Natalija i mr Rada, a iz "TELEKOM SRBIJA"a.d. | U ime naroda\nVi ste ovde: Početna Predmeti Telekomunikacije Natalija i mr Rada, a iz "TELEKOM SRBIJA"a.d.\nNatalija i mr Rada, a iz "TELEKOM SRBIJA"a.d.\nObjavljeno petak, 23 avgust 2013 17:31 | Autor Ristić Ljubodrag | | | Pogodaka: 5235\nSaga o ”telekom srbija”a.d. - prvi deo\nNatalija Jegdić je diplomirani pravnik, radi u "Telekom Srbija"a.d. na mestu Izvršnog direktora Direkcije za privatne korisnike.\nNije mi poznato da li je završila državni fakultet ili neki od "onih" koji" završavaju ovi "naši", a nemam pojma čiji su, jer kako vode brigu o gradjanima, deluju mi kao da su "njihovi".\nNa moj zahtev da se izvrši seoba telefona iz Beograda u Baćevac, podnet u skladu sa propisima, odgovara u ime "Telekom Srbija", onako kako sledi u ekspresnom odgovoru za pojmove korespodencije za ovim operatorom, a sadržajem čije je značenje verovatno samo njoj jasno. Diplomiranom pravniku i još direktoru Direkcije!\nA Natalija meni piše:\n"U vezi Vašeg zahteva od 17.05.2013.g obaveštavamo vas da smo detaljno analizirali okolnosti i činjenice vezane za predmet zahteva upućenog Telekomu Srbija a.d. te iznosimo sledeće...\nTako korisnik koji je utužen bilo po kom osnovu dugovanja, za fiksnu i/ili mobilnu telefonsku liniju, ne može da ostvari pravo na nove servise, usluge i bilo kakve promene dok ne izmiri celokupno dugovanje...\nDa bi se Vaš zahtev u potpunosti realizovao i izvršila seoba telefonskog priključka, neophodno je da ne postoje nikakva dugovanja prema Telekom Srbija.\nUvidom u evidenciju, utvrdjeno je da Telekom Srbija ima prema Vama nerealizovana potraživanja i da je sproveden postupak utuženja"!\nTako napisa Natalija i ostade živa! Njeno pisanje u prilogu, jer njeno pisanje izaziva nevericu, pa ga pročitajte sami.\nA šta je delimično realizovano, nije objasnila.\nPre obraćanja njoj, obratio sam se službi "19813" i dobio odgovor iste, upotrebne vrednosti-nikakve.\nOdmah po dobijanju odgovora od izvesne Jegdićke, obratio sam se RATEL-u, kao nadležnoj Agenciji, molbom da mi u okviru njihove nadležnosti omogući seobu telefona.\nMinistarstvo Dr Rasima Ljajića, takodje nadležno za rad ovog i ostalih operatora, ćuti i ne izjašnjava se.\nNa moje obraćanje i Zaštitiniku gradjana, nisam ni posle više meseci čekanja, osim usmenih obećanja "biće, samo što nije", dobio nikakav odgovor.O vrednosti onog što su mi poslali pismeno, presudite sami!\nA njih sam pitao za "crne liste", pored ostalog!\nI naravno, nisam dobio nikakav odgovor, koji bi imao veze sa mojim pitanjem.\nI onda, 28.06.2013.g dobijam od istog operatora, "Telekom Srbija",ali preko RATEL-a, iz Direkcije na čijem se čelu nalazi izvesna Jegdićka, Izjašnjenje, ali sada sa potpisom izvesne Mr Rade Jočić, dipl.ekonomiste, koja je direktor Sektora za upravljanje odnosom sa korisnikom, u Direkciji za privatne korisnike (tu je direktor imenovana, već samo površno opisana, Natalija Jegdić)-Funkcija za brigu o privatnim korisnicima, čiji sadržaj ukazuje na to kakakv haos, neznanje i neorganizovanost vladaju u "Telekom Srbija"a.d. I lopovluk!\nA Rada, magistar, piše, RATEL-u, misleći da ja neću doći do njenog dopisa:\n"Povodom Vašeg dopisa, koji se odnosi na prigovor korisnika Ristić Ljubodraga upućenog RATEL-u dana 28.05.2013.godine, a u vezi nemogućnosti preseljenje telefonskog priključka na novu adresu, obaveštavamo vas sledeće:\nProverom kroz našu bazu podataka, utvrdjeno je da ne postoji zahtev za seobu pretplatničkog prava.Nakon prijema dopisa korisnik je kontaktiran i tom prilikom je unet zahtev za seobu pretplatničkog prava pod brojem protokola 209705852, a odnosi se na seobu sa adrese Vidikovački venac 14 na adresu Gajska 12, Baćevac, Beograd...Rok za odgovor po podnetom zahtevu je 15 dana...".\nNjen dopis u prilogu.-\nSramota! Natalija tvrdi da nemam pravo na seobu, pišući svašta, dok Rada magistar( šta li je, gde i kada magistrirala) piše da nema zahteva, koji je Natalija "detaljno analizirala", dakle i ona piše svašta.\nDaje sama rok od 15 dana, koji je davno istekao, bez realizacije zahteva, jer seoba do danas nije izvršena.\nI sve pod patronatom Države i njenih organa-Ministarstava, Agencija...\nIz prvog dopisa koji je potpisala Natalija, zaključujem da ona ne zna svoj posao i da je loš pravnik, jer to što je napisala ne piše nigde, osim ako ona svoje dopise ne proglasi podzakonskim aktima.\nI zaključim da ona slabo rukovodi svojom Direkcijom, čiji je direktor, jer se u njoj, po Sektorima, piše svašta.\nZaključim da ništa nisu detaljno analizirali, kako su napisale, jer da jesu, ne bi ovako pisali-svašta!\nZaključim da je evidencija "Telekom Srbija"a.d. nešto što nema veze sa stvarnošću. Jer, to ponavljam već više puta, godinama "Telekom Srbija"a.d. podnošenjem tužbe protiv gradjana, nije postojanje istog učinio verovatnim dok o tome ne presudi sud.\nOsim ako po tužbama ne postupa sudija Vesna Mastilović sudija Prvog osnovnog suda u Beogradu. Kod nje može svašta, ona tek ne zna ništa ili je od Telekoma Srbija plaćena da sudi kako sudi.\nI osim, ako posle njene presude ne uzima u rad sudsko veće Višeg suda u Beogradu, sudija Aleksandar Ivanović, predsednik veća sa sudijama članovima veća , Vesna Karadžić-Ristić i Vukica Isakov.\nPredmet Višeg suda u Beogradu, Gž-15082/11 od 20.februara 2013.g.\nI, kao da je pratio našu prepisku, javi mi se Prvi osnovni sud u Beogradu, Rešenjem od 28.05.2013.g (u prilogu) kojim se STAVLJA VAN SNAGE Rešenje o izvršenju Četvrtog opštinskog suda u Beogradu od 04.12.2009.g, dakle posle 3 godine čekanja na postupanje suda, predmet se ne rešava, već se ja upućujem na parnicu...A telefoni od strane ovog operatora su mi demontirani već 4 godine.\nI narednih 5-6 koliko će trajati parnica, jer je ovaj operator u sporu sa 150.000 gradjana, oni neće biti u funkciji?!\nLogično, postavlja se pitanje zar je trebalo Sudu da tek nakon isteka perioda od tri godine, utvrdi da nešto nije verodostojna isprava. Ili, da ne utvrdi da nije nadležan. O tome je morala da odlučuje sudija ovog suda Ćuić Marina, ali o njoj u drugom tekstu.\nJer, ne može za isti predmet spora, za istu adresu, za istog korisnika usluga, za isti period, biti nadležan i Prvi osnovni sud u Beogradu i Drugi osnovni sud u Beogradu-sudska jedinica u Sopotu.\nOnako kako odgovara operatoru.U ovom slučaju kako odgovara Ćulibrku.\nŠto se onda čudimo što nam ovako funkcioniše država Srbija !?\nMožda ovaj tekst ne bih ni pisao, jer bi nekome mogao delovati i kao preterano lična stvar, lični problem, a nije, da se u petak, nisam morao pojaviti u poslovnici "Telekom Srbija"a.d. u Barajevu, kako bih rešio iznenada nastali problem.\nNaime, zbog neplaćenog računa za broj numeracije 011/83-41-450, tako mi je rečeno u službi "19813", morao sam odneti dokaze o izvršenom plaćanju samo u poslovnicu u Barajevu, jer mogućnost slanja dokaza o uplati faksom, u "Telekomu" ne postoji, niti elektronskom poštom.\nSamo put pod noge, pa u red na čekanje.\nA taj broj se, opet po evidenciji "Telekom Srbija", i nakon plaćanja neće uključiti, jer je u sudskom postupku od 2009.godine, pa nema uključenja dok se dug ne izmiri, a to je u narednih pet godina i dosadašnjih 3 godine-ukupno osam godina prepiski sa "Telekom Srbija".A taj telefon, te numeracije, nije predmet spora, ali kome ja to da kažem?\nTek kada sam predočio dokaze da se meni za ovaj broj redovno ispostavljaju računi koje plaćam, dat je nalog za uključenje.\nU poslovnici je sama radila jedna, izuzetno prijatna i ljubazna devojka.\nPored mene je jedna žena, sva u očaju, pokušavala da dobije neko objašnjenje, za neki, kako je rekla nepostojeći dug od 5 hiljada, po tužbi za koju i ne zna da postoji ali je nekako "uletela" u evidenciju koju ima operator, a telefon joj je u medjuvremenu demontiran.Trajno! Plus da plati sudske takse?! Pa kamate...čisto nasilje.\nDat joj je savet da ode u Beograd i tamo se negde raspita šta da radi?!\nDa li je Država rešila da na ovaj način, otimačinom od gradjana, puni državnu kasu?U fingiranim sudskim postupcima?\nSa odobrenjem ljubazne službenice, dobio sam "Knjigu utisaka" na uvid.\nZa ono što su gradjani zapisali, u vezi poslovanja "Telekom Srbija", potpisali se, ostavili svoje lične podatke-ali tu knjigu niko ne čita, mene je bilo sramota.\nGospodjo Jegdić, sedite na autobus pa u Barajevo, sa ili bez Mg Rade Jočić, uzmite knjigu pa kod Ćulibrka-sram vas oboje bilo.\nPa, ako Vam ne bude nešto jasno ili bude potrebno neko naknadno objašnjenje, nazovite me na telefone naznačene na ovom sajtu.\n-Dopis Natalije Jegdić;\n-Dopis Mg Rade Jočić;\n-Rešenje Prvog osnovnog suda u Beogradu\n-Dopis Ristić Ljubodraga operatoru\n+11 # Lemi 24-12-2013 09:31\nMozda bi sve bilo lakse da si placao racune umesto sto imas dug prema kompaniji od koje ocekujes da ti izvrsi dodatne usluge.\n0 # Zoran N. Urošević 17-08-2015 14:08\nZa sudiju Vukicu Isakov (napred pomenutu) mogu reći sve najgore. Predmet ostavine (koga ona vodi već petu godinu i to po treći put na većanju) kako '' zakon '' i '' sudska praksa '' nalažu neće nikada biti rešen bez obzira što za to ne postoje ni najmanje zakonske prepreke. Ništa čudno. Ovo je Srbija : zemlja u kojoj vladaju oni koji bi trebalo da budu sa '' one '' strane zakona i to po zakonu ...\n0 # Ristić 20-05-2016 05:31\nNDA LI MOŽETE DA NAPIŠETE KOJE RAČUNE NISAM PLATIO,AKO SAM vAS DOBRO RAZUMEO,PA DA NASTAVIMO DA SE DOPISUJEMO U OPŠTEM INTERESU I PRILAŽEMO DOKAZE,pODSEĆAM U SUDOVIMA POSTOJI 450.OO 0 PREDMETA OVOG OPERATORA PREMA GRADJANIMA.jA INAČE PLAĆAM SAM USLUGE KOJE DOBIJAM,SAMO NASTAVITE.lEMI, AKO IMATE ARGUMENTE.\n0 # Ristić 20-05-2016 05:33\nRazumem Vas potpuno,ako Vam je uteha,ja u osnovnom sudu u Valjevu imam ostavinski postupak od 1988.godine,svi ma sam se u pravoudju obraćao,ali je to gubljenje vremena\n-3 # Ristić 20-05-2016 05:38\nNe javcljate se, pa neće "Telekom" biti prodat da morate svašta da pišete po nečijem naredjenju.Hoće te li da otpočnemo javnu prepisku pa da vidite koliko su gradjani zadovoljni uslugama "Telekom"-a.Ali da ne naklapamo, sqmo dokumentima.Pit am vas;\n1.-Da li je izvršena liberalizacija u oblasti fiksne telefonije,ili je Vaša kuća i dalje monopolista?\nOdgovorite ako znate.Ili smete!\n0 # Goran 13-05-2017 15:14\nSta reci imao sam predrasude oko ovih telefona uvek kupovao mobilne koji su i skuplje i koji su kao brend zbog imena samsung,mogu da kazem kad sam ovaj mobilni uzeo iznenadio se TELEFON NEISPRAVAN Huawei nov a neispravan .Jedino sto mi ostaje je da novi telefon koji sam uzeo u vaoij poslovnici nosim u servis a od vas danastavite da mi saljete racune . To se zove briga o korisnicima i naravo profit sa Huaei.


