »\nTako je Dejo, polako dođosmo do kraja ovog takmičenja, koje je kao i pretodnih par, ostalo slabo propraćeno na našem forumu. Tokom prva 3-4 takmičenja je nekako bila drugačija atmosfera koju je takmičenje donosilo na forumu, sjećam se da su aktivno pratili diskusiju čak i neki forumaši koji se nisu takmičili. Vjerovatno je takmičenje vremenom dosadilo ljudima, i otud ovako slaba zainteresovanost i praćenje.\nPlasman Serbianmeteovaca generalno nije loš. Iskusni takmičari su uglavnom u gornjoj polovini tabele, debitanti su se lijepo snašli. Bilo je i boljih rezultata, ali sve je to ok. Svojim plasmanom sam zadovoljan. Naravno da uvijek može bolje, ali i pored pauze od dvije godine, popravio sam se u prognozi temperatura. Mnogo poena sam bezveze izgubio na padavine i vjetar, i učinio završnicu neizvjesnom.\nOčekujem vašu podršku u preksutrašnjem finalu. Istina da mi osvajanje takmičenja nije bio cilj kad sam se prijavio, ali kad sam već tokom cijelog bio u samom vrhu, šteta bi bilo da ispustim to u poslednjem. Evo rezultata u ukupnom skoru pred poslednje kolo:\nHIBU TEAM 48\nMecava BP 47\nEl Niño 43\nAca Asceric 25\n« Odgovor #124 poslato: 17. Decembar 2015. u 10:55 »\nAjmoo!!! Držim fige, što se kaže.\n« Odgovor #125 poslato: 17. Decembar 2015. u 13:23 »\nVetar mi otkinuo jedan bod, a za PG mi fali 0.3, odnosno 0.5 u ULC. U svakom slučaju konačno minimalna nije ispod moje prognozirane, a maksimalne nisu iznad ;D\n« Odgovor #126 poslato: 17. Decembar 2015. u 15:54 »\nZavrseno je takmicenje ovo su konacni rezultati...Bilo je zabavno i zanimljivo, nadam se da cu i sledece godine ucestvovati ali to cemo videti sledece godine... Ja sam svojim rezultatom zadovoljan narocito poslednjim kolom iako su mi za 1m/s izmakli maksimalnih 9 bodova. Na cg forumu sam cestitao Milosu a ovde i ostalim takmicarima sa naseg foruma cestitam na borbi do kraja...\nDobitna kombinacija u poslednjem kolu II ciklusa i poslednjem kolu MO IX\nULC 13.2 0\nPOD 12.6 0\nZAB 4.4 0\nVjetar (Ul+Pg+Za) 12\nČetiri takmičara su u ovom kolu osvojila maksimalan broj poena\nHIBU TEAM 8\nEl Niño 7\nPobjednik drugog ciklusa je Gustav :45:\nMecava BP 32\nHIBU TEAM 30\nEl Niño 27\nAca Asceric 5\nPobjednik takmičenja je, skoro neprikosnoveni, Stormbringer :111:\nDado 59 (53.5)\nGustav 59 (54.1)\nNikola 59 (58.5)\nHIBU TEAM 56\nMecava BP 53\nEl Niño 50\nNajbolji prognozer Tmin je Dule 97 :109:\nDule97 9 (7.\nGustav 9 (8.\nDado 9 (9.3)\nHIBU TEAM 6\nAca Asceric -1\n« Poslednja izmena: 17. Decembar 2015. u 16:08 Bart »\n« Odgovor #127 poslato: 18. Decembar 2015. u 00:35 »\nČestitke kolegi Miloshu na potpuno zasluženoj pobedi ! Baš mi je drago da je SM-ovac osvojio ovo takmičenje\nOd ostalih sa foruma,Dejo a Dikile ,odmah iza smo Boce i ja.\nNakon prošlogodišnjeg prvog nastupa,kada sam svakako bio zadovoljan kakvim god rezultatom (čini mi je isto je bila sredina,samo par pozicija niže),sada sam već ipak malo nezadovoljan.\nMoglo je tu puno bolje,nekoliko puta stvarno nisam imao ni sreće,a i svaki "rizik" na koji sam igrao u pojedinim kolima nijednom nije prošao,te sam samo bespotrebno gubio bodove.\nZa sledeće takmičenje lov u Top 5 je prosto imperativ\n« Odgovor #128 poslato: 18. Decembar 2015. u 08:25 »\nČestitke Miloše! Pokazao si stvarno izuzetan kvalitet u prognozama. Svaka čast!!!