Inicijativa: Sa piste aerodroma u Beranama da gase požare u regionu | Grad koji volim\nYou are at:Home»Vijesti»Inicijativa: Sa piste aerodroma u Beranama da gase požare u regionu\nInicijativa: Sa piste aerodroma u Beranama da gase požare u regionu\nNakon nedavnog susreta sa premijerom Zdravkom Krivokapićem predsjednik Opštine Berane Tihomir Bogavac je saopštio da se ozbiljno razmatra inicijativa o pretvaranju beranskog aerodroma u regionalni centar za obuku pripadnika službe zaštite i spasavanja. On je kazao da bi taj centar kasnije trebalo da posluži kao stacionar odakle bi se, uz upotrebu specijalizovanih aviona, prevenrivno djelovaalo tokom požara, poplava i drugih elementarnih nepogoda.\n– Predočili smo premijeru Krivokapiću ideju da se beranski aerodrom pretvori u regionalni centar za obuku vatrogasaca, odnosno pripadnika službe zaštite i spasavanja. Taj centar bi ujedno bio i mjesto odakle bi se u vanrednim situacijama djelovalo u cilju spasavanja ljudi i matrijalnih dobara. Ta ideja je naišla na odobravanje i mi u lokalnoj upravi hoćemo da se nadamo da će ona biti pretočena u djelo – kazao je Bogavac.\nIstakao je da bi se na aerodromu formirao i takozvani humanitarni centar.\n– Ideja je da se na pisti nekadašnjeg aerodroma stacionira i humanitarni centar. Iz njega bi se u vanrednim okolnostima distribuirali ljekovi, životne namirnice i ostale potrepštine na područja kojima je potrebna humanitana pomoć. To bi se radilo takođe uz pomoć specijalizovanih letjelica – istakao je Bogavac.\nNaglasio je da bi realizacija projekta za sobom povlačila i otvaranje brojnih radnih mjesta.\n– Radi se o projektu koji iziskuje aktiviranje brojnih sadržaja, a samim tim i otvaranje velikog broja radnih mjesta. U pitanju je izuzetno korisna investicija, jer je na ovom području glavni problem nezaposlenost. Pored toga, ovdje bi cirkulisao značajan broj ljudi što bi moglo da donese ekonomske i druge benefite – naveo je Bogavac, dodajući da bi sredstva za realizaciju projekta mogla da se obezbijede preko evropskih fondova.\nIz lokalne uprave navode da su uputili zahtjev državnoj Upravi za sport u kojem su tražili da se opredijele sredstva za sanaciju objekata i vrijedne avio-opreme koja se nalazi u ruiniranom hangaru na beranskom aerodromu.\n– Aero klub “Ivangrad” je osnovan 1954. godine sa ciljem da se ovdje obučavaju piloti nekadašnje vojske SFRJ. Uspješno je radio dugi niz godina, ali u jednom trenutku došlo do gašenja aero-kluba, pa su letjelice i vrijedna oprema “prizemljeni” i skoro dvije decenije trunu u ruiniranom hangaru. Zato smo od Uprave za sport zatražili pomoć da se spasi ova oprema i stavi u ponovnu funkciju, s obzirom na to da se radi o resursu koji predstavlja pravu atrakciju i koji može da bude od velike koristi za čitavi kraj – istakli su iz lokalne uprave.\nI pored brojnih najava, beranski aerodrom ni nakon 40 godina nije ponovo aktiviran. Podsjećamo da su uz izgradnju pristanišne zgrade, šezdesetih godina prošlog vijeka na linijama Berane-Podgorica-Berane i Berane-Beograd-Berane saobraćali avioni DC3, a u kratkom periodu i foker. Aerodrom je 1975. godine zatvoren za civilni saobraćaj, kada je vojska tadašnje Jugoslavije uradila kvalitenu pistu dugu blizu dva kilometra i široku 45 metara, a koja i danas odolijeva zubu vremena.Sedamdesetih godina prošlog vijeka na beranskom aerodromu brojni piloti su izučavali vještinu letjenja Sjetimo se i da su beranski piloti u preciznom letjenju osvajali prva mjesta u ondašnjoj Jugoslaviji i da je ovdašnji aeroklub dao veliki broj istaknutih pilota koji danas lete i na međunarodnim linijama.\nIz lokalne uprave tvrde da je zbog niza faktora zasad teško iskoristiti aerodrom za ponovo uspostavljanje civilnog saobraćaja te da je mnogo prihvatljivija solucija da se potencijali aerodroma zbog povoljne konfiguracije terena valorizuju kroz stacioniranje međunarodnog centra za zaštitu od požara.


U Beogradu izložba Muzeja ratnog djetinjstva: Doprinos suočavanju s prošlošću - N1\nU Beogradu izložba Muzeja ratnog djetinjstva: Doprinos suočavanju s prošlošću\nKultura Autor:N1 BiH28. mar. 202221:21\nIzvor: War Childhood Museum\nU centru Beograda, u galeriji Inicijative mladih za ljudska prava Srbije, otvorena je izložba sarajevskog Muzeja ratnog djetinjstva. Izložba koja prikazuje dio kolekcije Muzeja bit će otvorena za beogradsku publiku do 10. aprila.\nU svom obraćanju osnivač i direktor Muzeja Jasminko Halilović zahvalio se Inicijativi mladih za ljudska prava Srbije, te istakao da mu je posebno drago što Muzej izlaže u Beogradu.\n„Večeras vam predstavljamo mali dio naše kolekcije koja već broji preko 5.000 eksponata iz blizu 20 konflikata. Važan segment misije Muzeja ratnog djetinjstva je doprinos suočavanju s prošlošću. Nadam se da će i ova izložba doprinijeti tome“, rekao je Halilović, dodavši da mu je posebno važno da su na izložbi, osim eksponata iz BiH i drugih zemalja, i eksponati iz Ukrajine s obzirom šta se trenutno dešava tamo.\nDirektorica MRD-ovog ureda u Ukrajini dr. Iuliia Skubytska osvrnula se na početke rada u Muzeju ratnog djetinjstva 2020. godine.\n„Kada sam počela raditi u Muzeju dokumentovali smo iskustva onih čija je djetinjstva obilježio rat u Istočnoj Ukrajini. Tada milioni djece u drugim dijelovima Ukrajine još uvijek nisu znali šta je rat. Danas nažalost svi znaju. Molim vas za minut šutnje za svu djecu ubijenu u Ukrajini“, rekla je Skubytska, uz molbu posjetiocima da pažljivo pročitaju sve izložene priče.\nSofija Todorović programska direktorica Inicijative mladih za ljudska prava u Srbiji istakla je „da su priče djece te koju mogu pomoći gradnju empatije“, ali i podstaći veću spoznaju o utjecajima ratova na djecu, kako u regionu, tako i svijetu.\nIzložba ostaje otvorena do 10. aprila, svakim danom od 12 do 20 sati, uz besplatan ulaz. Nakon Beograda, izložba Muzeja ratnog djetinjstva u aprilu putuje u Prištinu, a već u maju u Veneciju.\nBeogradmuzej ratnog djetinjstva


Насловна Друштво Манифестације Na Ukusima Vojvodine predstavljeni i proizvodi iz opštine Bačka Palanka\nNOVI SAD: Minulog vikenda (11. – 12.09.) se najpoznatiji novosadski Limanski park pretvorio u mesto dobrih ukusa i prijatnog druženja ljudi svih generacija jer se u njemu održao peti po redu festival „Ukusi Vojvodine“ gde je svoje učešće uzela i opština Bačka Palanka.\nIdealna dva dana septembra za sve one koji su se zaželeli dobre domaće kuhinje, tradicionalnih vojvođanskih jela, mirisnih kolača… Preko 100 izlagača iz cele Vojvodine, počev od pojedinačnih poljoprivrednih gazdinstava i malih preduzetničih radnji do restorana, aktiva žena, lokalnih akcionih grupa, turističkih udruženja i organizacija predstavilo je svoje proizvode. Dva dana šunke, kulena, kobasice, čvaraka, sireva, proizvoda od voća i povrća, zimnice, meda, začina, zanatskog piva, vina, paprikaša… za svakog po nešto.\nNa štandu bačkopalanačke opštine posetioci su mogli da uživaju u proizvodima od lešnika porodice Panić iz Tovariševa, likeru, pekmezu, rakiji, slatkom od malina gazdinstva Lipovac iz Bačke Palanke, slatkim kolačima, pitama, tortom udruženja „Petica“, „Štrudla bar“ je predstavio svoje sjajne domaće študle i gomboce, zatim tu se našao dimnjeni sir porodice Marinković iz Vizića, raznovrsni suhomesnati proizvodi, domaći sokovi, sirupi, pekmezi iz domaćinstva vredne porodice Stošić „Sremački zalogaj“ iz Neština, udruženje „Luvur“ porodice Grmuša iz Bačke Palanke je posetioce upoznao o hranljivim vrednostima jaja od prepelice, na štandu su se našli i starinski kolači Sofije Kozić iz Vizića, prirodni sokovi, zimnica „Natura max“ iz Bačke Palanke.\nПретходни текст: Nove nagrade za glumce u predstavi „Ko je ubio Dženis Džoplin“\nСледећи текстDruštvo sudija Srbije traži da se ispitaju pretnje sudiji Tijani Mihajlov


Lüttje Auszeit - Njemačka | Hotels.com\nLüttje Auszeit, Dornum, Donja Saska, NjemačkaOdredište\nOvaj apartman s udobnim sadržajima u gradu Dornum ima kuhinju i balkon\nNacionalni park Sjevernog mora Donje Saske (6 km)\nPlaža Nessmersiel (6,2 km)\nDvorac Lütetsburg (9,4 km)\nCankebeerstaße 52, Dornum, 26553, Donja Saska, Njemačka\nVodeni toranj Langeoog (12,4 km)\nMuzej vjetrenjače (13,1 km)\nAutomobil- und Spielzeugmuseum Nordsee – muzej automobila i igračaka (14,2 km)\nKolodvor Norden 15 min vožnje(13,2 km)\nKolodvor Norddeich Mole 19 min vožnje(17,7 km)\nKolodvor Norddeich 19 min vožnje(17,9 km)\nDa. Obližnji su restorani Pizzeria Siscilia (na udaljenosti od 6 km), Dornumer Wappen (na udaljenosti od 6,1 km) i Asiatisches Restaurant Golden Palast (na udaljenosti od 7,7 km).\nKakve aktivnosti Lüttje Auszeit i okolica nude?\nLüttje Auszeit sadrži vrt.