Naučnici na pragu otkrića pete sile prirode? | Srednje škole\nMađarski naučnici su na pragu otkrića još jedne fundamentalne interakcije, odnosno pete sile.\nU prirodi postoje četiri osnovne sile pomoću kojih se opisuje razmena energije među česticama i samim tim su odgovorne za strukturu nama poznatog i vidljivog univerzuma. To su gravitacija, elektromagnetna sila i slaba i jaka nuklearna sila. Međutim, mađarski naučnici su na pragu otkrića još jedne fundamentalne interakcije, odnosno pete sile.\nNaučnici Instituta za nuklearna istraživanja pri Mađarskoj akademiji nauka objavili su otkriće koje bi moglo biti primer pete sile na delu.\nNaučnici su pomno posmatrali kako jedan aktivirani atom helijuma emituje svetlost dok se raspada. Čestice su se širile pod neobičnim uglom od 115 stepeni, što se ne može objasniti danas poznatim fizičkim principima, prenosi Si-En-En.\n„Čestica X17 bi mogla biti čestica koja povezuje naš vidljivi svet s tamnom materijom“,navodi profesor Kraznahorkaj.\nIstraživanja mađarskih naučnika traju od 2016. godine, prenosi RTS.


Danas: Država zaposlila 20.000 uprkos zabrani - Dosta je bilo\nDržavna uprava • Prenosimo\nU javnom sektoru samo tokom prošle godine zaposleno je najmanje 20.000 novih kadrova, uprkos važećoj zabrani o novim zapošljavanjima do 2016. godine, pokazuje istraživanje Danasa. Sabirajući podatke koje su novinari Danasa dobili od ministarstava, na određeno i neodređeno u 2014. primljeno je 7.554 novih ljudi u javni sektor, a 12.383 njih je radno angažovano po ugovorima o delu i o privremenim i povremenim poslovima zbog povećanog obima posla, što je ukupno 19.937.\nPosmatrajući ukupan broj sa sve onima koji su primljeni po ugovorima o delu, najviše novih “lica” ističe se pod okriljem Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave – 8.852 i Ministarstva poljoprivrede i životne sredine – 4.131. Ministarstvo državne uprave, koje predvodi Kori Udovički, zatražilo je saglasnost za šest upražnjenih mesta, ali je nije dobilo, dok je za ustanove i lokalne samouprave (gradove i opštine) odobreno 1.135 mesta na neodređeno, 123 na određeno i čak 7.594 za dodatno radno angažovanje.\nU “sistemu” Ministarstva odbrane odobreno je 595 novih primanja u radni odnos, Ministarstvu omladine i sporta šest, resoru prosvete i nauke 264, a u Ministarstvu finansija 62. Resor kulture i informisanja “zaposlio” je prošle godine 691 osobu, Ministarstvo pravde 11 i za potrebe sudova i tužilaštva 189, Ministarstvo privrede devet, u resoru građevinarstva i saobraćaja taj broj iznosi 28, a u resoru rada i socijalne politike 15.\nMinistarstvo odbrane 595 + 0\nMinistarstvo za rad 15 + 0\nMUP 2.960 + 0\nMinistarstvo poljoprivrede 28 + 4.103\nMinistarstvo trgovine i telekomunikacija 0 + 0\nMinistarstvo prosvete 264 + 0\nMinistarstvo državne uprave i lokalne samouprave 1.258 + 7.594\nMinistarstvo zdravlja 2.104 + 0\nMinistarstvo finansija 62 + 0\nMinistarstvo kulture i informisanja 15 + 676\nMinistarstvo pravde 200 + 0\nMinistarstvo privrede 9 + 0\nMinistarstvo rudarstva i energetike 0 + 0\nMinistarstvo spoljnih poslova 20 + 0\nMinistarstvo građevinarstva i saobraćaja 28 + 0\nUKUPNO 7.554 + 12.383\nEPS radio na štetu domaćih firmi, a u korist stranaca