\nČestitke i ostalim učesnicima pogotovu SM članovima.\nJa sam posle prošlogodišnje pauze, pre svega imao za cilj da uživam u čarima CG vremena.\nI tako je i bilo. Uživao potpuno u druženju sa ostalim učesnicima, uživao u nepredvidljivosti vremena u CG, uživao u nerviranju oko loših procena, ....\n« Odgovor #129 poslato: 18. Decembar 2015. u 08:55 »\nČestitke svim učesnicima, pogotovo članovima SM foruma. Ponovo ste osvetlali obraz našem forumu.\nMiloše svaka čast!!!\n« Odgovor #130 poslato: 18. Decembar 2015. u 09:00 »\nSvaka cast Milose na pobedi i ostalim serbianmeteovcima na rezultatima. Nisu svi zadovoljni ostvarenim uspehom-ali vazno je ucestvovati, pa se verovatno vidimo do godine, kada cu se i ja prijaviti. Cast je i privilegija biti serbianmeteovac!!!\n« Odgovor #131 poslato: 18. Decembar 2015. u 13:50 »\nNadam se da će nas naredne godine biti još više.\n« Odgovor #132 poslato: 18. Decembar 2015. u 15:29 »\nCestitam Milose, svaka cast!\nCestitam svim kolegama na rezultatima, a pre svega debitantima koji su se odlucili da ucestvuju u takmicenju.\n« Odgovor #133 poslato: 22. Decembar 2015. u 09:42 »\nDobitnici nagrada na MO IX treba da posjete forum HMZCG. Poslane su im privatne poruke sa instrukcijama za podizanje osvojenih nagrada.


Jedan od vodećih uzročnika slabljenja i gubitka vida je dijabetes. Ova bolest pogađa sve delove oka, zbog toga su važni redovni oftamološki pregledi.\nDijabetesna retinopatija se javlja nakon 5 godina trajanja dijabetesa tip 1, a može biti prisutna u dijabetesu tip 2 već u vreme postavljanja dijagnoze. Hipertenzija može ubrzati nastanak i progresiju retinopatije. O promenama na oku i metodama u lečenju dijabetesne retinopatije, govori doc. dr Vesna Jakšić.\n1.Kakve promene se mogu pojaviti na oku?\nDr Vesna Jakšić: Promene koje su fatalne po vid i koje vode ka slepilu su dijabetička retinopatija i makulopatija. Ako se ova stanja ne leče i ne prepoznaju, siguran su put ka potpunom gubitku vida pre ili kasnije. Iz tog razloga je bliska saradnja između endokrinologa i oftamologa od velikog značaja za pacijente.\nKada pacijent dođe na pregled kod endokrinologa, u prvom krugu ispitivanja, on bude upućen na oftamološki pregled.\nNa očnom dnu se vide promene različitog kvaliteta, u zavisnosti od toga:\nKoliko je šećer dugo trajao.\nKoliko je glikemija bila povišena.\nKolika je starost pacijenta.\nU takvim situacijama se na očnom dnu vide različita krvarenja, zone bez kiseonika, pojave novih krvnih sudova ili proliferacije.\nDijabetička retinopatija je izlečiva, može da se prati i kontroliše.\nPrva linija fronta je dobra metabolistička internistička kontrola, a na drugom mestu je redovna kontrola kod oftamologa, u onom ritmu kako oftamolog zakazuje.\nPostoje pacijenti sa dužim stažom dijabetesa, koji nemaju problema, stoga nije potrebno da dolaze češće od jednom u 6 meseci. Sa druge strane su novootkriveni pacijenti sa dijabetesom, kod kojih je kontrola poželjna na 8 nedelja. Gubitak vida nastaje ako se ošteti centar očnog vida (makula) ili žuta mrlja, ali i ako postoje velike zone na očnom dnu koje ostaju bez kiseonika. Ako se to desi na oku, isto se desilo na srcu, bubregu, mozgu.