"Ronaldo je bio 'parti manijak', ali je zato na treningu bio 'životinja'" - B92\nNekadašnji brazilski fudbaler Ze Roberto prisetio se saigraèa iz reprezentacije Ronalda i Ronaldinja Gauèa.\nMT Izvor: B92 subota, 1.08.2020. | 20:00\nA zbog èega je Kristijano "lazni " Ronaldo?\nNije nista osvojio? Koliko znam, a glupo je porediti ono i ovo vreme, Kristijano je sve osvojio, od individualnih priznanja do Lige šampiona, Zlatnih lopti, zlatnih kopacki, Evropskog prvenstva sa Portugalom i plus sto je dominirao i dominira i dalje u tri najjace Evropske lige.\nZa mene je i dalje Brazilac Ronaldo najbolji igraè svih vremena, ali nazivati Kristijana Ronalda laznim moze samo dete koje je nalozeno na Mesija ili jos gore Nejmara koji da se ne lazemo u reprezentaciji imaju bolje saigrace od Ronalda.\n(Bane, 2. avgust 2020 10:46)\n(Tema, 1. avgust 2020 20:44) # Link komentara\nNejmar je doziveo strmoglavi pad? Kada? Osim strmoglavog pada radi valjanja. Isti je i dalje jedan od najboljih fudbalera sveta. Iako je budala.\n(Sasa, 2. avgust 2020 09:27)\nBolje mudro cutati nego glupo zboriti\n(Purke, 1. avgust 2020 23:46)\nJa mislio za našeg Evropskog Ronalda... Kad ono\n(veljko, 1. avgust 2020 22:46)\nAl ne spomenuti leverkuzen da je igrao ze roberto haos !..\n(Mickey Ward, 1. avgust 2020 22:40)\nZa druge se slazem, ali Kaka je vernik, cak je pricao da je bio nevin pre braka, tako da svakako ne spada u tu grupu, osim naravno po talentu.\n(sasha, 1. avgust 2020 22:25)\nI onda danas gledam Partizan-Napredak i pitam se sta to oni igraju,Ronaldo im bi sad sa 150 kila i preko 40 godina svima polomio kicme. Nikad nasa liga nije bila kvalitetna posle rapada SFRJ ali si mogao da vidis talentovane igrace Rambo,Ciric,Ilic,Vukic,Djordje Tomic,Perica Ognjenovic,Sasa Curcic,danas sve sami mesari,niti znaju da predriblaju nekog niti da osmisle bilo kakvu akciju,kao ragbi da gledam.\n(Mihajlo, 1. avgust 2020 22:18)\nJedan jedini i pravi Ronaldo.\n(Banja Luka, 1. avgust 2020 21:50)\nKarakteristika za Brazilske igrace koji dodju iz Brazilskih enklava u Evropu zeljni zivota i lrovoda po diskotekama i zurkama. Odigraju po tri cetiri sezone dobro zarade novac i onda strmoglavi pad.( Ronaldo Ronaldinjo Pato Robinjo Kaka Adrijano sad imate Nejmara Artura) I na desetine dobrih igraca ali ni jedan dugo ne traje. Ili pad forme posledica nesportskog zivota ili povrede koje ih udaljavaju od terena. Zalosno i tuzno.\n(Tema, 1. avgust 2020 20:44)\nKada pogledam šta je sve osvojio u klupskom fudbalu ne razumem zašto se toliko velièa.U evropi je uzeo samo jedno prvenstvo sa Realom a nema ligu šampiona a itekako je igrao u vrhunskim ekipama.\n(Aleksandar, 1. avgust 2020 20:43)\nImao sam èast gledati svu trojicu uživo. Ronaldinjo je neprevaziðeni maðionièar s loptom, a Ronaldo je bio lokomotiva i to sa nitro prekidaèem bre, pa ti priði. Ali je, po meni, ipak Ronaldinjo imao tu strast i zaèin i uvek osmeh. Kraljevi\n(Oliver Nedeljkoviæ, zapamtite to ime, 1. avgust 2020 20:39)\nRonaldinho i Ronaldo su bili sjajan tandem u Japanu i Koreji, ali Rivaldo je takodje dao ogroman doprinos tj veci od Ronaldinha. Dosta se podcenuje Rivaldo. Bio je tako jednostavan, ali i elegantan na svoj nacin. Nije bio dribler kao druga dvojica, ali je imao neverovatnu levicu i osecaj za igru. Veliki igrac! U svakom slucaju, taj trio R je bio sjajan na tom svetskom i zasluzeno su uzeli titulu iako nisu bili prvi favoriti. Dinjo, zuba, Maradona, Mesi i mozda Zidan..petorica po meni najboljih koje pamtim. Krem de la krem. S tim da su brazilci bili uvek nesto atraktivniji te su mi zato nesto i drazi uvek bili od recimo Maradone ili danas Mesija. Sta bi tek bilo da je zuba vodio sportski zivot, i da nije imao onakvih problema sa povredama, ne smejem ni pomisliti....\n(Holky, 1. avgust 2020 20:33)\nZivot je samo jedan, a za majstora kakvi su bili nema prepreka.\nSta vise bili su motivisani puni entuzijazma posle zurki.\nSta vredi, i karantin i disciplina i treninzi kad danasnji igraci ne mogu ni da pridju dvojici majstora.\nCast Mesiju i Ronaldu,ali su to izuzeci, imalo su prirodan talenat i on nije vezan kako zivis.\nIli ga imas ili ga nemas.\n(legolas, 1. avgust 2020 20:13)


BOMBA NA MALOM KALEMEGDANU! Najbolji košarkaš Budućnosti DOLAZI u Zvezdu! - Informer\nPlejmejker Budućnosti, Nikola Ivanović na korak je od Crvene zvezde\nVerovatno i najbolji igrač podgoričke Budućnosti blizu je prelaska u redove najvećeg rivala crnogorskog tima u ABA ligi.\nDELIJE U EKSTAZI! Vraća se MILJENIK navijača! Sa njim u paketu stiže i CENTAR sa NBA iskustvom! sledeća vest\nKako prenosi portal Mozzart sport, Nikola Ivanović je nezvanično dogovorio saradnju sa šampionom ABA lige, a to bi trebao da bude jedan od najzvučnijih dolazaka ovog leta u tim sa Malog Kalemegdana.\nIvanović stiže u Zvezdu kao slobodan igrač, pošto mu je istekao ugovor sa ekipom Budućnosti.\nKošarka Nikola Ivanović KK Crvena zvezda KK Budućnost\nBUDUĆNOST U PANICI PRED DOLAZAK ZVEZDE! Jedan od najboljih košarkaša neizvestan za derbi kola!


ODLUKA ŽIRIJA: Kočićeva nagrada za 2021. Ljubivoju Ršumoviću | Banjaluka.net\nODLUKA ŽIRIJA: Kočićeva nagrada za 2021. Ljubivoju Ršumoviću\nŽiri Kočićeve nagrade 56. Kočićevog zbora, u Banjoj Luci, 6. 8. 2021. godine, donio je jednoglasnu odluku da se Kočičeva nagrada za 2021. godinu dodijeli srpskom književnom bardu Ljubivoju Ršumoviću.\nUz citat Ršumovićeve pjesme “Domovina se brani lepotom”, žiri je obrazložio ovu odluku. Obrazloženje prenosimo u cijelosti:\n“Čudesnom jezičkom magijom Ršumović uspijeva da doživljaje i vizije pretoči u jedinstvene pjesme koje se pamte, a karakteristične detalje u stvaralačke senzacije najvišeg ranga. Proznim, a naročito pjesničkim djelom, decenijama je najbliži duhovni srodnik brojnih generacija čitalaca, bez obzira na njihovu životnu dob.\nPjesnik je naglašene komunikativnosti, a pjesničku riječ uzdigao je do zavidnih estetskih visina. U poeziji za djecu uspio je ono što samo velemajstorima pisane riječi polazi za perom: didaktizam je prožeo humornim doživljajem svijeta, zato ga čitaoci doživljavaju ne samo kao pisca, već i kao onoga koji razveseljuje, zabavlja i saopštava, ponekad i opore istine o našem svijetu i vremenu.\nNaslov jedne njegove knjige glasi Kuća sa okućnicom, koja pored svega ostalog, svojom jezičkom invencijom i raskrivanjem brojnih slojeva jezičkog pamćenja njegovog zavičaja, predstavlja direktnu sponu sa Petrom Kočićem, piscem po kojem je nazvana nagrada kojom je ovjenčan.\nSvako onaj ko se skućio u jeziku, koji je probijajući zvučni zid vlastitog jezika uvećao njegove izražajne domašaje, nije Kočićev duhovni potomak, već njegova najbliža svojta, medeno ljeto njegovo. Ljubivoje Ršumović pripada toj izabranoj porodici, i to je samo jedan od brojnih razloga koji je opredijelio Žiri da mu dodijeli ovogodišnju Kočićevu nagradu”, zaključuje se u obrazloženju žirija čiji su članovi prof. dr Duško Pevulja, predsjednik, Jovanka Stojčinović Nikolić, član, te Predrag Bjelošević, član.\nOznake: Kočićeva nagrada, Ljubivoje Ršumović


Kao na filmu: Tom Hardy sprečio lopova da pobegne sa mesta nesreće – Tračara\nGlumac sprečio lopove da pobegnu (foto: Wenn)\nTom Hardy dokazao je da nije akcioni heroj samo na filmu, već i u stvarnom životu, kada je u jednog lopova golim rukama srečio u nameri da pobegne sa mesta nesreće.\nIncident se dogodio u nedelju u južnom Londonu kada su dva lopova, vozeći se na ukradenom motorciklu, prešla na crveno svetlo i udarila u Mercedes. Jedan je bio povređen i nije mogao da pobegne sa mesta nesreće, dok je drugog, koji se dao u beg, Tom ubrzo sustigao.\nNe vodeći računa o sopstvenoj bezbednosti, glumac je krenuo za lopovom, jureći ga na ulici, po dvorištima kuća i čak i preko ograde.\nJedan od očevidaca ove nesvakidašnje situacije bio je i Arun Pullen, kroz čije dvorište su jureći prošli Hardy i kriminalac. “Bilo je potpuno ludo. Kao da je postao jedan od junaka svojih akcionih filmova. Tom je video lopove koji su se zabili u auto. Mora da je hodao ulicom , ali tada je prosto poludeo i krenuo u jurnjavu za jednim od njih. Izgledao je baš besno”, rekao je svedok nesreće.\nLopova jurio i preko ograda (foto: Wenn)\nNakon što je sustigao lopova, Tom ga je stavio na klupu na autobuskoj stanici, pretražio da li poseduje oružje i sačekao da stigne policija, a okupljenim prolaznicima je, navodno, rekao: “Ovaj mali go**ar je nešto ukrao i zato mu je sada slomljena noga”.\nNakon uspešne intervencije holivudskog glumca, obojica osumnjičenih nalaze se u pritvoru.\nPrevPrethodna vestKneževa ćerka nova pevačica SevdahBABY\nNaredna vestBez fotošopa: Ovako zaista izgleda zadnjica Kim KardashianNext