U ovoj godini preko milion KM za forenzička vještaćenja | RTV SLON\n*** Na području Tuzlanskog kantona u posljednja 24 sata registrovana su 24 pozitivna slučaja zaraze korona virusom, od testiranih 338 osoba.\n*** U posljednja 24 sata zabilježen je jedan smrtni slučaj u TK, a radi se o osobi iz Tuzle starije životne dobi, muškog spola sa brojnim komorbiditetima.\n*** U posljednja 24 sata na području Federacije BiH testirana su 1.383 uzorka, od kojih je 94 pozitivno na COVID-19.\n*** U Republici Srpskoj u posljednja 24 sata izvršeno je testiranje 468 laboratorijskih uzoraka, a korona virus potvrđen je kod 79 osoba, dok je prijavljen jedan smrtni slučaj.\n*** Porezni obveznici Federacije BiH u periodu januar – juni 2020. godine uplatili su 2,4 milijarde KM javnih prihoda, što je u odnosu na isti period 2019. godine manje za 162 miliona KM.\n*** Ukupan dug u Federaciji BiH na dan 31. decembra 2019. iznosi 5,5 milijardi KM ili 25,5 posto BDP-a.\n*** Danas su u Tuzli održani protesti kupaca Stambeno-poslovnog objekta 15. maj, koji već 13 godina čekaju dan kada će useliti u stanove koje su davno otplatili.\n*** Savezno ministarstvo za unutrašnje poslove, izgradnju i zajednicu Njemačke doniralo je Graničnoj policiji BiH specijalističju opremu za istrage.\nRiječ je o podršci razvoju Centralnog istražnog ureda GPBiH, a vrijednost donirane opreme je skoro 250 hiljada KM.\n*** Nakon konačne presude Vrhovnog suda Holandije po kojoj je ova zemlja djelimično odgovorna za smrt 350 muškaraca u Srebrenici u julu 1995. godine,\nholandska Vlada je formirala ekspertsku komisiju koja će odrediti odštetu za preživjele članove porodica.\n*** Policijski službenici SIPA-e u junu su registrovali 245 poziva na telefonskoj liniji ''Krimolovci'', od kojih su četiri bila sa korisnim informacija o počinjenim ili planiranim krivičnim djelima i počiniocima.\nPočetna Vijesti U ovoj godini preko milion KM za forenzička vještaćenja\nU ovoj godini preko milion KM za forenzička vještaćenja\nObjavio: admin - 21/01/2016 10:24\nVijeće ministara BiH, na prijedlog Ministarstva sigurnosti, donijelo je Odluku o usvajanju Strateškog plana opremanja Agencije za forenzička ispitivanja i vještačenja za period 2015 – 2017. godine u ukupnoj vrijednosti od oko tri miliona konvertibilni maraka, od čega će u 2016. godini biti uloženo 1.250.000,00 KM.\nStrateški plan je usmjeren na otvaranje novih laboratorijskih kapaciteta, pored već uspostavljenih, što će doprinijeti efikasnijem funkcioniranju tužilaštava i sudova. Istovremeno će stvoriti nove uštede budžetskih sredstava koja se sada izdvajaju za vještačenja u laboratorijama drugih država.\nDaljnjom izgradnjom kapaciteta Agencije za forenzička ispitivanja i vještačenja stvorili bi se preduvjeti za akreditaciju u skladu s međunarodnim standardom BAS ISO/IEC 17025, čime bi se omogućilo članstvo u Evropskom udruženju forenzičkih institucija (ENFSI), što je od izuzetnog značaja za BiH, istaknuto je iz Vijeća ministara BiH.\nVečeras na TV Slon u 22:40 sati na TV Slon hit film ''Zauvijek mlad''\nZbog prometa lijekova stranih farmaceutskih kompanija na našem tržištu BIH godišnje gubi na desetine miliona KM\nCIK BiH – Ugrožena realizacija pojedinih izbornih aktivnosti\nPrihodi od indirektnih poreza manji za skoro 10 posto


Prijem za šampionke BK „Obilić“ | zvono.media\nPrijem za šampionke BK „Obilić“\nGradonačelnik Zvornika Zoran Stevanović primio je Draganu Jovanović i Anastasiju Bošković koje su osvojile bronzane medalje na nedavno održanom Evropskom juniorskom prvenstvu, kao i aktuelnu vicešampionku Evrope Saru Ćirković, te trenera Bokserskog kluba „Obilić“ Mirka Ždrala.\nČestitajući im gradonačelnik je istakao da su ovo sjajni sportski rezultati koji su stigli kao plod jednog ozbiljnog i posvećenog rada u bokserskom klubu i jednog neviđenog entuzijazma njihovog trenera i njihovih roditelja.\n„Grad je imao obavezu da stane iza ovakve djece i ovakvih klubova gdje se sve čini da se, prije svega naši mladi sportisti i sportistkinje, formiraju kao zdravi i dobri ljudi, a onda rezultat, nakon tako postavljenih principa rada i takmičenja, dođe sam po sebi. Još jednom velike čestitke i u ime svih građana ovim divnim djevojčicama, njihovom klubu i treneru koji je dobio još jedno posebno priznanje gdje je selektor reprezentacije Srbije. Grad će uvijek stajati iza ovakvih sportskih kolektiva i pružati im podršku u formiranju nekih novih, mladih, velikih i uspjepšnih ljudi u našem gradu.“\nĆirković, Jovanović i Bošković treniraju u zvorničkom Obiliću a uspjehe su postigle nastupajući za reprezentaciju Srbije.\nŽdralo je rekao da je ovo treća evropska medalja za ovaj klub, jer je Sara aktuelni vicešampion.\nPrema njegovim riječima to je i za Srbiju i Republiku Srpsku veliki uspjeh, a da ne govorimo za „Obilić“ i grad koji do sada nije imao ovakav rezultat.\n„Na Prvenstvu održanom u Gruziji Srbiju su predstavljale tri takmičarke, od kojih su dvije iz našeg kluba i ovo je veliki uspjeh. U Srbiji i u BiH niko nema tri evropske medalje u svom klubu u ovom trenutku. Mi sada pravimo istoriju našeg kluba i jako mi je drago zbog toga.“\nOn je gradonačelniku uručio Zahvalnicu, poručivši da je današnji prijem plod rada i dobre saradnje kluba i Gradske uprave, te da očekuje da tako bude i ubuduće.\nPrvenstvo Evrope za juniorke održano je u Tbilisiju u Gruziji od 1. do 12. jula gdje se takmičilo 340 bokserki iz 30 zemalja.\n(Izvor: gradska uprava)\n758631429Unesite mišem ovo: 4286