\n2.Kada je vreme za operaciju oka kod osoba sa dijabetesom?\nDr Vesna Jakšić: Dijabetička retinopatija je zapravo u sklopu dijabetesa. Kao što se na drugim mestima u organizmu javljaju mikroanginopatije, koje u osnovi imaju oštećenje zida krvnog suda, a kasnije dovode do različitih stepena oštećenja istog, isto se to može javiti na retini i očnom dnu.\n3 simptoma (glavni ukazatelji):\nPacijentima trnu ruke i noge, a oni to osećaju kao hladnoću ili bockanje. Dešava se da ne osećaju različite delove tela i ovosu simtomi, koji ukazuju na dijabetičku polineuropatiju .\nNakon toga stradaju bubrezi, čije se propadanje takođe ne primeti odmah, već njegovi krvni sudovi "pate" na jednaki način.\nNalaz na očnom dnu. Na očnom dnu, mali krvni sudovi počinju da se zatvaraju i nakon nekog vremena, nemaju funkciju da deo očnog dna snabdevaju kiseonikom i hranljivim materijama, te taj deo počinje da odumire.\n3.Koji su procesi lečenja obolelog oka kod osoba sa dijabetesom?\nDr Vesna Jakšić: Važno je da ljudi budu dobro informisani, jer ako znaju da prepoznaju simptome (koji su naizgled nespecifični), znaće da oni mogu da ukazuju na variranje glikemije. Zadnja faza je hirurško lečenje dijabetične retinopatije. Prvo se radi na tome, da pacijent redovno posećuje endokrinologa, zarad dobre\ninternističke i metaboličke kontrole, jer nema smisla lečiti pacijenta koji nije dobro regulisan.\nPromene na očnom dnu nisu ni malo benigdne, a dijabetička retinopatija može biti proliferativna i neproliferitivna. Kada dođe do proliferativne, to stanje je već ozbiljno, dok je sve pre toga, moguće kontrolisati. Prvo se leči internističnki, zatim laserima i postoji nova grupa lekova, koja se daje direktno u oko. To su anti vgf lekovi. Oni se daju zbog protiv krvnih sudova, koji su krenuli da bujaju i njihov rast se zaustavlja aplikacijom leka direktno u oko.\n4. Šta je flurosceinska angiografija i optička koherentna tomografija?\nDr Vesna Jakšić: To je već dugo poznata dijagnostička invazivna metoda, kojom se u venu pacijanta ubrizgava boja određene koncentracije. Boja posle određenog vremena iz ruke dolazi do oka. Kada dođe do oka, ona se različitim intenzitetom razliva po čitavom očnom dnu. Njen je zadatak da pomogne u određivanju polja, gde nema dovoljno krvnih sudova, kako bi se utvrdilo da li neki krvni sud curi. Ukoliko boja koja izlazi u krvni sud počne da izlazi u krvno tkivo, prvi je znak, da zid krvnog suda nije dobar i da zahteva lečenje. Na prvom mestu je lasersko lečenje.\nOptička koherentna tomografija više nije ekskluzivitet, to je aparat, koji ima svaka ozbiljnija ordinacija, koja se bavi patologijom dijabeta. Uz nju je moguće videti koliki je efekat dijabetesa na oku (prvenstveno se misli na žutu mrlju), na potpuno bezbedan način i nekoliko sekundi. Kod pacijenata sa dijabetesom se posmatra nekoliko stvari. Prvo, da li ima otoka u toj žutoj mrlji, koja može da bude razlog smanjenja vidne oštrine. Drugo, da li postoje oštećenja na granici između krvi i oka. Ako se uoče, tačno se zna, da je to mesto gde curi.\nAparati koji nisu škodljivi za zdravlje pacijenta, mogu da se koriste koliko god je potrebno, ni jedan ne daje oštećenje na očnom dnu bezbedni su.\nAngiografija je invazivna, jer se ubrizgava boja ostale, a ostali pristupi ne zahtevaju neku posebnu pripremu, sem što uvek preporučeno snimanje. Dokazano je, da nekada kada vidite zadnji deo oka, sve promene su zapravo na periferiji i to je problem.\noko lečenje dijabetes hipertenzija lecenje lecenje lecenje lecenje\n⇐ Novi urinarni kateter\nInsulinska pumpa ⇒