Novosti: Amerikanci pred Vučića postavljaju paket za KiM – NovostiDana.rs\nNovosti navode da taj tekst predvidja da Zajednica srpskih opština na Kosovu dobije šira izvršna ovlašćenja i pojačane nadležnosti u oblastima zdravstva, prosvete i kulture.\nZajednica bi, kako navode, tesno institucionalno bila povezana s potpredsednikom kosovske vlade koji bi dolazio iz redova srpskog naroda i koji bi praktično bio kontrolor njenog rada i sprovodjenja ovlašćenja.\nOd Beograda se očekuje da omogući ulazak Prištine u medjunarodne organizacije.\n„Takodje, u kontekstu sve življe neformalne opcije o podeli KiM, vašingtonskoj administraciji ne odgovara da Beograd i de jure preuzme sever, jer bi se time stvorila tampon-zona između Bošnjaka i Albanaca, njihovih pouzdanih saveznika, a Srbija bi preuzela kontrolu nad Kopaonikom i Zubinim Potokom, koji su važne strateške tačke“, navodi taj list.\nDodaju i da ovaj predlog „ima i drugu stranu medalje, koja, pre svega, na Vučićeva ledja prebacuje ogroman teret odgovornosti“.\nIzvor: Vecernje novosti, Beta\nDanas 12 godina od smrti Slobodana Miloševića\nDanas pretežno sunčano i toplo, temperatura do 21, noći kratkotrajna kiša ili pljusak


Saradnja nacionalno mešovitih opština na jugu Srbije | Južna Srbija Info\nPočetna | Društvo | Saradnja nacionalno mešovitih opština na jugu Srbije\nSaradnja nacionalno mešovitih opština na jugu Srbije\nVranje 23.11.2013. Autor: V.Ristić\nGeografski gledano Bosilegrad je od Vranja udaljen 102 kilometra, Bujanovac 18, Gnjilane 37, a Kumanovo 43. Ta kilometraža je u stvarnosti mnogo veća, jer do sada nije postajala regionalna inicijativa za "komšijsko partnerstvo" u korišćenju evropskih finansijskih fondova.\nTo se najviše oseća u opštinama Bosilegrad i Bujanovac, gde većinsko stanovništvo čine etničke zajednice Bugara i Albanaca. Gnjilane je centralna komuna u Kosovskom pomoravlju ka kojoj gravitiraju i opštine sa većinskim srpskim stanovništvom Ropotovo, Rani Lug, Kosovska Kamenica, Novo Brdo. Odavno postoji istorijska veza i juga Srbije sa Kumanovom u Republici Makedoniji.\n- Najveću šansu da dobiju sredstva EU za razvoj i unapređenje života u lokalnim sredinama imaće regionalni partnerski projekti - poruka je Majkla Devenporta, ambasadora EU u Srbiji, koju je uputio tokom ovonedeljne posete Sandžaku. A sličnosti između juga Srbije i Sandžačke regije odavno su prepoznali predstavnici međunarodne zajednice.\nOtuda za sada neformalna inicijativa gradonačelnika Vranja Zorana Antića o "paket aranžmanu" u nastupu prema evropskim investitorima opština juga Srbije i dela Kosova, pa možda i Makedonije ide u dobrom pravcu.\n- Posedujemo kapacitete za pripremu zajedničkih projekata u koje bi najpre bili uključeni Bosilegrad i Bujanovac, a sarađujemo sa gradovima iz celog regiona bivše SFRJ, i sa partnerima pre svega iz Bugarske. Ta saradnja može biti obostrano korisna - navodi za Danas Antić. On posebno ističe idejni projekat regionalnog puta od Besne kobile ka Bosilegradu, čime bi se povezali skijaški tereni sa područjem Vlasine i susedne Bugarske. Za njega, to je regionalni "evropski koridor" sa velikim turističkim potencijalom.\n- Mi smo spremni za saradnju sa opštinom Vranje na zajedničkim projektima jer tu vidimo šansu za naš razvoj. Blizina Gnjilana daje šansu za unapređenje ekonomske i svake druge saradnje jer smo prirodno upućeni jedni na druge. U tom kontekstu Vranje bi moglo kao najveća opština da bude neka vrsta regionalne lokomotive u toj saradnji - smatra Nagip Arifi, predsednik bujanovačke opštine.\nZa Vladimira Zaharijeva, predsednika pogranične opštine Bosilegrad, ova inicijativa bi dodatno dala "nadu za opstanak" ljudima u ovoj opštini. On navodi da žitelji Bosilegrada, ponajviše mladi, već koriste činjenicu da je susedna Bugarska u EU, te se tamo obrazuju, ali i pronalaze posao.\n- Na srpskom putu u EU tek bi trebalo da iskoristimo fondove u kojima će biti sredstava za regionalne projekte. Mi to prepoznajemo kroz projekte prekogranične saradnje koje smo realizovali, ali u skromnom obimu. Partnerstvo može koristiti čitavom regionu juga Srbije u kome žive Srbi, Romi, Bugari i Albanci - ocenjuje Zaharijev.\nSagovornici Danasa su saglasni da bi poboljšanjem situacije, posebno u poljoprivredi i sektoru malih i srednjih preduzeća, bile smanjene međuetničke tenzije i nacionalistički ispadi jer besperspektivnost otvara široko polje za različite manipulacije. Ova inicijativa naišla je na podršku i ambasadora Nemačke Hajnca Vilhelma, čelnika projekta EU Progres, koji se u 26 opština južne i zapadne Srbije odvija pod budnim okom ambasadora Devenporta.\n- Vranje pokazuje da može da bude regionalni lider s obzirom na geostrateški položaj na jugu Srbije. Postoji jeftina radna snaga koja je obrazovana za kožarsku i tekstilnu industriju. To može da dovede do regionalne utakmice u kojoj bi svi mogli da imaju koristi - ljudi na Kosovu, u Makedoniji, i ovom delu Srbije - naveo je ambasador Vilhelm u Vranju, kada mu je predočena ideja o regionalnom nastupu više opština prema EU.\nZa gradonačelnika Vranja bitna su i iskustva susednih zemalja koje su već članice EU. Zato je i uspostavljena saradnja sa Velenjem u Sloveniji, ali i Dupnicom u Bugarskoj.\n- Ovaj region ima 250.000 stanovnika a nas - Srbe, Albance, Bugare i Rome muče isti problemi. Mi prema EU možemo da pokažemo da smo spremni da zajednički radimo da bismo bolje živeli i postali prepoznatljivi kao region u kome vladavina ljudskih prava može da se unapređuje samo ako imamo visokostručne obrazovane ljude koji će raditi u korist svoga grada i kraja u kome žive. Sada nam najbolji odlaze a siromašni ostaju i onda imate i različite međuetničke napetosti od kojih profitiraju neki treći, a mi tapkamo u mestu - zaključuje Zoran Antić.\nRegionalna ekološka deponija\nUz podršku EU, Ekološka deponija Meteris za odlaganje smeća proširenjem svojih kapaciteta mogla bi da postane regionalni centar za reciklažu otpada koji bi mogli da koriste i komunalna preduzeća iz Bujanovca, Vladičinog Hana, Trgovišta i Bosilegrada, s obzirom na to da ove opštine nemaju trajno rešenje za skladištenje otpada. Projekat za proširenje kapaciteta Meterisa pretočen je u Ugovor koji su preko EU Progresa potpisali ambasador Majkl Devenport i čelnici vranjske opštine.\n# Vranje Bujanovac Zoran Antić Bosilegrad EU Majkl Devenport opština deponija Gnjilane Rani Lug Nagip Arifi Bugarska Komunalna preduzeća radna snaga Centar za reciklažu\nDevenport u Bujanovcu, Vranju i Vladičinom Hanu\nPočinje ekološka kampanja o odgovornosti\nNezaposlenost glavni izazov\nVasić u Leskovcu za doček Nove godine\nDečji hor iz Gruzije u Nišu\nBela Palanka Niš Južna Srbija Info Blace javna preduzeća Klinički centar Niš izbori fudbal DS Vladičin Han Putevi Srbije Zoran Perišić SPS nasilje koridor 10 EU poplava Tržnica JP Ivica Dačić izbori 2016 budžet Gradska toplana JKP Gradina turizam Stara planina Radnički FK Preševo Svrljig recept Čair košarka Branislav Jovanović Kosovo i Metohija Zorana Mihajlović MUP RS SNS Medijana gradska opština SPC ubistvo Parking servis Rent a Car Beograd


„Hir“ dijete su opasne po zdravlje - Kutak za mame - MojaBeba.com\n2012-01-03. „Hir“ dijete su opasne po zdravlje\nStručnjaci naglašavaju da je današnja ishrana, nasuprot edukaciji o zdravoj hrani, i dalje neuravnotežena kada su određeni hranljivi sastojci u pitanju. Možda je razlog tome opsesivna briga o kalorijama ili nesvesnost o tome šta jedemo, ali ako nastavimo ovako doći će do ozbiljnih posledica po zdravlje, kako krakoročnih tako i dugoročnih. Sa pomenutim otkrićima se slažu nutricionisti i dijetetičari.\nRezultati brzih i nezdravih dijeta nisu održivi, obično imaju gadne nus pojave i, ako se pretera, veoma negativno se odražavaju na zdravlje.