Antiislamski miting u Kelnu - Merkelova mora da ode - Sputnjik Srbija\nAntiislamski miting u Kelnu - Merkelova mora da ode\n17:33 09.01.2016 (osveženo 18:03 09.01.2016) Preuzmite kraći link\nStotine pristalica krajnje desnice okupilo se danas u Kelnu u znak protesta zbog seksualnih napada u novogodišnjoj noći u tom zapadnonemačkom gradu, za koje su osumnjičeni migranti. Policija demonstrante rasteruje vodenim topovima.\nUzvikujući: „Isterajmo ih“, pristalice ksenofobnog pokreta Pegide mahali su transparentima i natpisima sa sloganima poput: „Silovateljske izbeglice nisu dobrodošle“, prenosi AFP.\nRojtersov očevidac sa lica mesta izveštava da nemačka policija koristi vodene topove kako bi rasterala desničarske demonstrante koji policiju gađaju petardama i flašama.\nU sukobima su povređene dve osobe, a policija je uhapsila veći broj ljudi.\nPripadnik desnice na protestu sa tetovažom "Ponosan i slobodan".\nTakođe, pristalice Pegide kritikovale su kancelarku Angelu Merkel optuživši je da je svojim liberalnim stavom prema onima koji beže od rata dozvolila migrantima da se rašire po Nemačkoj.\n„Merkelova je postala opasna po našu zemlju. Merkelova mora da ode“, rekao je jedan član Pegide okupljenima, koji su ponovili taj poziv.\nMerkelova se zalaže za strože migracione zakone\n„Ovo nije moguće. Gospođo Merkel, gospođo Reker, pa vi ste žene! Gde vam je solidarnost? Kakva je vrednost žena u ovom društvu“, rekla je žena koja se predstavila kao majka četvoro dece, prenosi AFP, uz objašnjenje da je Henrijete Reker na čelu službe za izbeglice u Kelnu.\nNedaleko od mesta okupljanja pristalica Pegide, levičarski demonstranti održali su kontraprotest uz uzvike: „Nacisti napolje!“, noseći transparente na kojima piše: „Fašizam nije stav, već zločin“.\n„Ovde smo da im kažemo da ućute. Neprihvatljivo je da Pegida koristi užasno seksualno nasilje koje je ovde izvršeno u novogodišnjoj noći i da širi rasističke besmislice“, kaže Emili Mikels (28).\nPegida je počela da deluje pre više od godinu dana kao ksenofobna grupa na Fejsbuku, privukavši u početku tek par stotina demonstranata u istočnom gradu Drezdenu pre nego što je ojačala i povećala broj demonstranata na 25.000, podseća francuska agencija.\nDanas je, takođe, oko 500 žena protestovalo u Kelnu zbog seksualnih napada koje su izbeglice počinile u tom gradu tokom novogodišnje noći, noseći transparente na kojima je pisalo: „Ne nasilju nad ženama“ i „Ne znači ne. To je zakon! Dalje on nas!“.\nŽene su udarale u lonce i protestovale pištaljkama ispred gotske katedrale u Kelnu.\nIstovremeno, kancelarka Merkel podržala je pooštravanje deportovanja izbeglica koje počine krivična dela i istakla da čak i oni koji dobiju uslovne kazne treba da napuste Nemačku.\nPolicija u Kelnu zabeležila je 200 žalbi — od nepristojnog dodirivanja do 2 slučaja silovanja tokom novogodišnje noći, a prema navodima očevidaca, napade u Kelnu u novogodišnjoj noći izveli su muškarci koji su izgledali kao Arapi ili severnoafrikanci.\nNemačka policija je do sada identifikovala 32 osumnjičena, od kojih su 22 tražioci azila, u vezi sa 76 prestupa, od kojih je 12 seksualne prirode, saopštilo je Ministarstvo unutrašnjih poslova Nemačke.\nantiislamisti, demonstracije, Pegida, Keln, Nemačka


Integracija mreže za pred procesiranje | Prolaz\nGATEWAY NETWORKING PODRŠKA\nFINTECH PLATNI PARTNER\nBANKE ZA NOVE USLUGE\nIntergrirajte Prolaz u Vaše lanac procesiranja prije vašeg procesa ili nakon njega. Prolaz pruža vrijednost i uštedu u obje uloge. Bilo da se radi o jeftinom, potpunom upravljanju terminalima ili bankovnom host to host gateway uslugama koje podržavaju PSD2. Prolaz omogućava fleksibilnost da podrži Vaš razvoj novih proizvoda.\nFLEKSIBILNO PROCESIRANJE USMJERAVANJA\nTRANSAKCIJA I SWITCHING\nProlaz switching host omogućava potpunu fleksibilnost i mapiranje protokola sa naprednom poslovnom logikom kako bi omogućio praktički neograničenu inovativnost i mogućnosti novih proizvoda. Distribucija e-dobara i usluga je ograničena samo Vašom maštom.\nZADRŽITE DIREKTAN ODNOS\nBANKE I TRGOVCA\nProlaz nije prihvatitelj niti procesor i mi ne konkuriramo bankama. U svim sporazumima odnos s trgovcem (ugovor) je sa bankom. Mi pružamo infrastrukturu i fleksibilne mrežne mogućnosti da podržimo i omogućimo Vaše ugovore.\nPROCESIRAJTE KROZ POSTOJEĆE\nBANKOVNE SUSTAVE ILI PROCESORE\nNema potrebe za promjenom procesora, ugovora o licencama ili kupnjom nove opreme. Prolaz fleksibilnost nam omogućava da se integriramo sa Vašim postojećim pružateljem usluga i da Vam ponudimo usluge sa dodanom vrijednošću tamo gdje nas trebate. Ovo može biti samostalna, zatvorena (closed loop) bezgotovinska akcija ili potpuno uvođenje novog bankarskog prihvata kartica.


6 primena gde se sve koristi grifovana žica - Feroplet\n- 6 primena gde se sve koristi grifovana žica\n6 primena gde se sve koristi grifovana žica\nGrifovana žica ili grifovano pletivo je napravljeno od svetlo vučene čelične žice i može biti raznih dimenzija (može biti različitih dimenzija otvora ili “okaca”). Neke standardne dimenzije su 1000×2000 mm i mogu varirati.\nGde se koristi grifovana ograda?\nPletivo od grifovane žice najveću primenu ima u građevinarstvu. Od ovog pletiva se izrađuju ograde, kapije, kavezi, gelenderi, ali se sve češće koristi u industriji nameštaja.\nGrifovano pletivo ima veoma široku primenu i koristi se najčešće tamo gde je potrebna jača zaštita i gde obično univerzalno pletivo nije dovoljno. Može biti sitnijih okaca i od tanje žice za neke vrste kaveza, ili magacina, ali može biti i većih dimenzija okaca u zavisnosti od potreba klijenata.\nGrifovano pletivo cena\nPreporučljivo je da grifovane table kupujete direktno od proizvođača, jer ćete svakako proći jeftinije. Kod nas u Feropletu možete i lično doći i uveriti se u kvalitet i sami izabrati pletivo koje vam najviše odgovara. Naravno kod nas možete dobiti i stručne savete i pomoć pri odabiru i odluci. Zanimaju vas cene grifovane žice? Pogledajte kompletan cenovnik i nazovite nas.\nEvo gde se najčešće upotrebljava grifovana žica i zašto:\nOd ove vrste žice prave se ograde i kapije, jer je mnogo čvršća od obične žice. Mnoge industrijske ograde prave se upravo od ove vrste žice.\nGrifovane ograde koriste se na mestima gde je potrebna višegodišnja dugotrajnost. Ona može biti samo deo ograde jer se može koristiti u kombinaciji sa nekim drugim materijalima kao u slučaju, kovanih ograda, drveta, betona i slično.\n2. Zaštita vrata i prozora\nMnogi stambeni i poslovni prostori dodatno su zaštićeni rešetkama od grifovane žice. Korisnici često osiguravaju ulaze postavljanjem grifovanih mreža na prozore ili vrata i tako dodatno štite svoj prostor od nezakonitog i neželjenog ulaska.\n3. Otvoreni magacini/žičana skladišta\nIdealno rešenje za magacinski prostor za firme i skladišta. Na taj način možete držati stvari pod ključem bez brige od neželjnih upada.\n4. Boksovi za pse\nVeć smo pominjali da se grifovana žica jako puno koristi za izradu kaveza i boksova za pse. Psi često izgrizu i probiju običnu žicu, pa je naš savet da za izradu boksova za pse i odgajivačnice koristite izdržljivo grifovano pletivo.\n5. Kavezi od grifovanog pletiva\nRazne vrste kaveza se takođe prave od ove žice. Bilo da u njima držite životinje ili neku robu veoma su pouzdani i dugotrajni. Vi sami birate promer okca kako biste dobili optimalan kavez koji će vam najviše odgovarati.\n6. Nameštaj i enterijer\nSve češće u poslednje vreme se od grifovane žice pravi nameštaj i oprema enterijer u objektima. Dizajneri lokala, prodavnica ili stanova se odlučuju da u enterijeru dominiraju žica, cevi, ogoljene cigle i zidovi. Taj pravac se zove industrijski dizajn i cilj je da ambijenti podsećaju na stare industrijske hale i objekte. Taj trend u svetu je veoma popularan i sve češće se viđa i kod nas.\nTakođe, naši zadovoljni klijenti su i brojne ustanove kulture poput „Srpskog narodnog pozorišta“ iz Novog Sada, koje često koristi grifovano pletivo za scenografiju u nekim svojim postavkama. Primena grifovanog pletiva zaista je široka i može se upotrebiti na mnogo načina, a na nama je da Vam obezbedimo adekvatnu podršku i fleksibilnost u pogledu dimenzija i potreba.\nPrevious Post (p) Farmer pletivo - sigurnost za placeve i pašnjake\nNext Post (n) Špalir žica za voćnjake i vinograde - provereno sigurna stvar