Museum of The High Plains : hoteli blizu, fotografije, adresa, Сједињене Државе plan, blizu, rezervacija\nMuseum of The High Plains (Сједињене Државе)\nAdresa: 413 Norris Avenue, Mc Cook, NE, 69001\nTelefon 1: 308-345-3661\nPozicija ovog hotela je jugozapad za grad McCook, a nalazi se u ulici P. O. Box 650, na samo 9 minuta hodom od centra grada.Stil ovog hotela kategorije dve zvezdice je Povoljan za grad McCook. U njemuNastavak ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Deo je lanca MS.Sakrijte\nNa 16 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 1103 EAST B ST sa pozicijom istok za grad McCook, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana Nastavakili planirate duži boravak.U hotelu Economy 8 McCook pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije jedna zvezdica za grad McCook: Besplatan parking. Stil ovog hotela je Porodičan.Deo je lanca MS.Ima brzu internet konekciju.Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nNalazi se u ulici 1 Bison Holiday Drive, pozicija mu je zapad za grad McCook, a od centra je udaljen samo 4 minuta kolima.Stil ovog hotela kategorije dve zvezdice je Povoljan za grad McCook. U njemu ćNastavakete naći razne usluge, a posebno Poslovni centar, Besplatan parking, Klimatizovano. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. Pripada hotelskom lancu HI.Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nDays Inn McCook ima 37 soba/e/u. Cene se kreću od 5 171 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa 2 QUEENS/NON SMOKING/ - HAIRDRYER/HBO/CLK RADIO/NastavakFR LOC CALLS - FREE CONT BRKFST/HSWI/FRIDGE/MICRO do soba tipa 2 ROOM FAMILY SUITE NON SMOKING - WITH 1 KING AND 2 QUEEN BEDS. - --NJK1Q2-- JACUZZI, MICROWAVE, FRIDG.Stil hotela Days Inn McCook je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Sobe za nepušače, Perionica, Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju, Klimatizovano. Nalazi se u ulici 901 North Hwy 83, pozicija mu je zapad za grad McCook, a od centra je udaljen samo 4 minuta kolima.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Pripada hotelskom lancu Days Inn.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer unutrašnji bazen. Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking.Sakrijte\nMcCook Army Air Base Site, McCook infos\nNorris Home State Historical, McCook infos\nHeritage Hills Golf Course, McCook infos