Milenko Prvački laureat nagrade „Sava Šumanović” - Pančevo.city\nNaš bivši sugrađanin i slikar Milenko Prvački laureat je nagrade „Sava Šumanović” za likovnu umetnost za 2020. godinu, koja mu je juče dodeljena u Novom Sadu, na 25. Međunarodnoj izložbi „Art expo” na Novosadskom sajmu, koji je suosnivač tog priznanja, uz Galeriju „Bel art” i Centar za vizuelnu kulturu „Zlatno oko”\nNa velikoj jugoslovenskoj umetničkoj sceni pojavio se u vreme poletnog obnavljanja slike i slikarstva, usred dominirajuće klime nematerijalne konceptualne umetnosti – tog završnog titraja avangardističkog modernizma. U takvim okolnostima Prvački se afirmisao kao jedan od najznačajnijih aktera obnovljenog ekspresionističkog pokreta i tzv. ‘nove slike’. Sve je u tom slikarstvu zasnovano na primarnosti linije i gesta, boje i bojene materije. U takvoj slici se efektno (p)ostvarivao umetnikov zasebni senzibilitet i emocionalnost. Tim konceptom Milenko Prvački je reflektovao karakterističnu atmosferu pretposlednje decenije XX veka i sugestivno nagovestio epohalnu krizu fatalnih devedesetih”, naveli su članovi žirija istoričarka umetnosti i kustoskinja Savremene galerije Zrenjanin Slavica Popov, direktorka Galerije „Bel art” Vesna Latinović i likovni kritičar Sava Stepanov u obrazloženju odluke.\nPrvačkom je njegov „specifični ekspresionistički strukturalizam omogućio da u novom okružju sačuva sopstveno slikarsko jastvo, umetnički personalitet, osobenu pikturalnost. Novi ciklusi slika („Tropske kiše”, „Dom” i drugi) takođe su obeleženi tim personalizovanim izrazom koji kod ovog slikara ostaje konstantan tokom celokupnog opusa, čak i prilikom novijih unutarslikarskih transformacija i transpozicija”, naveo je žiri, dodajući da duboka proživljenost boje, kolorita, crteža, čak i najtananije povučene linije, kod Prvačkog „rezultira autentičnom pikturalnošću – koja jeste glavna glavna okosnica čitavog njegovog slikarskog opusa”.\n– U ovom vremenu izumiranja dobrote, empatije i poštenja, Sava je etička vertikala za sve nas bez obzira na nacionalnost, rod, veru ili uzrast. Upornost i strast koje su ga krasile, kao i prirodni talenat, doprineli su stvaranju genijalnog opusa prekinutog jednim pucnjem…Uz sve snove, maštu i disciplinu želeo bih da istrajem na putu ka slici sada već drugačijoj, što je normalno u ovom vremenskom kontekstu, te da dostignem metafizičke vrednosti i visine u ravnoj Vojvodini – rekao je Prvački na ceremoniji dodele nagrade.\nPrilog TV Vojvodina\nMilenko Prvački (Ferdin, 1951) je aktivan na umetničkoj sceni od sredine sedamdesetih godina 20. veka, odnosno povratka iz Rumunije, gde je diplomirao i magistrirao na Institutu de Arte Plastice „Nicolae Grigorescu” u Bukureštu. Prvački se početkom devedesetih preselio u Singapur, a u novom okruženju i drugačijem kulturološkom ambijentu dosledno je nastavio da razvija vlastiti umetnički personalitet.\nIzlagao je u Jugoslaviji i Evropi od 1971. godine, a u Singapuru, azijskom regionu te u Australiji i Americi od 1993. godine. Njegovi radovi se nalaze u mnogim muzejskim kolekcijama širom sveta: u muzejima savremene umetnosti Singapura, u Umetničkoj galeriji Novog Južnog Velsa u Australiji, te u Muzeju savremene umetnosti u Beogradu, Muzeja savremene umetnosti Vojvodine i Galeriji Matice srpske u Novom Sadu.\nJedan je od najistaknutijih umetnika i likovnih predavača u Singapuru, dobitnik je Medalje kulture, jedne od najznačajnijih nagrada za umetnike koju dodeljuje Nacionalni umetnički savet Singapura. Predavao je na Fakultetu umetnosti LA SALLE od 1994, a bio je i dekan na tom fakultetu deset godina. Trenutno je viši saradnik. Osnovao je „Tropical Lab”, godišnju međunarodnu umetničku radionicu za studente. Učestvovao je na brojnim simpozijumima i umetničkim radionicama širom sveta, a bio je i gostujući profesor na umetničkom univerzitetu Musashino u Japanu i Šabanci univerzitetu u Turskoj.\nPrvački nije prekidao ni vezu sa ovdašnjim galerijama – od odlaska u Singapur u Srbiji i Jugoslaviji je, od 1994. do 2020. godine priredio niz samostalnih izložbi (Novi Sad, Beograd, Pančevo, Ljubljana), a jedna od njih – samostalna izložba u Galeriji „Haos” u Beogradu, od 12. februara do 8. marta 2019. godine, bila je neposredan povod žiriju da mu dodeli nagradu „Sava Šumanović” za 2020.\nApstrakcija za početnike\nVečeras će u novosadskoj galeriji „Bel art” (Bulevar Mihajla Pupina 17) u 19 sati biti otvorena izložba „Apstrakcija za početnike”. Novosadska publika će imati priliku da pogleda radove Prvačkog do 24. marta.\n„Milenko Prvački je u aktuelnom trenutku potpuno posvećen ciklusu slika ‘Apstrakcija za početnike’. Taj ciklus je proistekao iz predhodnog koji je bio naslovljen ‘Poslednji vizuelni rečnik’ (započet još 2009.), jer umetnik primenjuje koncept rečnika u kojem postoji kondenzacija pojmova i znanja poređanih po alfabetu, bez obaveza da se artikuliše međusobna narativna povezanost. Specifičan način formiranja slike Prvačkom omogućava primenu postmodernističkog metoda prezentovanja – modernističkih stavova koji su u osnovi njegovog slikarskog projekta. Nomadističkom ‘šetnjom’ kroz istoriju modernizma, tačnije – apstraktnog slikarstva, Prvački omogućava parafraziranje različitih modela apstrakcije. On je u toj svojoj nameri veoma ubedljiv te njegova ostvarenja slute i prizivaju poznate slikarske koncepte Mondrijana, Kandinskog, Burija, Sol Levita i drugih. Pri tome Prvački ne preduzima uobičajene postupke citata ili aproprijacije iz istorije moderne umetnosti, nego stvara slikovne (re)interpretacije u kojima sasvim suvereno forsira vlastiti način slikanja. U svojim slikama on ispoljava čitav splet pikturalnih dragocenosti – na dobro podslikane bojene površine nanosi nove slojeve koji katkada dostižu reljefnost bojene pikturalne fakture; ostavlja vidljivim tragove četke kao personifikaciju sopstvenog prisustva u slici; insistira na snažnom koloritu; iscrtava linijske sklopove kojima učvršćuje plastičku strukturu; ostavlja vidljivim naizgled slučajno nastale fleke i tragove curenja boje koji slici daju utisak živog i vibrantnog organizma. Iako se radi o slikama koje evociraju izgled znanih primera iz istorije umetnosti, u njima je uvek moguće prepoznati autentičnog Prvačkog jer je sve obavijeno nekom specifičnom bojenom skramom i jedinstvenom kolorističkom atmosferom, jer on uspeva da svaku svoju pikturalnu tvorevinu obeleži suptilnim manifestacijama vlastitog poimanja slike i njenog smisla – Sava Stepanov, izvod iz kataloga za izložbu.\nNaslovna fotografija: Na dodeli nagrade, sleva: Slavica Popov, Milenko Prvački, Vesna Latinović i Sava Stepanov (preuzeto sa www.korzoportal.com)\n„Apstrakcija za početnike” Milenko Prvački Nagrada „Sava Šumanović” slikarstvo\nTraje konkurs za mladi žiri PAFF-a


Ivanine duge noge u SEDAM varijanti - koja vam se najviše dopada? (VIDEO) | Mondo Portal\nIvana Korab Instagram fotografije\n4. april, 01:35\nIvanine duge noge u SEDAM varijanti - koja vam se najviše dopada? (VIDEO) 16 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nAutor mondo.rs 20.02.2020. / 19:24\nManekenka Ivana Korab pokazala "šta znači dobar ugao"!\nManekenka Ivana Korab objavila je na Instagramu sedam fotki svojih dugih, izvajanih nogu.\nFotke u malenom šortsiću, "drečavim" patikama i kratkom topu oduševile su njene pratioce.\nIvana je napisala da je htela da ilustruje kako joj butine izgledaju "tanje ili deblje" u zavisnosti od ugla, i pozvala pratioce da odaberu omiljenu fotku, ali mi ne vidimo neku razliku, vidimo samo sedam super slika!\nPoznata manekenka za MONDO otkriva svoje snove iz detinjstva, omiljenu pesmu uz koju se obavezno rasplače, veruje li u muško-ženska prijateljstva i kako bi opisala sebe...\n21.02.2020. / 01:53\n(дуге ноге за играње)\n20.02.2020. / 23:08\nTo sto nosi broj patika 45 nista\n20.02.2020. / 22:30\nKompleksi su čudo. Na svakoj slici je na prstima. Bez obzira na realnost ona u glavi ima da su joj noge kratke.