Za digitalizaciju programskog arhiva RTS dobija 105 miliona dinara državne pomoći - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Za digitalizaciju programskog arhiva RTS dobija 105 miliona dinara državne pomoći\nIznos bi ipak mogao da bude i veći, jer je Savet Komisije ocenjivao samo predlog ugovora pa se, kako se i sami ograđuju, on „potencijalno može razlikovati od konačnog teksta ugovora koji će biti potpisan, naročito u pogledu iznosa pomoći“.\nZa projekat digitalizacije u 2021. godini potrebno je ukupno 155 miliona evra. Deo troškova trebalo bi da porkije RTS i to iz novca koji će biti prikupljen po osnovu taksi, kao i ostalih marketinških i komercijalnih prihoda, dok će veći deo – 105 miliona dinara, finansirati Ministarstvo.\nUz pomoć projekta trebalo bi da se nastavi digitalizacija svih nosača slike i zvuka, kao i nabavka opreme za dalju nadogradnju sistema za digitalizaciju.\nPlan aktivnosti uključuje kreiranje nove baze podataka koja treba da obuhvata televiziju, radio i PGP, kao i fototeku i kartoteku pretraživu preko interneta, te nastavak digitalne restauracije kultnih televizijskih serija i filmova uz istovremeno arhiviranje i novog programa koji se proizvodi, piše u rešenju Komisije.\nSredstva potrebna za digitalizaciju uključuju nabavku uređaja za ultrasonično čišćenje filmske trake sa pratećom opremom – 20 miliona, angažovanje stručnih saradnika iz oblasti digitalizacije i obrade digitalizovanih materijala – 40 miliona, nadogradnju i razvoj postojećih sistema za digitalizaciju 35 miliona, sistem za projekcionu salu u centru za digitalizaciju Sajam 15 miliona, nabavku opreme za digitalizaciju Radio Beograda – deset miliona.\nDeo projekta digitalizacije za koji je data subvencija mora da bude sproveden do kraja 2021. godine.\nPlan je da se u naredne dve decenije digitalizuje celokupni arhiv javnog servisa koji ima oko 200.000 sati programa nastalog za skoro 23 godine, a za to će biti potrebno ukupno 4,3 miliona evra ili oko 500,6 miliona dinara, objavljeno je u januaru 2018. godine.\nDigitalizacijadrzavna pomocMinistarstvo kulture i informisanja SrbijeRTSBeograd


Džezva&Džezvica donose džez muziku 13. januara iz Kulturne stanice Rumenka | Novosadski informativni portal 021\n09:13 > 16:56\nPevačica Svetlana Palada, kontrabasista Fedor Ruškuc, gitarista Vladimir Jakovljević i bubnjar Nenad Kojić, vrsni džez muzičari, sviraju zajedno više od 20 godina u različitim sastavima, i dele ljubav prema istom muzičkom pravcu, ali i jedni prema drugima. Nije im bilo teško da se okupe za ovu priliku.\n"Mi smo svi profesionalnci, i dugo, dugo sarađujemo. Feđa, Nenad i Vanja su moje kolege, braća, muzički saputnici, svašta smo prošli zajedno. Sve što se dešava na sceni, ide na pogled, na osećaj. Osećam se udobno i komforno u njihovom društvu, ušuškano, baš kao mala džezvica. Meni je uvek čast da sviram sa njima", poručuje pevačica Svetlana Palada, koja iza sebe ima bogatu džez karijeru, dugu 25 godina.\nIsti osećaj deli i kontrabasista Fedor Ruškuc kad priča o bendu, te dodaje da će koncert u okviru Dočeka 7529. biti poseban.\n"Svako džez izvođenje je izvođenje za sebe. Zbog toga je džez toliko moćan. Slično je, ali je uvek drugačije, pa će i ovaj koncert predstavljati posebnu priču. Drugačiji će biti i zbog toga što će biti prazna sala Kulturne stanice Rumenka. Volimo da komuniciramo sa publikom jer nam publika daje energiju, zato nam svima želim da se situacija vrati u normalu i da možemo da sviramo. Ljudi su željni svirke", istakao je Ruškuc, umetnik svetskog ranga, koji je imao priliku da sarađuje umetnicima kao što su Keith Copeland, Dennis Rowland, Cristian Jacob, Antonia Bennet, Elliot Mason, Stjepko Gut, Vasil Hadžimanov, Ratko Divjak i mnogim drugim.\nSvetlana Palada dobitnica je mnogobrojnih nagrada, jedna je od najcenjenijih pratećih vokala današnjice. Svetlana je 2010. potpisala svoj prvi inostrani ugovor za izdavačku kuću Amadearecords i njen singl "Idigo child" se našao na svim sajtovima za skidanje muzike Itunes, Cdbaby.\nI gitarista Vladimir Jakovljević može se pohvaliti bogatom biografijom. Osim što je završio Džez akademiju u Gracu, sarađivao je sa Borisom Kovačem na snimanju albuma "Ballads at the end of time", koji je izdat za inostrano tržište. Od 2005. godine počinje saradnju sa bendom "Milaćopezo", a takođe je član je Novosadskog Big benda od 2006. godine, sa kojim je snimio albume "Samo muzika" i "Polaris".\nIako najmlađi u ovom, novogodišnjem sastavu, i bubnjaru Nenadu Kojiću može se pozavideti na muzičkoj karijeri. Sarađivao je sa eminentnim jazz – fusion muzičarima. Svira u brojnim bendovima, a učestvovao u ostvarivanju različitih projekata kao što su "Mayoke Group", "Mr. Balloon", "Forum za novi ples Jezik zidova", letnja škola "Clime art for change", "Uhvati ritam Balkana" i mnogim drugim. Od 2013. godine, postaje profesor bubnjeva u "Kulturnom skloništu".\nNovosađani već četvrti put za redom obeležavaju Doček kroz koncept dva kalendara, dva računanja vremena, 31. i 13. januara. Evropska prestonica kulture ove godine opredelila se za alternativni - onlajn format programa, osim navedenih izvođača nastupiće i svetski virtuoz Stefan Milenković, operska pevačica Agota Vitkai Kučera, mlada violinistkinja Lana Zorjan, Novosadski gudački kvintet i drugi, predstavljajući nove prostore za kulturu u Novom Sadu.\nEPK2022\tKS Rumenka


SDP predložio da se raspiše opštinski referendum o budućnosti Aerodroma Tivat - CdM\nSDP predložio da se raspiše opštinski referendum o budućnosti Aerodroma Tivat\nOdbornici Socijaldemokratske partije Bernarda Moškov i Ivo Marić u Skupštini opštine Tivat su, u skladu sa statutarnim odredbama u ime pet odsto građana Tivta, podnijeli Predlog za raspisivanje opštinskog referenduma o budućnosti tivatskog aerodroma.\nKako je saopštio član Predsjedništva SDP Mirko Stanić, Skupštini opštine Tivat dostavili su više od 1.000 potpisa građana Tivta, prikupljenih u okviru kampanje “Odbranimo Aerodrom Tivat” sa ciljem da o najvažnijem resursu grada odlučuju njegovi građani, a ne da to pitanje bude predmet unutarkoalicionih kalkulacija i raznih trgovina iza leđa Tivćana.\n“Građani Tivta, stotine porodica, su se odrekle svog zemljišta ili ga prodale po niskim cijenama da bi se izgradio aerodrom koji predstavlja put u svijet za Boku i dolaznu kapiju za stotine hiljada turista koji posjete našu zemlju svake godine”, ukazao je Stanić.\nOcijenio je da posebno zabrinjava namjera Vlade da kroz predloženi koncesioni aranžman oduzme Opštini Tivat pripadajuće zemljište koje koristi Aerodrom Tivat, pa smatra nedopustivim da se jedan takav čin oduzimanja imovine građanima Tivta realizuje bez njihovog znanja i mimo njihove volje.\nJasno je, ističe, da elementarno demokratsko i političko pravilo nalaže da se tako krupna pitanja za građane jedne opštine, koje čak podrazumijeva lišavanje Opštine Tivat imovinskih prava na ogromnom zemljišnom području, mogu realizovati jedino uz prethodno izjašnjavanje građana.\n“Mi u SDP smo uvjereni da za ovu inicijativu referendumskog izjašnjavanja imamo punu podršku građana Tivta i stoga tražimo da lokalna vlast izađe u susret njihovoj ubjedljivo većinskoj volji da se izjasne o krupnom pitanju budućnosti njihovog Aerodroma”, poručio je Stanić.\nTagsaerodrom Tivat opština peticija Referendum Socijaldemokratska partija SDP\nFirma se zove AERODROMI CRNE GORE a ne Aerodromi Tivat.. prema tome ne znam cemu ta inicijativa i sto bzv mazete narodu oci.. znate vi zasto to radite 80% zaposlenih u tom preduzecu su vase zene, ljubavnice, kumovi i clanovi porodice primaju po par hiljada platu a ne obrcu ga na poso!! E sad je muka kad dodje novi vlasnik… Više »\nSD se sad sjetio da skuplja neke potpise al izgleda da je kasno i nije istinski. Svaka čast za SDP oni su ovo davno pokrenuli a SD-ovci izgleda kasno pale ili pale pred izbore.\nSamo lud čovjek ne vidi da je aerodrom prodat ima i 3 godine.\nSDPovci su sve kreativniji i kreativniji, a sve dalje i dalje od cenzusa….hahahaha, sjajni su\nOni raspisu referendum,a Milo pare u dzep…\nRemorker Tito počeo sa radom