"Bićemo očevici raspada EU" | Serb.rs\nSerb.rs > SVET > „Bićemo očevici raspada EU“\n25. jula 2016. / Komentari su isključeni na „Bićemo očevici raspada EU“\nRaspad EU (foto ilustracija:fuckyeahtownplanning.tumblr.com)\n„Puč i nije bio iznenađenje, a propao je jer je ruska obaveštajna služba, koja prati i nadgleda turske vojne komunikacije iz Sirije, „pokupila“ izveštaj o pokušaju svrgavanja i ubistva Erdogana“, kaže u ekskluzivnom razgovoru za „Večernje novosti“ Engdal, američko-nemački nezavisni autor, novinar i istraživač geostrateških pitanja.\n„Hajde da vidimo najpre kako će teći dalji pregovori o gasovodu „Gasprom“ i drugim pitanjima, posebno kako će se odvijati situacija u Siriji. Rusija je zatražila od Erdogana da zaustavi pružanje podrške teroristima u Siriji. U ovom trenutku Vašington je u dilemi jer im je Turska hitno potrebna kao NATO-baza za Siriju, ali i šire. Erdogan je na tački sa koje nema povratka. Da li će se osmeliti da izvede Tursku iz NATO, videćemo vrlo brzo. Veliki su ulozi za sve „igrače“ sada – za Rusiju, za Asada, za Erdogana i za SAD“.\nKako bi se događaji i posledice puča u Turskoj mogli odraziti na Evropsku uniju, pogotovo posle nedavnog „bregzita“?\n„Ubeđen sam da ćemo biti očevici raspada EU kao političke tvorevine. Uslediće oslobađanje država iz tog saveza za koji je projekat postojao još 1950. godine u SAD s ciljem da se pomoću njega kontroliše Evropa. Danas je EU poput čudovišta u ime kojeg bezimene birokrate odlučuju o svim aspektima naših života, iz minuta u minut. Šarl de Gol je imao daleko bolji koncept – da nacionalne države sarađuju, pregovaraju o zajedničkim pitanjima, ali ostaju suverene u svakom aspektu. Italija je zreo kandidat za izlazak iz EU, kao i Mađarska, a uskoro možda i Francuska ako Le Pen dobije veću podršku. Tada će se sve razotkriti vrlo brzo. Reakcija protiv Brisela je tek počela. Valuta evro je potpuni promašaj. Uništava se ekonomija u Evropi u ime nekolicine velikih međunarodnih banaka, od kojih su neke na Volstritu. Na građanima Evrope je da odluče šta će biti njihova budućnost“.\n„Njihov vek zavisi od izvora koji ih finansiraju i obučavaju. Do sada su to bili Katar, Saudijska Arabija i donedavno Turska. Ako novac presuši, mislim da će presušiti i fanatizam“.\n„Pa, videli smo šta EU I NATO imaju da ponude Balkanu, a to nije ni naročito dobro, ni lepo“.\n„Liderstvo zavisi od same Srbije, od toga s čime će se ona rukovoditi i šta će drugima da ponudi. Ako Srbija bude sledila svoju sudbinu prema Istoku, može zaista da igra vodeću ulogu u regionu. Posle 1999. više puta sam posetio Hrvatsku i imao sam priliku da se uverim kako je njihovo pristupanje EU uništilo hrvatsku ekonomiju. Sada su – o ironije – članovi NATO, i to nakon što su NATO i SAD tokom 90-ih rasparčali Jugoslaviju ratom“.\n„Moja želja bi bila da Srbija, koja je izdržala neverovatne poteškoće kroz istoriju, pronađe strategiju za napredak izvan NATO. Bio sam u Srbiji i mogu da kažem da ste divni ljudi sa izuzetnom istorijom“.\n„Američka dominacija u političkom, kulturnom i ekonomskom smislu se raspada. Nije trajala duže od sedam decenija. Na horizontu je ono što ja volim da zovem evroazijski vek. Kina, Rusija, možda Iran, na neki način sada možda i Turska – angažovane su u najvećim infrastrukturnim projektima čovečanstva. Brze železničke veze rastu širom centralne Azije, stvarajući nova tržišta tamo gde nikada pre nisu postojala, razvijajući ogromne zlatne resurse i dajući svojim valutama solidnu podršku. Kakav je naš izbor? Ako mene pitate, parafraziraću Horasa Grilija: idi na Istok, mladi čoveče!“\nOznake: amerika, EU, kriza, puč, raspad, srbija, turska, vesti / Objavljeno u: SVET