Borba između tri kandidata: Evropa traži novog vođu nakon odlaska njemačke kancelarke Angele Merkel | Aktuelno\nNjen nasljednik na čelu najveće evropske privrede, ministar finansija Olaf Scholz, te francuski predsjednik Emmanuel Macron i italijanski premijer Mario Draghi smatraju se kandidatima za preuzimanje njenog plašta evropskog ‘monarha’.\nHvaljena zbog čvrste ruke u vođenju Unije kroz sve krize, Merkel, koja će otići iz politike kada Scholz u decembru bude službeno izabran za kancelara, odlazi s pozornice iako je i dalje jako popularna kod kuće i u inostranstvu, prenosi Hina.\n“Angela Merkel smatra se jednom od najznačajnijih političarki u generaciji, kao de facto vođu Evropske unije i ‘vođu slobodnog svijeta'”, rekao je Sebastian Reiche iz španske poslovne škole IESE.\nNo kritičari ističu da je njena politika stabilnosti, koja se sastojala u čekanju da krize prođu i davanju prioriteta privrednim interesima čak i u odnosima s Rusijom i Kinom, samo oslabila evropsku integraciju i podsticala inerciju.\nNjen odlazak mogao bi utrti put drugoj polovini evropskog motora Macronu da preuzme kormilo.\nČini se da su mu i zvijezde naklonjene: Francuska od januara predsjedava EU-om, a s obzirom na to da na vlast u Njemačkoj dolazi koalicija predvođena socijaldemokratima, čini se da će popustiti i poslovična njemačka proračunska disciplina jer izgleda da će najveća evropska privreda put izlaska iz koronakrize tražiti u potrošnji.\nKad je u pitanju odbrana, Njemačka, nekada udobno sklupčana ispod američkog štita, nije više tako sigurna nakon što je bivši američki predsjednik Donald Trump prisilio političke elite u Berlinu da prestanu biti uljuljkane i počnu razmišljati drugačije.\nIlustrujući tu promjenu, Scholzova koalicija socijaldemokrata, Zelenih i liberala (FDP) istakla je u koalicijskom sporazumu da im je zadatak kao privredno snažnoj i gusto naseljenoj zemlji u srcu kontinenta da promovišu suverenu Evropu.\n“Kancelarkin odlazak može omogućiti francuskoj viziji snažne Evrope da se razvije, to je ambicija koju Macron zagovara od dolaska na vlast”, rekao je Alexandre Robinet-Borgomano s Instituta Montaigne.\n“Macron vodi u trci za Merkeličin plašt”, rekla je Helen Thompson s Cambridgea, premda su njegovi samozvani pokušaji da Evropskoj uniji da eksplicitno političku svrhu do sada bili osujećeni.\nMerkelizam vjerovatno neće nadživjeti Merkel…. jer će EU trebati više vizionarsku i hrabriju Njemačku da učvrsti svoje temelje i odbrani svoju poziciju u svijetu.\nJoš se ne zna hoće li Scholz, koji se u predizbornoj kampanji prikazivao kao druga Merkel, čak i kopirajući njene gestikulacije rukama, izaći iz njene sjenke i krenuti radikalnijim putem.\nBudući da će oba ključna evropska igrača vjerovatno trebati vremena za prilagođavanje, pojavio se novi stup stabilnosti na nekada dugovima sputanom jugu kontinenta.\nZvan Super Mario tokom svog mandata na čelu Evropske centralne banke, italijanski premijer Mario Draghi donio je stabilnost zemlji koja je nekada bila sinonim za politička previranja i skandale.\nIsto tako, u odnosu na njen oprezni pristup, on bi mogao donijeti novu dinamiku u ključnim sektorima evropske integracije, od reforme privrednog upravljanja do vanjske politike i odbrane u saradnji s Francuskom i novom njemačkom vladom.\nAli Pirozzi napominje da će puno toga zavisiti o tome hoće li italijanski premijer (74) uspjeti sprovesti evropski plan za privredni oporavak.\nItalijanski predsjednički izbori početkom iduće godine mogli bi radikalno promijeniti sliku jer se Draghija smatra jednim od najvjerodostojnijih potencijalnih kandidata u toj trci.\n“Evropa možda ide u smjeru razdoblja neizvjesnosti i potencijalne slabosti”, upozorio je Reiche.\nThompson s Cambridgea takođe je pesimistična.\nRealnost, da budemo iskreni, jeste takva da ni novi njemački kancelar niti francuska vlada ne mogu voditi Evropu.\n“A bez takvog vodstva Evropa se kreće prema stagnaciji”, zaključila je.\nNajveća misterija ukrajinske krize\nSVIJET Aktuelno - 22.01.2022-16:45\nNakon što je njemački list "Spiegel" objavio da je da je kancelar Olaf Scholz odbio da poziv Bijele kuće da dođe u Washington kako bi se...\nMerkel odbila funkciju u Ujedinjenim nacijama\nSVIJET Aktuelno - 19.01.2022-21:53\nBivša njemačka kancelarka Angela Merkel odbila je posao koji joj je u Ujedinjenim nacijama ponudio glavni sekretar UN-a Antonio Gutereš. Gutereš je predložio Merkel...\nSVIJET Aktuelno - 19.01.2022-18:10\nBivša njemačka kancelarka Angela Merkel, koja je 16 godina obilježila ne samo razvoj njene zemlje, već i Evrope, iz Njujorka je dobila ponudu za...


EU ima alternativu? DJB postao punopravni član Alijanse evropskih konzervativaca-protivnika EU - Jutarnji GLASnik\nPosted on 26/02/2019 25/02/2019 Author Redakcija Jutarnji GLASnik\tComment(0)\nNa redovnoj godišnjoj konferenciji Alijanse evropskih konzervativaca i reformista (ACRE), koja je ove godine održana u Rimu od 21. do 23. februara, Dosta je bilo na čelu sa Brankom Stamenković i predsednikom Političkog Saveta Sašom Radulovićem, je i zvanično primljen u članstvo ove evropske političke organizacije.\nKako je saopšteno iz DJB, ACRE je treća po snazi politička grupacija u Evropi koja okuplja političke EU-protivnike, EU-skeptike i EU-realiste našeg kontinenta. ACRE je opozicija vladajućim EU-fanaticima u Evropi, navodi DJB.\nPolitičke partije u celoj Evropi se udružuju u političke grupe koje ujedno čine i poslaničke grupe u različitim evropskim forumima kao što su to Savet Evrope i EU parlament. EU-fanatici koji se bore za federalnu EU, nadnacionalnu super-državu, protiv suverenizma država Evrope i koji podržavaju autokrate na Balkanu imaju 4 poslaničke grupe i čine vladajuću većinu u EU-parlamentu. Najveća je EPP u kojoj je SNS, zatim S&D (socijaldemokrate) u kojoj su SPS i DS, zatim ALDE (liberali) i Zeleni.\nEU-fanatici u ovom sazivu EU parlamenta na osnovu rezultata izbora 2014. godine imaju skoro 70 odsto podrške. Idu novi izbori za EU-parlament u maju ove godine. Rezultati tih izbora će odrediti sudbinu Evrope u narednih 5 godina. Suverenisti su u porastu. Od Italije, preko Španije, Francuske, do Holandije, Danske i Švedske, talas suverenizma je zahvatio ceo kontinent. Jedino se još balkanske autokrate i poslušna opozicija kunu u parolu „EU-nema alternativu“. DJB se bori za Evropu suverenih država, navode u ovom pokretu.\nPrilikom svečanog potpisivanja pristupnice, osnivač DJB Saša Radulović održao je govor na ACRE konferenciji u kome je naglasio da je DJB za Evropu, ali protiv Evropske unije, objasnivši: „Sećate li se EEZ? Bio je to kul klub. Svi su želeli da mu se priključe. A sada imamo EU iz koje države počinju da beže. Nešto je u EU fundamentalno pogrešno. EPP već predugo upravlja Evropskom unijom. U maju će se održati izbori za EU parlament, i to je šansa da se nešto promeni. Nije nam potrebna birokratska Evropa niti federalistički sistem. Ono što nam je potrebno jeste unija suverenih država. Potrebna nam je demokratija, potrebno nam je da vlade država odgovaraju svom narodu, a ne da bezimeni birokrati donose odluke u ime svih“, poručio je Radulović, prenosi se u saopštenju.\nIzvor: DJB Foto:Screenshot\nStamatović: Vučić se plaši pada rejtinga DJB: Poseta KiM prazna priča\nTagged DJB, EU, SAŠA RADULOVIĆ\nEU protiv bojkota rada parlamenta na Balkanu „balkanskog proleća“\nHaradinaj kaže da je otvaranje pitanja granica“Putinov plan“:Ako je to cena, onda nemamo potrebe za priznanjem


Đilas: Srbija će bankrotirati ako ne promeni ovu vlast : Nadlanu.com\nObjavljeno 11. mar 2014. / 09:45:08\n''Za šest, devet ili dvanaest meseci ova zemlja će bankrotirati. Ostaće bez plata za profesore, lekare, medicinske sestre, policiju", rekao je Đilas na predizbornoj konvenciji DS u Novom Sadu i naglasio da ukoliko 16. marta vlast ne bude promenjena svima u Srbiji i vlasti i opoziciji preti socijalni bunt.\nDemokratska stranka, dodao je on, traži od vlasti ''da se dozove pameti'' i naglasivši da ''niko ovde ne priziva ni Ukrajinski ni bilo kojji drugi scenario''.\nPozivajući građane da na izborima daju glas demokratama, Đilas je istakao da će oni u tom slučaju biti sigurni da taj glas ''nije otišao autoritarnoj, diktatorskoj vlasti Aleksandra Vučića''.\nPredsednik DS je rekao da demokrate nikada neće pozivati na rušenje Srbije, kako im se u ovoj kampanji pripisuje, i dodao da ta stranka više od dve decenije traži da izgrađuje Srbiju.\nĐilas je istakao da se danas u našoj zemlji živi svakim danom sve gore i dodao ''da u budžetu imate šesto miliona da otpustite 100.000 ljudi'', kao i da je u Srbiji prosečna plata šest odsto manja nego što je bila pre godinu dana.\nOn je naglasio da DS na ovim izborima nudi pre svega svoje rezultate ostvarene u proteklom periodu i kao jedan od primera tog uspešnog rada naveo Vojvodinu koja je dobila nagradu od Fajnenšl tajmsa kao regija najbolja za strane investitore u Evropi.\n"SNS stalno nudi lažna obećanja"\nNapominjući da ne želi da govori o političkim protivnicima, on je ipak veći deo izlaganja posvetio pre svega Srpskoj naprednoj stranci koja, kako je rekao, u proteklom periodu stalno nudi sve veća lažna obećanja.\n''Pričali su o Aldahri koja će doći i obnoviti poljoprivredu Srbije samo da im prodamo svo naše zemljište'', rekao je Đilas i poručio naprednjacima da DS nikada neće prihvatiti da se ''ono što je naša, Vojvođanska i srpska zemlja proda bilo kome pa čak i bogatim šeicima iz Emirata''.\nLider DS je poručio i da je proizvodnja hrane jedina šansa Srbije u konkurenciji sa evropskim zemljama i naglasio da se ta stranka zalaže za agrarnu politiku koja će doprineti razvoju svih delova zemlje.\nĐilas je rekao i to da u Srbiji postoji samo jedna DS koja je stvorena pre 24 godine i ponovio svoj raniji stav da je ta stranka ''žuta i da ne može da bude zelena kao ova nova''.\nĐilas je najavio i da će za dva dana u Beogradu biti održana završna konvencija\nDS na kojoj će biti odata počast Zoranu Đinđiću ''jedinom čoveku koji je više dao DS-u i Srbiji nego što su oni dali njemu''.\nPajtić: Ne mogu večno pomilovanjima da zamajavaju javnost\nPredsednik Vlade Vojvodine i zamenik predsednika DS Bojan Pajtić rekao je da u Srbiji nije bilo lošije od 5. oktobra 2000. godine nego što je to danas.\nOn je ocenio da Demokratsku stranku mediji danas manje vole nego ranije, ali je naglasio da demokrate sada imaju više samopouzdanje, snage i jasan program kako da Srbiju izvuku iz ove ''tragične situacije u kojoj se nalazi''.\nPajtić je dodao da će za dve godine DS imati veću podršku nego sve ostale političke partije zajedno jer, kako je rekao, ''ne može doveka Vučić obećanjima, Toma Nikolić pomilovanjima i odlikovanjima da zamajavaju javnost u Srbiji bez ikakvih rezultata''.\nPajtić je upozorio da Srbija ima dva i po puta niži nivo investicija danas nego što je imala pre dve godine ocenivši da je to posledica aktuelne vlasti u zemlji.\n''Vreme je da 16. marta Vojvodina kaže dosta je više, nećete više tako moći da se ponašate zato što se ovde nikada nije požnjelo a da se pre toga nije posadilo i okopalo'', rekao je Pajtić naglasivši da se u Vojvodini mere rezultati, a ne reči.\nNa predizbornoj konvenciji DS održanoj u novosadskom klubu ''Kvoter'' poziv građanima da 16. marta glasaju za listu pod rednim brojem osam uputili su i lider Bogate Srbije Zaharije Trnavčević, funkcionerke DS Gordana Čomić i Aleksandra Jerkov i predsednik Pokajinskog odbora DS Miroslav Vasin.\nbojan pajtićdragan ?ilas