PROTEST U SRBIJI JER SU SRBI PRIKAZANI KAO 'NAJGORI ZLOČINCI': Hrvatski mediji izvještavaju o genocidu, srbijanski o zločinu i napadu na Vučića | Slobodna Bosna\nPROTEST U SRBIJI JER SU SRBI PRIKAZANI KAO "NAJGORI ZLOČINCI": Hrvatski mediji izvještavaju o genocidu, srbijanski o zločinu i napadu na Vučića\nHina, čiju su vijest o ovom događaju prenijeli Hrvatska radio-televizija, Jutarnji list i net.hr, izvještava da će danas kao najstarija žrtva biti sahranjena Šaha Cvrk koja je tada imala 82 godine, a najmlađa žrtva koja će biti sahranjena je Osman Cvrk koji je tada imao 16 godina.\nRadio-televizija Srbije je vrlo kratak članak, tek nekoliko rečenica posvetila godišnjici genocida koji su nazvali "zločinom". U posljednjoj rečenici je navela da će sutra, 12. jula "na Petrovdan biti odata počast Srbima ubijenim u srednjem Podrinju".\nKurir.rs je objavio članak sa sljedećim naslovom: "NA DANAŠNJI DAN PRE 4 GODINE POKUŠAN ATENTAT NA VUČIĆA U SREBRENICI: Masa u Potočarima probila je ogradu i kamenicama zasula tadašnje premijera Srbije (FOTO)."\nRadio-televizija Crne Gore nije izvijestila ni o genocidu, ni o zločinu. Vijest o ovom događaju je sljedećeg sadržaja: "Obilježava se 24 godine Srebrenice". Istakli su da je "međunarodni sud prave u Hagu donio je 2007. presudu kojom je masakr u Srebrenici kvalifikuje kao čin genocida".\nSlovenski list Delo je u naslovu istaklo onoga koga smatra glavnim krivcem za ono što se desilo u Srebrenici 1995. godine napisavši: Genocid je načrtoval vrh vlasti ili Genocid je planirao vrh vlasti.


Nordeus Hub - novi prostor za saradnju gaming zajednice - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Nordeus Hub – novi prostor za saradnju gaming zajednice\nNordeus Hub – novi prostor za saradnju gaming zajednice\nNordeus otvara vrata potpuno besplatnom co-working prostoru kako bi podržao napore za pozicioniranje Srbije na globalnoj mapi gaminga.\n0Piše: Danas Online 10. septembra 2019. 15.09\nNordeus Hub, besplatan co-working prostor na Novom Beogradu koji je specijalno kreiran za potrebe gaming industrije počinje sa radom danas. Kao prvi prostor ovog tipa u zemlji, Hub je namenjen razvoju indie game timova, startup-ova i osnaživanju talenata sa ciljem unapređenja gaming ekosistema u Srbiji.\nNordeus Hub predstavlja bitan dodatak već postojećim inicijativama koje je Nordeus pokrenuo u saradnji sa drugim kompanijama, kao što su Asocijacija industrije video-igara Srbije (SGA) i Inicijativa ”Digitalna Srbija”.\nPrethodne godine, zajedno sa sedam drugih gaming kompanija, pokrenut je SGA sa ciljem povezivanja svih gaming timova u celoj Srbiji, nudeći im podršku i vidljivost, sa ciljem da unapredi njihove mogućnosti nadmetanja na globalnom nivou.\nNordeus je takođe i jedna od devet kompanija osnivača Inicijative “Digitalna Srbija”, organizacije osnovane sa ciljem podrške razvoju startap ekosistema, kreiranju zakonske regulative koja će pomoći razvoj digitalne ekonomije i unapređenje formalnog i neformalnog obrazovanja u domenu informacionih tehnologija. Nordeus Hub će raditi na daljem razvoju industrije podrškom u stvaranju novih i razvoju postojećih gaming timova i kompanija, kao i edukacijom svih zajednica u okviru gaming ekosistema u Srbiji.\ngejming, Nordeus Hub\nGejming u doba korone: Oboreni su svi rekordi broja igrača\nGejm boj danas puni 31 godinu


PCVesti - „E-dućan“ u poštama Srbije\nU pošti, u Zmaj Jovinoj ulici u Beogradu, otvoren je prvi “E-dućan” za trgovinu preko Interneta. Ministar trgovine i usluga u Vladi Republike Srbije, Slobodan Milosavljević, ocenio da je otvaranje prvog “E-dućana” u pošti dobar primer saradnje privatnog i javnog sektora, a generalni direktor PTT Srbija, Goran Ćirić, rekao je da je Pošta prva u zemlji dobila sve potrebne sertifikate za elektronsko poslovanje.\nDirektor PTT Srbije je istakao da je njihov cilj da se podstakne e-trgovina i da je ovo korak u tom pravcu. Ćirić je objasnio da je dobro što je šalter otvoren u pošti jer se mnogi građani još uvek ne snalaze u trgovini na Internetu, a na šalteru mogu da dobiju pomoć od poštanskih službenika.\nVlasnik preduzeća „E-dućan“ Goran Takač rekao je da je moguća svaka vrsta plaćanja, od kartica do gotovine, s tim što može da se bira i način dostave, kao i da nema nikakvih ograničenja ni u pogledu količine i vrednosti robe.\n“E-dućan” od 2004. razvija sve vidove elektronske trgovine (preduzeća prema kupcima, preduzeća prema drugim preduzećima i kupci prema drugim kupcima).\n|Search:Find More About „E-dućan“ u poštama Srbije|\nPretraživač Wowd, spoj domaće pameti i američkog kapitala