SVJETSKI MEDIJI O OVOM BRUJE: Znate li ko je napravio ogromne kamene kugle pronađene u Zavidovićima? | Sarajevograd.INFO - Informativno zabavni portal\nHome \_ Bosna i Hercegovina \_ SVJETSKI MEDIJI O OVOM BRUJE: Znate li ko je napravio ogromne kamene kugle pronađene u Zavidovićima?\nSemir Osmanagić, koji tvrdi da je u martu otkrio veliku kamenu kuglu u Bosni i Hercegovini, pokrenuo je veliku debatu u naučnim krugovima: da li ju je stvorila Majka Priroda, ili pak izgubljena civilizacija?\nKugla pronađena u blizini Zavidovića, najveća je u velikoj grupi takvih objekata i djelimično izviruje iz zemlje, kaže Osmanagić koji je povodom ovog otkrića sada razgovarao sa novinarima Huffington Posta.\nKugla ima visok sadržaj gvožđa i teška je više od 30 tona.\n“To je možda i najveća kamena kugla na svijetu”, kaže Osmanagić, koji je već počeo da turistički promoviše svoje otkriće, ne čekajući potvrdu od ostatka naučnika.\nOvaj takozvani “bosanski Indiana Jones” posljednjih 15 godina bavi se proučavanjem praistorijskih fenomena i tvrdi da je u Visokom otkrio “Piramidu Sunca”.\n“Oni su imali visoku tehnologiju, drugačiju od naše. Znali su i moć geometrijskih oblika, jer je sfera jedan od najmoćnijih oblika zajedno sa piramidom i kupom”, tvrdi Osmanagić za navodnu drevnu civilizaciju koja je naseljavala tlo današnje Bosne i Hercegovine.\nIz naučnih krugova još niko nije podržao njegovo “otkriće”.\n“Ima nekih autentičnih nalaza na tom brdu, a čujem da je riječ o ostacima iz bronzanog doba, ili možda rimskim”, kaže Anthony Harding iz Evropske asocijacije arheologa za britanski Telegraph.\n“Spekulacije da se ispod nalaze 12.000 godina stare strukture su potpuna fantazija i svako sa osnovnim znanjem iz arheologije je svjestan toga”.\nI drugi Osmanagićev “pronalazak”, piramida u Visokom, privlači pažnju svjetskih medija.\nTu su i piramidalna planina Kilas u Tibetu, Belintas u Bugarskoj, plato Uluru u Australiji, arhipelag Socotra u Indijskom okeanu i Rila jezera u Bugarskoj. Prema ocjeni većeg broja čitalaca portala, među najjačim svjetskim energetskim centrima se nalazi i Bosanska dolina piramida.\nRazlozi su izuzetna starost kompleksa piramida u Visokom, podzemni tuneli i prostorije, energetski živa voda i ljekovite komore.\nnedim | Bosna i Hercegovina, Slider | 27. Aprila 2016. 13:46


TRAGEDIJA U ARGENTINI: U saobraćajnoj nesreći poginuo bivši nogometaš Barcelone... | Slobodna Bosna\nIgrao je na poziciji ofanzivnog veznog igrača, iz Barcelone je otišao u Santos, a zatim se vratio u Španiju.\nNekadašnji fudbaler Barcelone Maxi Rolon poginuo je u Argentini u saobraćajnoj nezgodi.\nNjegov auto je prešao u suprotnu traku, izletio je s puta i udario u drvo, što je izazvalo fatalan ishod.\nMaxi Rolon je rođen 1995. godine, a u Barceloni je proveo šest godina između 2010. i 2016.\nNastradao je i njegov brat Ariel Rolon, a obojica su bili dio Barcelonine čuvene škole fudbala "La Masije".\n"Ogorčeni smo zbog smrti Maxi Rolona, omladinskog fudbalera FC Barcelona od 2010. do 2016. godine. Izražavamo najdublje saučešće i šaljemo punu podršku njegovoj porodici. Počivaj u miru", napisali su Katalonci.\nRolon je igrao na poziciji ofanzivnog veznog igrača, iz Barcelone je otišao u Santos, a zatim se vratio u Španiju.