Uvažena ministarka sa saradnicima, uvažene kolege narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, danas govorimo o jednom veoma značajnom zakonu, Zakonu o klimatskim promenama, a kojim se uređuje i obezbeđuje sistem zaštite životne sredine.\nKlimatske promene su jedan od najvećih globalnih problema koje je zadesio čitavo čovečanstvo u poslednje vreme, a koje su posledica ljudskih aktivnosti koje dovode do emisije štetnih materija u atmosferi, a što za posledicu ima poremećaje koji se manifestuju pojavama kao što su velike vrućine, ekstremno jaki pljuskovi, ekstremne suše i toplotni udari.\nI pored toga što je čovek jedino živo biće koje ima sposobnosti da ukroti sile prirode i njihovu energiju iskoristi za svoje potrebe, svojom aktivnošću je uspeo da naruši prirodni bilans u atmosferi što je dovelo do efekta staklene bašte usled povećanja sadržaja ugljendioksida, što je dalje dovelo do povećanja temperature na našoj planeti.\nOtkrićem parne mašine, usled industrijske revolucije i ubrzanog napretka koji se dugo napajao iz fosilnih goriva, došlo je do porasta temperature na našoj planeti, a što za posledicu ima brojne poremećaje kao što su topljenje polarnih kapa, porast nivoa mora, promena obrazaca padavina, učestale vremenske nepogode i povećanje kiselosti okeana.\nNajveći zagađivači, tj. emiteri SO2 gasa su energetika, saobraćaj, poljoprivreda i upravljanje otpadom, a najugroženiji sektori su zdravstvo, poljoprivreda, šumarstvo i vodoprivreda. Procenjuje se da od 2000. godine šteta izazvana klimatskim promenama u Srbiji iznosi oko 7.000.000.000 evra.\nPošto je ovo globalni problem, njemu trebaju globalna rešenja. U tom procesu treba da budemo objedinjeni svi i da iz ovog problema stvaramo zelenu industriju, ekološka radna mesta, nove mogućnosti za nova ulaganja, investicije u nove čiste tehnologije i obnovljive izvore. Dakle, sve ono što smanjuje štetni uticaj na planetu.\nOvo je naša obaveza, jer mi drugu planetu nemamo, a ovu jednu jedinu koju imamo nemamo prava da uništavamo. Moramo je sačuvati za buduća pokoljenja.\nKao što sam rekla na početku, glavni zagađivači su energetika, saobraćaj, poljoprivreda i upravljanje otpadom. To su oblasti u kojima treba delovati kako bi se negativni trendovi usporili a vremenom stavili pod kontrolom. Ovo je nužno, jer prognoze u oblasti životne sredine i klimatskih promena nisu nimalo sjajne, imajući u vidu trenutno stanje.\nEvropska unija je postavila sebi cilj da postane prvi karbon-neutralni kontinent, dakle, da apsorbuje onoliko ugljendioksida koliko emituje. Sama činjenica da mi ovde govorimo o ekologiji znači da smo već napredovali u ovoj oblasti i ojačali svoju svest da bismo mogli da se bavimo ovom temom i da radimo na otklanjanju problema u ovoj oblasti.\nMinistarstvo za zaštitu životne sredine u borbi protiv klimatskih promena uveliko sprovodi mnoge aktivnosti, a ja ću pobrojati samo neke od njih: prvo, subvencionisanje nabavke hibridnih i električnih vozila, dakle, vozila na električni pogon. Ministarstvo je objavilo tri konkursa za koje je predviđeno 400.000.000 dinara za podršku lokalnim samoupravama, a u cilju smanjenja zagađenja vazduha kao što su: sanacija i zamena kotlarnica, smanjenje zagađenja vazduha iz individualnih izvora, sufinansiranje pošumljavanja u cilju zaštite i očuvanja biodiverziteta. Dalje, upravljanje otpadom, pružanje podrške lokalnim samoupravama u rešavanju divljih deponija, kao i izgradnja regionalnih sistema za upravljanje otpadom.\nJa ću se kao i uvek osvrnuti na ono što je bitno za kraj odakle dolazim, Bosilegrad na jugu Srbije. Pošto je naš kraj nerazvijen, nema industrije, nema intenzivnog saobraćaja, pa ni poljoprivredi, te je sreća u nesreći da u takvim krajevima većih problema sa lokalnim zagađivačima nema. Kraj je brdsko-planinski, te je pozamašni deo pod šumama i kada je reč o šumama, ja hoću da se osvrnem na probleme u tom delu.\nŠume u mom kraju su neprocenjiv resurs, kako u ekološkom, tako i u ekonomskom pogledu. Mnogo je seča, iskorišćenje šume jedini izvor prihoda i zahvaljujući tome mnogi opstaju na svojim ognjištima. Iz godine u godinu raste potreba za drvetom, naročito od kada je počela masovna proizvodnja drvenog peleta, pa se seče sve više i više. Proces pošumljavanja baš i ne prati dinamiku seče tj. više se poseče nego što se pošumi. Značajan deo drvne mase ostane u šumi zbog neisplativosti transportovanja i nepristupačnosti terena.\nPodsećam da je zadnja ozbiljna akcija pošumljavanja u mom kraju bila 1985. godine u vreme poslednjih radnih akcija pod sloganom „Na rukama žuljevi, u srcima Tito“.\nDrugi još veći problem jeste masovno ubrzano sušenje četinarskih šuma, naročito šuma belog bora. Ta pojava traje više godina unazad, a posledica je upravo klimatskih promena. Usled toga, čitavi potezi, nepregledni hektari šuma su se osušili. To su i privatne šume i šume kojima gazduje Javno preduzeće „Srbija šume“.\nSeča i čišćenje ovakvih osušenih šuma je ekonomski neisplativo, pa drvo ostaje na svom staništu da truli i propada, a takvi potezi urastaju u korov i trnje i postaju neupotrebljivi. Tako se gube hektari pod šumama, a bez mogućnosti ponovnog pošumljavanja.\nUsled masovne i ubrzane migracije mladog i radno sposobnog stanovništva iz naših krajeva, poljoprivredno zemljište ostaje neobrađeno, na pašnjacima nema stoke, te takve parcele urastaju i sada na takve parcele, koje su nekada bile njive oranice, košene livade ili pašnjaci za ispašu stoke, ne može ni da se uđe. To su sve napuštene zaparložene parcele koje nikome i ničemu ne služe. Zato je potrebno prvo očistiti i pripremiti takve terene, očistiti ih od trnja i žbunja, a potom ih pošumiti. Ovo nije nimalo lako i nimalo jednostavno. To bi trebale lokalne samouprave da stave u svoj prioritet, a da uz pomoć države tj. Ministarstva za zaštitu životne sredine, prvo, pripreme teren, a potom i pošumiti.\nOvaj problem ne poznaje granice tj. proces sušenja i proces urastanja parcela prisutan je podjednako kako kod nas, tako i u susednoj Makedoniji i u Bugarskoj, naročito u pograničnom pojasu. Zato bi možda pomoć za rešenje ovog problema trebalo tražiti u prekograničnim projektima iz sredstava EU, kako bi se ceo jug i jugoistok Srbije očistio i pošumio.\nTakođe, zadnjih 10-ak godina, sve je aktuelnija priča o brzorastućim sortama drveta, tako da treba raditi na podizanju šuma od brzorastućih vrsta, a za koje treba obezbediti adekvatne uslove, bar na početku, prvih nekoliko godina, dok takva stabla ne ojačaju i ne razviju svoj korenov sistem.\nKoliko god da je visoka cena svih ovih aktivnosti, sve je to investicija kako u šume, kao izvor drvne mase, tako i u šume kao fabrike čistog vazduha, jer kao što kaže kineska poslovica – prvo najbolje vreme da se zasadi drvo bilo je pre 50 godina, a drugo najbolje vreme je upravo sada.\nZato moramo što pre prionuti ovom poslu organizovano i posvećeno, jer su šume bitne danas, a u budućnosti će biti još važnije. Naša je obaveza da ih čuvamo i gajimo, jer su oni naši zeleni filteri, naši čuvari planete Zemlje.\nNa kraju, naglašavam da ću u Danu za glasanje podržati ovaj veoma značajan zakon. Hvala.\nReč ima narodna poslanica Andrijana Avramov.\nDrugarice i drugovi, dame i gospodo, uvažena gospođo ministre sa saradnicima, zadovoljstvo mi je što danas pred sobom imamo zakon o klimatskim promenama. Naravno da ćemo ga mi iz Pokreta socijalista podržati, jer je on jako važan i sem nekih sitnih zamerki koje nisu možda toliko bitne i suštinske, a na koje ću sada ukazati, apsolutno nam je jasan razlog i u potpunosti podržavamo ovakva zakonska rešenja koja su doneta.\nNaime, lično mislim da je možda svrsishodnije bilo, jer se radi o krovnom zakonu, da se zakon ne zove zakon o klimatskim promenama, već zakon o merama za sprečavanje klimatskih promena, jer iza ova zakona treba da uslede mnogi zakoni koji praktično treba da omoguće u potpunosti realizaciju ovog o čemu danas govorimo i diskutujemo.\nU svakom slučaju, uz potpuno uvažavanje razloga koje ste naveli u obrazloženju predloga, kada se to odnosi na uspostavljanju sistema za smanjenje emisije gasova sa efektom staklene bašte, kao i ispunjenje obaveza prema Međunarodnoj zajednici, odnosno okvirnoj Konvenciji UN o promeni klime i njenog sporazuma iz Pariza.\nLično moram da kažem da ne znam na šta se ovaj treći deo odnosi, a to je nešto što prečesto koristimo kod zakonskih predloga, a to je usklađivanje domaćeg zakonodavstva sa pravnim tekovinama EU. Iskreno rečeno, iako sam završio prava, ne znam šta su tekovine prava EU, da li su to tekovine nemačkog, francuskog zakonodavstva, njihovih pravnih sistema ili su to neki zaključci i stavovi prinudne uprave iz Brisela. Ne bih sada u ovom trenutku da razgraničavam.\nOno što je važno, važno je da je ovaj zakon jako dobar i koristan za građane Republike Srbije i šteta je što ovakav zakon nije donet mnogo godina ranije i pre ovog saziva, jer danas bismo verovatno živeli u mnogo boljoj sredini i okruženju, nego što to danas imamo.\nMoram da skrenem pažnju uvažavajući, stav mog uvaženog kolege Parezanovića, koji kaže da ovo nije i ne bi smelo da bude pitanje političko i pitanje politike, međutim, nažalost jeste.\nJa ću govoriti o jednom delu koji se direktno tiče ovog zakona, a to je EPS. Mi danas imamo takvu hajku na EPS koja je nominovana otprilike ako bih to zaista prihvatio bez rezerve, što pojedinci govore, potpuno neargumentovano ili određene nevladine organizacije, ispade da je zagadio kompletnu zemaljsku kuglu i da je sada samo pitanje opstanka na zemaljskoj kugli, da li ćemo mi ugasiti termoelektrane ili nećemo i to će biti spas celog sveta. Jednostavno to nije istina.\nČinjenica je da postoje klimatske promene na koje možemo da utičemo, činjenica je da postoje klimatske promene na koje možemo samo da se adaptiramo ili da im se prilagodimo. Ono što me zabrinjava jeste da najveći, najvažniji i najmoćniji zagađivači na svetu nemaju nijedan procenat ovako odgovornog pristupa prema životnoj sredini, kao što ga pokazuje Republika Srbija.\nKada budemo uspeli da nateramo te najveće, najbogatije i da najmoćnije da se vrate, iskreno vrate Kjoto sporazumu i nekim drugim sporazumima koji su potpisivani, a nikad do kraja nisu realizovani, onda će nam svima biti mnogo lakše.\nMoramo da ovde pogledamo i jedan politički aspekt svega ovoga, koji nije čak ni samo politički, već je državotvorni, jer ugrožava Republiku Srbiju. Šta bi Republika Srbija dobila gašenjem termoelektrana i zatvaranjem kopova? Jednostavno, to bi bio potpuni udar na državni budžet, na Republiku Srbiju, jednostavno potpuno uništen elektrosistem Republike Srbije. Srbija bi postala jedan ozbiljan zavisnik od uvoza električne energije, a čak ni tehnički sve i da imamo novca za tako nešto i da postoje ozbiljni razlozi za tako nešto, tehnički je to neizvodljivo, jer kapaciteti za uvoz električne energije u tom obimu koji bi iznosio oko tridesetak milijardi kilovat sati, ne postoje.\nMoramo da se zapitamo da li ovo podseća pomalo na jednu, možda na izgled benignu hajku koja se vodila pre neku godinu, a to je protiv uzgajanja činčila u Republici Srbiji. Da li hajka koja se vodi protiv elektroprivrede Srbija danas ima isti obrazac? Ta hajka protiv uzgajanja činčila u Republici Srbiji dovela je do toga da se u Srbiji one ne uzgajaju, da je nekoliko stotina porodica ostalo bez prihoda, a da se činčile nesmetano uzgajaju u Bugarskoj, a da se u Srbiju uvoze bunde proizvedene od činčila. Da li iza najvećeg dela ovih glasogovornika i ove hajke stoje upravo lobiji, kojima odgovara da Srbija umesto stabilne energetski profilisane zemlje postane zavisna i od uvoza električne energije.\nMoramo da budemo svesni da se u Srbiji oko 30% električne energije proizvodi u hidroelektranama, a da osnov proizvodnje električne energije, bez koje hteli mi to da priznamo ili ne, danas nismo u stanju da živimo ni nekoliko minuta, a da ne doživimo stresove, da termoelektrane proizvode 70% električne energije, od toga polovina samo elektrane u Obrenovcu.\nSrbiji je u proteklom periodu bilo nametnuto da plaća naknadu za zelenu struju i da na ime fidin tarife proizvođačima iz obnovljivih izvora Elektroprivreda Srbije isplati otprilike oko sto miliona evra na godišnjem nivou. Da je tih 100 miliona evra korišćeno za revitalizaciju pogona u Republici Srbiji, da se ranije moglo pokrenuti, recimo, postupkom odsumporavanja, i svega toga, verovatno ne bismo o ovim problemima danas ni razmišljali.\nKoliko je za Republiku Srbiju suluda ideja o gašenju elektrana, govori činjenica da ni mnogo razvijenije države koje već decenijama, kao Danska recimo, ulažu ogromna sredstva u tzv. zelenu energiju. Oni nisu u stanju da proizvedu ni 60% električne energije za svoje potrebe kroz te vidove, ostatak električne energije kupuju, ako se ne varam, iz francuskih nuklearnih elektrana.\nZaista se ozbiljno pitam da li to neko u Evropi ima ozbiljan višak električne energije koji bi da po enormno visokoj ceni plasira u Republici Srbiji. Naravno da ne opravdavam ni današnje stanje, koje je mnogo bolje, nego što je bilo prošle godine, a prošle godine je bilo mnogo bolje nego što je bilo 2012. godine, jer jednostavno ne smemo se zadovoljiti ni sa ovim što smo do sada postigli, već se mora napredovati. Ali, ozbiljno mislim da ministarstvo koje vi vodite mora da da jasne smernice i odrednice, ne na osnovu ličnih osećaja, već na osnovu dobre analize, da li Srbija umesto plaćanja ovih fidin tarifa, taj novac po cenu rizika sudskih sporova ili bilo čega drugog treba da uloži u dovođenja u prihvatljivo stanje termoelektrana koje postoje i koje su u Srbiji očigledno nezamenljive, jer čini mi se da sam slušajući neke stručnjake iz oblasti hidrologije, koji su rekli da su praktično, vodni, ozbiljni resursi, gotovo iscrpljeni u Republici Srbiji. Tako da, sa te strane ne možemo očekivati očigledno neko veliko povećanje proizvodnje električne energije.\nDa ne napominjem šta bi ovakvo zatvaranje nekontrolisano termoelektrana ili kopova ili čega god drugog u Republici Srbiji, dovelo do gubitaka radnih mesta, koliko bi porodica ostalo bez prihoda, koliko prateće industrije. To je nešto o čemu mi ozbiljno moramo da vodimo računa kada razgovaramo i o zaštiti životne sredine, pa i o klimatskim promenama.\nJa želim da kažem da ima prostora, ima mesta da se čine ozbiljni napreci, jer jedna od stvari koja je dugo godina stajala kao mogućnost devedesetih godina, pominjana kao nekakva gotovo izvesna opcija, je trenutno u realizaciji, a to je da termoelektrana „Nikola Tesla“ krene da snabdeva toplom vodom i Novi Beograd čime bi se mnoge individualne kotlarnice ugasile.\nOvo jeste način i metodologija kako umanjiti zagađenje životne sredine ako usput novčana sredstva, koja se uštede, uložimo u obezbeđenje čistijeg vazduha, bolje skladištenje pepela i odsumporavanje koje je u toku, odnosno priprema tog postrojenja u toku, onda bismo zaista postigli mnogo dobrih rezultata.\nPrema tome, priče o gašenju termoelektrana dolaze ovako isforsirane iz uglova koji ne žele dobro Srbiji. Ja vas molim da, kao i moje kolege, vode računa o svim detaljima kada govore na ovu temu, jer treba da budemo svesni gde jesmo, ali svesni i onoga što moramo da učinimo i kako ćemo opstati i preživeti. Lako je danas reći – treba pogasiti, ja hoću da dišem mnogo čistiji i mnogo zdraviji vazduh. Slažem se, to je normalno, to je potreba i to je želja i to treba da bude. Ali, postavlja se pitanje, imamo li mi novca za to? Jesu li upravo ti koji danas dižu najveću hajku oko zagađenja koji navodno je, al baš iz termoelektrana najvažnije i najbitnije, jesu li spremni da plate cenu struje koju bismo morali da platimo ukoliko bismo je uvozili? Treba da znamo da Beograd zagađuju mnogo više individualne kotlarnice nego što ga zagađuje termoelektrana „Nikola Tesla“ Obrenovac.\nPrema tome, mnogo toga se oko životne sredine da razgovarati, ali treba usmeravati snagu na najkrupnije probleme. Meni je veliko zadovoljstvo što se pronađe mogućnost pa se krene od jedne sredine u kojoj se to može sa relativno prihvatljivim sredstvima rešiti, kao što je Kosjerić, ali isto tako očekujemo da će se u cilju rešavanja najvećih problema to nastaviti kad je Beograd u pitanju.\nDa li podizanje gasnih elektrana može da bude opcija i komparacija termoelektranama? Ja lično mislim da ne može, jer kada se sve stavi na papir troškovi proizvodnje električne energije iz gasa nisu nešto što Srbija u ovom trenutku može da prihvati. Prema tome, borba za zdravu životnu sredinu, borba za bolje klimatske uslove nam predstoji svima i ona zaista treba da izađe iz političkih okvira. Mora da postane jasno da je to pitanje budućnosti svih onih koji žive u Republici Srbiji, a ne dnevno političkih potreba i da se takve stvari rešavaju dugoročno, a ne ad hok od situacije do situacije kako neka nova ideja dođe ili prođe.\nUpravo način rada od 2012. godine, gde se vrlo sistematično Republika Srbija stavila na noge kao država, u svakom pogledu, od ekonomskog, vojnog, sada je trenutak da kroz stabilizaciju elektroenergetskog sistema, njegovu modernizaciju, ulaganje u elektroenergetski sistem Srbije i njegovo prilagođavanje uslovima koji su potrebni da bi disali čistiji vazduh, bez stvaranja prostora da to bude moguća zloupotreba onima koji tu traže isključivo i samo sopstveni interes, je nešto što je na vašem ministarstvu i tu ćete imati našu punu podršku u svakom pogledu, jer vidimo da već kroz pripremu ovog zakona će se vrlo, vrlo ozbiljno na tome raditi.\nPonavljam još jednom, glasaćemo za ovaj zakon, podržaćemo vas i očekujemo da vaše ministarstvo koje se pokazalo kao jedno od najvrednijih ministarstava i najažurnijih uskoro pred ovaj saziv i zakone koji slede iza ovoga što pre dostavi. Hvala.\nReč ima ministarka Irena Vujović.\nPoštovani narodni poslaniče, svakako ću se kasnije osvrnuti i na čitavu raspravu, koja je zaista konstruktivna i hvala vam svima na tome, ali ću to podvući i naknadno, kada saslušamo sve komentare, sugestije i savete.\nOno što moram da istaknem odmah, kada govorimo o zakonu, na jedan izuzetno važan način i aspekt, to je da moram da podvučem da zakon ne predviđa zatvaranje termoelektrana, nego isključivo praćenje, definisanje mera koje će uticati na smanjenje efekta staklene bašte, dakle iz velikih postrojenja. I to je ono na čemu svi zajedno moramo da insistiramo i da to približimo građanima. Dakle, zakonom se ne predviđa zatvaranje velikih postrojenja i bilo kakvih drugih energetskih postrojenja.\nMoram da istaknem da smo, upravo, i radeći na ovom zakonu intenzivirali saradnju sa Ministarstvom rudarstva i energetike i potpisan je sporazum između dva ministarstva, kako bi i tešnje sarađivali, kako bi nam bila intenzivnija saradnja, baš zbog velikih zagađivača koji se nalaze u tom sektoru.\nHvala još jednom na svim sugestijama, proći ću kasnije i kroz ostale koje ste dali, koje su svakako korisne i pratićemo zajedno realizaciju i primenu zakona. Hvala vam.\nGospodin Komlenski, dva minuta.