Naslov komentara: Format takmicenja Tue Feb 19, 2013 12:11 am\nNesto mi opasno laga forum, ne znam do cega je, mozda je Kuba nesto sjebo ili je do servera, al nekako sam usao da napisem kako ce to izgledati.\nPosto vidim da niko od vas (aktivnih) nece da pokrene incijativu za kreirnje lige, ja cu je pokrenuti, ali nece biti jedini koji ce to sve voditi. Ima nas trenutno 5 bas aktivnih i nas 5 (alonso, bosingva, kuba, arteta i ja) mozemo da vodimo ovu ligu bez problema. Ja cu napisati kako ce to izgledati, ako se slazete (a trebalo bi) vec naredne sedmice mozemo poceti ligu, ako ne, jebiga, pocnite vi\nZa sada otvaramo Ligu 1. u kojoj ce biti 4 tima sa po 2 vozaca tj. 8 vozaca. Timovi ce se odredjivati po vlastitom izboru tj. u kojem timu zelite da vozite i sa kim zelite da vozite. U prvoj ligi ce biti dostupni timovi: Ferrari, Red Bull, Lotus i Meclaren. Kada se prosiri liga, odnosno kada dodju novi clanovi otvarat cemo Ligu 2. pa i Ligu 3., ali o tome cemo tada.\nU odnosu na trenutno bodovanje koje imamo (1-6), stavit cemo da ipak prvo mjesto znaci malo vise u odnosu na drugo, tako da ce bodovi biti\n1. mjesto = 10 bodova\n2. mjesto = 6 bodova\n3. mjesto = 4 boda\n4. mjesto = 3 boda\n5. mjesto = 2 boda\n6. mjesto = 1 bod\n7. i 8. mjest = 0 bodova\nBodovanje ce biti licno i timski.\nUtrke koje cemo voziti ce uglavnom biti ove koje sada vozimo kod Alonsa u sobi (Shair, Interlagos, Sangaj, Car Racing, Specek, Kukis, Nigg racing, Nirbergring, Kayami i onda sto je samo ima Alonso valjda edit Car Racinga xD). Sto znaci 10 staza.\nVrijeme utrke moramo odrediti koje nama 5. odgovara, pa neka se ostali prilagodjavaju. Moj prijedlog je nedelja 21:00. Nedeljom niko ne izlazi, 9h navece nije kasno, neradni je dan, a i taman dodje posle poljske lige. Ako ne nedelja onda neki radni dan.\nPosto imamo 10 utrka, podjelit cemo to na 5 sedmica, tako da cemo u jednom danu voziti 2 utrke, da ne duzimo prvenstvo na 3. mjeseca, nema niko zivce za to.\nO ovome se puno razmisljalo jer su kvale bitne, a ono sto niggest radi uzima previse vremena. JEDNOSTAVNO DA NE MOZE JEDNOSTAVNIJE ! Prije svake trke ukljucit cemo tu stazu bez boxova, svi se poredaju na liniju pa ko prvi zavrsi njemu pol pozicija. Tu nema nikakve nepravde.\nOvo moze biti jedini problem, jer ja nemam dobar host, nema ni kuba, a sumnjam da ima arteta jer ne otvara. Tako da od trenutne ekipe koja igra host mogu biti samo alonso, bosingva i jazo. Ako njih nema onda smo u kurcu.\nKad smo ovo sve dogovorili hajde da odredimo timove i da startamo vec sljedece nedelje sa ligom. Ne mora ona biti perfektna odma prve sezone, ali na greskama se uci. Sto ne bude valjalo ove sezone ispravljamo u drugoj i tako cemo napraviti super ligu. Bitno je da mi pocnemo, a ja sam uvjeren da cemo se prosiriti i da cemo imati 3 aktivne lige, jer svaki dan otvaram F1 sobu i ima dosta zainteresovanih, samo treba ovaj forum aktivirati i kasnije promovisati tim novim vozacima. A i njima je nekad dosadno kada dodju u nasu sobu i ne mogu da prismrde pored nas sto znamo vozit .\nDa ne duzim, ako ste 100% sigurni i ako zaista zelite da vozite ekipu, napisite u odgovor da potvrdjujete i ime tima u kojem zelite voziti. 4 tima su otvorena\nFerrari: 1.Kubalionzzale, 2. -\nRed Bull: 1. Hamšik, 2. -\nMeclaren: 1. -, 2. -\nLotus: 1.Bosingwa, 2. -\nVozaci koji bi mogli voziti:\n9. Pompej (?)\n10. Muller (?)\n11. Mika (?)\nvise se ne mogu sjetiti ko je bas redovno vozio sa nama, ako koga vidite od ovih starih ili se sjetite koga, recite mu za ligu pa da pocnemo sa tim. Pozdrav !\nNaslov komentara: Re: Format takmicenja Tue Feb 19, 2013 9:38 am\nJa isto mislim da možemo počet sa ligom,mislim da bi mogli i sa više od 4 tima.\nNajbitnije je odredit vrijeme utrka ako mislimo imat dvije utrke tjedno ja predlažem da to bude nedjeljom od 21.30 dok ne zavrsimo,ili jedna utrka petkom od 21:30 do 22:00 i jedna utrka nedjeljom u isto vrijeme.\nSta se tiče bodova mislim da možemo uzet stari sistem iz F1 10,8,6,5,4,3,2,1\nNaslov komentara: Re: Format takmicenja Tue Feb 19, 2013 5:36 pm\npetkom se izlazi, sad manje dok je zima, al cim krene proljece tesko cu ja moci petkom biti tu\nsto se bodova tice dobra ideja, ali opet skontaj da ako neko izostane iz utrke da ce dobiti 1 bod, ili ako izostanu 2 vozaca kome ide 1 a kome 2 boda ? bolje je kad ima neka borba za taj jedan bod na poziciji 6.\nNaslov komentara: Re: Format takmicenja Wed Feb 20, 2013 2:20 pm\nLiga može početi možda i ovaj vikend, samo treba ove gore nabrojane nahvatati i zovnut ih, što će možda biti belaj.\nEh što se tiče samih pravila, Hamšik je to dobro odredio, i sasvim je fer da svi krećemo sa iste crte "pa šta ubodemo"\nEto, od mene ide poklon hostiranje\nSamo meni morate malo praštati odsustvo preko ovih 4-5 radnih dana, jedino dolazim na haxball petkom, subotom i nedjeljom, al za održavanje utrka kod mene garantujem (ako će se voziti na ova tri dana).\nTIM: Ferrari (Kuba zna da je moj Ferrari pa ga uzeo prije mene da bi sa mnom vozio )\nNaslov komentara: Re: Format takmicenja Wed Feb 20, 2013 6:29 pm\nBrate ja Ferrari obovazam nije to zbog tebe :PPP\nMrzim Red Bull, McLaren i te XD\nsta ako neko na startnoj na car racingu na liniji gore starta pa ponovo kao da je startao zadnji\na neko na shairu dole starta pa kao zadnji, ponovo to nije fer XD\nNaslov komentara: Re: Format takmicenja Thu Feb 21, 2013 4:17 pm\nimamo 4. vozaca, jos 4. pa idemo lagano\nNaslov komentara: Re: Format takmicenja Thu Feb 21, 2013 7:12 pm\nDajcie wersje forum po polsku\nNaslov komentara: Re: Format takmicenja Thu Feb 21, 2013 7:26 pm\noce ovi poljski forum jbg bosanska je liga moze samo internacionalno po mom misljenju XD\nNaslov komentara: Re: Format takmicenja Thu Feb 21, 2013 9:17 pm\nma koji poljski forum,nemamo ni mi hrvaski u njihovoj ligi\nNaslov komentara: Re: Format takmicenja Sun Feb 24, 2013 12:10 pm\nnesto razmisljam jbte i bosingva je upravu, bolje voziti prvenstvo od 12-14 vozaca, nego samo 8..\nNaslov komentara: Re: Format takmicenja Sun Feb 24, 2013 1:25 pm\ni ja sam govorio 16, pa prvih 8 iz kvalifikacija ide dalje, al bi tada kvale trebale biti 2 kruga.\nNaslov komentara: Re: Format takmicenja Sun Feb 24, 2013 3:08 pm\najmo voziti od 20, pitaj niggesta da doda po dva boxa svakoj trci i eto mozemo onda po 10 u jednoj trci i tako dvije trke, ili kad bi bilo kao u speceku ja msm onih 20 bokseva XD\nNaslov komentara: Re: Format takmicenja Sun Feb 24, 2013 5:11 pm\n"Promjenili smo raspored, iz dvije lige cemo napraviti jednu sa grupama. Sistem ce biti da cemo pobjedili trenutnih 14 vozaca na dvije grupe tj. na po 7 vozaca. I tako cemo voziti odvojeno.\nZa sada dijelom se u grupe po timova tj. kapiteni (ili prvi vozaci) timova su grupa I, a drugi vozaci su grupa II. Vec od sljedece utrke grupe dijelimo po tabeli. Bodovanje ostaje isto.\nI (prva) grupa tj. Alonso, Hamsik, Bosingva, Niggest, Tona, Messi i Jazavac voze u 21:30\nII (druga) grupa tj. ostali voze od 22:00\nsretno svima " Hamšik\nOvo je realno glupo, po meni nigdje realnosti. Nešto slično ko kod Niggesta. Kako da se tako radi? Znači, imat ćemo duplirane glasove. Ovi ovamo dobivaju, ovi ovamo... To po meni nije zanimljivo. Najbolje je da spojimo sve timove u jednu ligu. Prvih 8 igrača koji upadnu u box prolaze u finalni dio te iste trke, a redaju se na startu prema poziciji iz boksa na kraju kvalifikacija. Ili imati dvije lige (kao što je trebalo biti prije sat vremena) pa zadnji tim iz prve ispada u drugu, a prvi iz druge lige ide u prvu ligu.\nPo meni, ovakav način igranja ne vodi ničemu\nNaslov komentara: Re: Format takmicenja Sun Feb 24, 2013 5:14 pm\nI meni je bolje bilo ono kako je trebalo biti nego ovo kako je sad...\nNaslov komentara: Re: Format takmicenja Sun Feb 24, 2013 5:24 pm\nvidi, ako uradimo kao sto ti hoces, onda ce bukvalno slabiji vozaci voziti samo u tom kvalifikacionom krugu.. sta je tu zanimljivo realno ? ostat ce uvijek standardna 5-6, sa 2 nova vozaca.. a da ne spominjem kako nas 16 ne moze voziti odjednom..\nuradimo fintu kao kod niggesta i svi mozemo voziti, ja fakat nisam ocekivao da ce nas biti 14 prijavljenih..\nNaslov komentara: Re: Format takmicenja Sun Feb 24, 2013 5:25 pm\na specek,kouki ako doda niggest bokseve i car racing ako doda niggest bokseve ili ako ih vec ima mozemo voziti svi\nNaslov komentara: Re: Format takmicenja Sun Feb 24, 2013 5:38 pm\nA zamisli u RL, u jednoj grupi Alonso i Hamilton se bore za titulu, a u stopu ih prate Maldonado, Kartikejan iz druge grupe\nTako da je najbolje da svih 16 igrača ima šansu u 2 kruga kvalifikacija da izbore neku poziciju, nego da imamo dvije grupe koje se bore za isto\nIli što Kuba kaže, da se Nigi zamoli, ali za rezultat sumnjam.\nNaslov komentara: Re: Format takmicenja Sun Feb 24, 2013 5:41 pm\nNajbolje bi bilo da se vozi u dvije grupe ali da se prvo održe 2 kruga kvalifikacija.nakon kvalifikacija u jednoj grupi igraju 1,4,5,8,9,12,14 a drugoj 2,3,6,7,10,11,13.\nto bi bilo najpostenije i najlakše na napravit\nNaslov komentara: Re: Format takmicenja Sun Feb 24, 2013 5:52 pm\nma da se zamoli niggi da se dobace sve te i da vozimo zajedno, ping nacu ja jednog nijemca\nNaslov komentara: Re: Format takmicenja Sun Feb 24, 2013 6:11 pm\nvolio bih i ja momci da vozimo svi odjednom, ali ne mozemo\n1. nemamo boxeve (koji se mogu dodati)\n2. nema boga, allaha, isusa da icija soba podrzi 16 vozaca odjednom\nti alonso (ako sam te shvatio) zelis da 14 vozaca vozi odjednom 2 kruga kvala i da onda 8 najboljih ide dalje.. brate, ni tona, ni lirix nisu kvalitetni da budu ispred nas (trenutno), ti mislis da ce se oni svake nedelje pojavljivati samo da bi odvezli ta 2 kvalifikaciona kruga i da idu dalje.. moramo omoguciti da svi imaju sansu za bodove i da se svi timski bore za neko mjesto.. to je jedino moguce ako vozimo u dvije grupe i ne vidim sta nije fer tu.. ako zadnja utrka bude borba za titulu onda cemo uraditi izuzetak i ovi koji se bore vozit ce u istoj grupi..\njarane nemojte samo bacati negativne komentare, dajte malo pozitive.. ajde da odvezemo jednu barem sezonu, jebo mjesec dana, pa cemo na kraju (i tokom) sezone vidjeti sta valja a sta ne valja i moci cemo to ispraviti, a ako ne pokusamo nista necemo ni znati sta treba ispraviti.. ajde da sjebemo ovu sezonu svi zajedno pa cemo lagano sljedecu biti puno pametniji..\nNaslov komentara: Re: Format takmicenja Sun Feb 24, 2013 6:57 pm\nJEBO TE KONJ CORAVI IMAM NJEMCA NEKOG PITACU GA\nNaslov komentara: Re: Format takmicenja Sun Feb 24, 2013 7:08 pm\nNaslov komentara: Re: Format takmicenja Sun Feb 24, 2013 7:41 pm\nmeni je ponovo normalnije ovih 16 odmah ali eto kako hocete\nbtw hamsik sta si mi napisao ispod imena <3 hamsik ... XD\nNaslov komentara: Re: Format takmicenja