Potpuno besplatni tipovi za Bundesligu na bettingexpert-u\nHertha Berlin vs Union Berlin 1. Bundesliga\n5 dec. 17:30\nBayern Munich vs RB Leipzig 1. Bundesliga\n5 dec. 14:30\nFreiburg vs Borussia Moenchengladbach 1. Bundesliga\npetak, 11. decembar 2020\nutorak, 15. decembar 2020\nsubota, 2. januar 2021\nPostani tipster i osvoji vredne novčane nagrade!\nPOGLEDAJ TABELU SA NAGRADAMA\nU okviru Bundeslige takmiče se 18 klubova. Kao što već znaš, sistem je da svaka ekipa igra sa svakom, jednom kod kuće i jednom u gostima. Nakon 34 odigrana meča, ekipa koja ima najviše bodova je prvak Bundeslige. Prvak, zajedno sa drugoplasiranom i trećeplasiranom ekipom, je direktno kvalifikovan u Ligu Šampiona. Četvrtoplasirana ekipa će morati da igra kvalifikacije za Ligu Šampiona. Ekipa koja je bila peta će igrati Ligu Evrope, dok će šesta morati da igra kvalifikacije za Ligu Evrope.\nKada je u pitanju dno tabele, 17. i 18. ekipa će sledeće godine morati da igraju u drugoj ligi, dok će 16. igrati takozvani “play-out” sa trećeplasiranom ekipe iz Bundeslige 2.\nPoslednjih 10 Bundesliga pobednika\nKao što smo već rekli, 1.,2. i 3. mesto znače direktno kvalifikovanje u grupnu fazu Lige Šampiona, 4. mesto kvalifikacije za Ligu Šampiona, 5. grupna faza Lige Evrope i 6. kvalifikacije za Ligu Evrope. Međutim, za razliku od recimo Premijer Lige, kada je u pitanju dno tabele, u Bundesligi su stvari malo drugačije. Naime, poslednje 2 ekipe sa tabele direktno ispadaju, ali se mesto broj 16 bori za opstanak u ligi sa trećeplasiranom ekipm iz Bundeslige 2. Play out se igra u okviru 2 utakmice i ukupni pobednik iz ove dve utakmice će se naredne godine nalaziti u Bundesligi.\nNajbolji tipsteri za Bundesligu\nUkoliko želiš da saznaš još o statistici Bundeslige, imamo pravu stvar za tebe.\nBundesliga – kvote za naredne mečeve\nUkoliko te interesuju kvote za naredne utakmice Bundeslige, savetujemo ti da posetiš SmartBets. Ovde ćeš sasvim sigurno dobiti odgovor na sva pitanja koja su vezana za Bundesliga kvote.\nNa našem Clash odeljku možeš pronaći sve što te interesuje o statistici Bundeslige. Klikni na link ispod kako bi video o čemu je reč.\nTipovanje na La Liga\n60.0% Procenat pogodaka\nNajsvežiji 1. Bundesliga tipovi\nfootball FC Koeln-Wolfsburg\nfootball Freiburg-Borussia Moenchengladbach\nfootball Hertha Berlin-Union Berlin\nfootball Bayern Munich-RB Leipzig


Obuka mentora za podršku malim i srednjim preduzećima u FBiH | PrveNovine\nBiznis, Privreda 0\nObuka mentora za podršku malim i srednjim preduzećima u FBiH\nU okviru projekta “Uspostavljanje i promocija mentoring usluge za MSP u zemljama zapadnog Balkana” provodi se obuka prve grupe mentora za podršku malim i srednjim preduzećima u FBiH.\nProjekt je regionalnog karaktera i realizira se na području Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Makedonije i Srbije.\nKoordinator projekta na nivou BiH je Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, a u implementaciji projekta učestvuju i Federalno ministarstvo razvoja, poduzetništva i obrta i Sarajevska regionalna razvojna agencija SERDA.\nVeliki interes pčelara za seminar o propisima u pčelarstvu i bolestima pčela\nNa današnji dan prije 18 godina potpisana je “Messijeva salveta”\nVelike plate i za one koji negiraju BiH\nPredah ili kraj američko-kineskog trgovinskog rata?\nBalkanci spas za njemačke staračke domove?\nProtesti “žutih prsluka” u Francuskoj: Borba srednje klase protiv elite\nSamohrana majka i kćerka iz Šipova trebaju pomoć! (FOTO)\nBrojne akcije dubičkog Merhameta: Ogrjev, hrana i novac za siromašne! (FOTO)\nHumanost: Nana Fadila iz Ljubije se konačno ogrijala (FOTO)\nBiH donald trump Ekonomija eu fudbal njemacka Rusija SAD Sarajevo sjeverna koreja stanje na putevima Turska Tuzla vrijeme