U ponedeljak Novogodišnja šetnja po Fruškoj gori | Novosadski informativni portal 021\nU ponedeljak Novogodišnja šetnja po Fruškoj gori\nPlaninarsko društvo "Naftaš" u ponedeljak, 2. januara organizuje jednodnevnu planinarsku akciju "Novogodišnja šetnja".\nNovi Sad 28.12.2016. | 08:09\nRuta će biti: Okretnica Paragovo - zelena staza - Iriški venac - Kraljeva stolica - Popovica - druženje u planinarskom domu Orlovo gnezdo - Okretnica Paragovo.\nPolazak je u 8:50 časova, redovnom autobuskom linijom broj 72 za Paragovo. Autobus kreće sa stajališta kod Železničke stanice i staje na svim stanicama na Bulevaru oslobođenja. Povratak je autobusom sa Popovice ili Paragova oko 15 časova.\nPreporučuju se dobre planinarske cipele, štapovi i dugačke pantalone. Potrebno je poneti dovoljno vode, hranu i prigodnu odeću. Svako učestvuje na sopstvenu odgovornost, u skladu sa pravilnikom Planinarskog saveza Srbije.\nVodič će biti Dušan Tomić, od kojeg se mogu dobiti i bliže informacije o akciji na broj telefona: 064/217-07-06.\nViše informacija na adresi: www.pdnaftas.org.rs\n28.12.2016 • 08:37\n" Naftaši" će i tokom novogodišnjeg vikenda obići svju Frušku Goru, lepo! Za sledeću godinu predlažem planinarenje baš tokom novogodišnje noći, da se na Crveni Čot stigne u ponoć...\n28.12.2016 • 08:18\nOvo će biti zaniljiva šetnja naročito onima koji su imali buran doček nove godine.\nDa li neko zna kakva je to zelena staza i gde je?\n20.05.2018. Novi Sad 0\nPromocija knjige, predstava i izložba na programu su Kulturnog centra Novog Sada u ponedeljak, 21. maja.\nPromocija knjige "Oružje naših pobeda 1914-1918"\n19.05.2018. Novi Sad 1\nPromocija knjige "Oružje naših pobeda 1914-1918" održaće se u petak, 25. maja, sa u 18:30h u KCNS.\n19.05.2018. Novi Sad 2\nSportski dan održva se u nedelju, 21. maja na Štrandu, kod male bine od 11-14 časova, a u okviru projekta "Aktivni sa stilom" koji realizuje "Aktiv NS".\nKoncert Miše Blizanca i hora Prosvetitelji 20. maja u okviru festivala "Hearts in harmony"\n19.05.2018. Novi Sad 0\nU okviru međunarodnog festivala inkluzivnog karaktera Hearts in harmony, 20. maja u klubu Tribina mladih Kulturnog centra biće održan koncert horova Ive, Vox Femine i Prosvetitelji.\nIzložba "Male senke velikih senki (ili povratak)" Zorana Gašija od ponedeljka u "Fabrici"\nIzložba "Male senke velikih senki (ili povratak)" autora Zorana Gašija biće otvorena u "Fabrici" u ponedeljak, 21. maja.\n"Ispitni rock" danas u Fabrici\nTreća po redu manifestacija "Ispitni rock" održaće se u Fabrici, danas, 19. maja.\nIzložba "Jubilej Aero-kluba Novi Sad" od danas do 2. juna\nIzložba "Jubilej Aero-kluba Novi Sad 1923-2018" biće otvorena danas, 19. maja, u galeriji "La Vista".\n"Noć muzeja" danas na 15 lokacija (program)\nManifestacija "Evropska noć muzeja" održaće se danas, 19. maja, po petnaesti put u Novom Sadu.\nDani Kotora od danas do nedelje u Novom Sadu\n18.05.2018. Novi Sad 0\nDani Kotora u Novom Sadu održaće se od danas do nedelje, 20. maja.\nElektronska izložba o Majakovskom od petka u BMS\n17.05.2018. Novi Sad 0\nElektronska izložba o Vladimiru Majakovskom biće otvorena u petak, 18. maja u Biblioteci Matice srpske.


5 činjenica o preljubi koje verovatno niste znali - MD Explorer - iz naučnog ugla\nPreljube su uvek aktuelna tema. Čak i kada pomislimo da sve znamo o preljubama, i pomislimo da smo sve videli i čuli kada su partnerski odnosi u pitanju, uvek se javi nešto novo. Nekada čak i pomislimo da su prevare prevaziđene, da se neće desiti nama, tačnije da naš parnter ili partnerka nikada to ne bi učinili, a onda se ipak dogodi. Neko preljubu teško prihvata, neko lakše prelazi preko nje.\nIspostavilo se da nečiji odnos prema prevari zavisi od mnogo faktora – da li je i koliko neko zaljubljen, tolerantan, od njegove trenutne životne situacije i temperamenta, od generalnog stanja u vezi i slično. Postoji toliko mnogo činjenica i interesantnih informacija o preljubama, a čak su se i mnogi naučnici bavili ovom temom, jer kao što smo već rekli, koliko kod nam se činilo da je izlizana, ova tema će večno biti aktuelna.\nČak 60% prevara dogodi se na poslu\nAko su vaši partneri ljubomorni zbog vašeg kolege ili koleginice, možda i znaju za ovu činjenicu. Da li vidite šta kaže statistika? Brojke apsolutno pokazuju da su koleginice, odnosno kolege najopasnije kada je reč o prevarama i da morate posebno da budete obazrivi. Zbog čega je to tako? Čini se da postoji jedno vrlo jednostavno objašnjenje. Naime, ljudi se često zaljubljuju u osobu sa kojom provede više vremena, osobu sa kojom se svakodnevno viđaju i sa kojom prolaze kroz različite situacije. Još ukoliko rade na primer na istom projektu, ukoliko imaju ista interesovanja i dovoljno vremena da se upoznaju i zbliže, prevara lako može da se dogodi. Poređenja radi, da li znate koliko ljubavi iz studentskih domova se na kraju završi brakom? Isto tako oni su se viđali na hodnicima i u menzi svakog dana i jednostavno shvatili da ih nešto privlači. Tako je i sa odnosima na poslu. Upravo zbog toga oni koji načine prevaru često to urade sa kolegom, odnosno koleginicom.\nŽene često znaju za prevaru, ali ne žele da priznaju\nDa, ženska intuicija je nekada zaista tačna, odnosno u većini slučajeva jeste. Pored intuicije, tu su i manje ili veće promene u svakodnevnom ponašanju, koje žena koja godinama živi sa muškarcem lako može da primeti. Muškarci često mogu da budu nespretni kada je preljuba u pitanju, pa potpuno promene svoje ponašanje i to može da bude očigledno. Neke žene u tim situacijama priznaju sebi da postoji mogućnost da ih partner vara, pa pokušaju da to i dokažu. Tada pribegavaju proveravanju telefona, ponekad praćenju ili čak korišćenju prisluškivača. Na ovaj način, žene uglavnom potvrde ono u šta su sumnjale. Sa druge strana, neke žene čak i kada imaju sve dokaze, ili kada su prilično sigurne da ih partner vara, neće reći mužu da znaju, jer jednostavno ne žele da upropaste brak, a ponekad ni sebi ne žele da priznaju da se to događa i biraju da žive u laži.\nViše od polovine muškaraca prevari pre četrdesete godine\nMožda ne može sa sigurnošću i dalje da se kaže ko više vara, ali jedno je sigurno, a to je i istraživanje potvrdilo: više od polovine muškaraca prevarilo je partnerku pre svoje četrdesete godine. Neki muškarci zaista to rade vrlo diskretno i često im se ne može ući u trag, ali ima i onih koji ne mare previše da li će se to saznati.\nAko uživa u pornografiji, ne znači da vara\nAko vaš partner ili partnerka uživa u pornografiji, to ne znači da vas vara. Možda vi smatrate da je gledanje pornografije i maštanje o nekim akterima ovih filmova možda neki vid preljube, ali definitivno ne mora da znači da vas vaš partner ili parnterka vara u realnom životu.\nŽene najčešće varaju zbog nedostatka pažnje\nŽene obično varaju kada im njihovi partneri ne posvete dovoljno pažnje, kada su odsutni, ali ne mislimo samo fizički odsutni, več pre svega psihički. Često muškarci i ne primete da ne poklanjaju dovoljno pažnje i vremena svojoj partnerki, ali vrlo brzo im se to obije o glavu, jer ženi je potrebna nežnost i ljubav i njen partner treba to da prepozna.


PRIJATELJSKI MEČ: Republika Srpska i Srbija igraju u septembru u Banjaluci\nŽeljko Buvač predvodi Srpsku\nDejan Ignjatovic\t 16.04.2014. 13:21h 11:38h\nUtakmica između Srbije i selekcije RS, koja je deo Fudbalskog saveza Bosne i Hercegovine odigraće se uz saglasnost FSBIH, kao i uz saglasnost Evropske fudbalske unije (UEFA) i Međunarodne fudbalske federacije (FIFA)\nBANJALUKA - Fudbalska reprezentacija Srbije gostovaće 4. septembra u Banjaluci i odigrati prijateljski meč sa selekcijom Republike Srpske, potvrdio je danas predsednik FS RS Mile Kovačević.\n"Posle konsultacija sa FSS dogovoreno je da se utakmica odigra 4. septembra u Banjaluci", izjavio je Kovačević novinarima u Banjaluci, a prenosi Glas Srpske.\nUtakmica između Srbije i selekcije RS, koja je deo Fudbalskog saveza Bosne i Hercegovine odigraće se uz saglasnost FSBIH, kao i uz saglasnost Evropske fudbalske unije (UEFA) i Međunarodne fudbalske federacije (FIFA).\nKako je ranije najavljeno selekciju Republike Srpske predvodiće Željko Buvač, asistent Jirgena Klopa u Borusiji iz Dortmunda, a u ekipi bi između ostalih trebalo da budu i igrači rođeni u RS poput Nevena Subotića i Marka Marina.\nFudbalREPUBLIKA SRPSKAOrloviŽeljko BuvačMile KovačevićNeven Subotićmarko marin\nVELIKA TUGA! Preminuo nekadašnji bubnjar ATOMSKOG SKLONIŠTA