I_Need_Money.mp3 | Konkretno\nMladi gospodine i gospođo, vi ste došli u bračno savetovalište kako biste izgladili sve svoje nesuglasice. No, sa žaljenjem vam saopštavamo da nemamo rešenje za vaš problem.\nVi se žalite na česte svađe oko nebitnih sitnica, poput toga ko je ostavio spuštenu ili podignutu dasku, te da li je ovo drugo problem sa stanovišta feng-shui principa. Ako neko ne stavi salvetu ili kutlaču kad postavlja sto, taj je automatski budala nad budalama. Ne dao bog da kupite sve sa spiska, ali da zaboravite jednu jedinu stvar, npr. novine. To se svakako ne može rešiti za desetak minuta, jer ste u centru glavnog grada svakako bogu iza nogu. Da ne spominjem čitavu listu sličnih situacija koje ste naveli, a nigde nije bilo onih tipičnih svađa u braku, npr. one na temu hladne supe i toplog piva.\nDa li ste se ikad zapitali da problem, možda, dolazi sa drugog mesta, da je uzrok nešto deseto? Što se mene tiče, biću direktan – vaš problem nije vaša veza, vaš brak. Ono što vas muči je to što živite u Srbiji, a tu pomoći nema, sem da se odselite, ili da – ukoliko ste veliki patriota i verujete da će od ove zemlje ipak nešto biti, te da ima izlaza – tripite ili pronađete alternativne izvore prihoda.\nMarky Mark, koga možda znate pod njegovim pravim imenom, Mark Wahlberg, je svojevremeno, u fazi „mlados’, ludos’“ objavio pesmu pod imenom „I Need Money“. Njemu tad verovatno, gotovo sigurno nisu bile potrebne pare, ali vama jesu.\nZbog čega bi, inače, činjenica da te novine koštaju dodatnih četrdesetak dinara, pedeset za vikend izdanje, bila povezana sa strahom od nekupovine istih? Zbog čega bi se sve vrtelo oko stvari koje se kupuju i koje izazivaju onu poslovičnu promaju, te paučinu u vašim novčanicima. Zbog čega bi nebitne stvari bile ovoliko bitne i ovoliko vas bolele, kad u pitanju nisu neslaganje u krevetu, neslaganje oko dece, te bilo kakav drugi problem sa kojim se moja profesija suočava? Vama je očajnički potreban novac, a ovde ćete ga naći samo ako budete radili prekomerno, varali ili ni od kud dobili nekakav posao iz snova. A sve tri stvari vas mogu uništiti, tako da vam, sa žaljenjem, saopštavam da trajnog rešenja ovde nema.\nMožda vam neko ne bi rekao sve ovo. Možda bi vam preporučio da se razvedete, da uzimate neke sedative, ili nešto mnogo, mnogo gore. No, ja sam iskren. Vaš problem nije u neslaganju, ne biste bilo zajedno toliko dugo kao što kažete, kad se ne biste slagali. Vaš problem je Srbija. Srećan vam dan državnosti!\nVučko Bajalica – sociajalni radnik


Nesvakidašnja studija: Šta vaša FRIZURA govori o vama - Bizlife.rs\nNesvakidašnja studija: Šta vaša FRIZURA govori o vama\n09:20 Beograd, 20/06/2017\nVeoma zanimljivo istraživanje koje je objavio PsyBlog pokazuje da frizure u velikoj meri utiču na to kako mi delujemo drugima. U skladu sa tim neki stilovi kose čine da izgledamo veoma privlačno i poželjno, dok druge čine da delujemo zatucano ili pak dobronamerno.\nKada je kosa srednje dužine žena koja je odabrala tu frizuru deluje inteligentnije, pokazuje studija. ovaj stil je povezan i sa dobronamernošću koju drugi vide u ženama ovakvih stilova kose.\nKraća kosa, sa svetlim pramenovima čine da žena deluje otvoreno, samostalno i snažno. Ipak, takva kosa deluje manje privlačno na ženama.\nMuškarac koji ima kosu srednje dužine, podeljenu na stranu deluje inteligentnije. Nažalost oni deluju veoma ukalupljeno i zatucano.\nNajprivlačniji muškarci su oni sa veoma kratkom kosom i dužim stilizovanim šiškama. Ipak oni koji vole da ostave malo više kose napred i da je sređuju najčešće gelom deluju egoistično i smatra se da vole da budu u centru pažnje.\nStudija je pokazala i da žene sa drugačkom plavom kosom izgledaju atraktivnije i bogatije ali da se smatra da nisu na intelektualnim visinama. Muškarci sa kratkom kosom i svetlim pramenovima deluju kao da imaju dosta samopouzdanja ali i izraženu narcisoidnost. Dugokosi muškarci se obično smatraju ne naročito inteligentnim ali veoma dobronamernim.\nČinjenica je da sudimo o ljudima na osnovu njihovog fizičkog izgleda. Razmislite o tome – kako se neko obukao je prvo što\nSto godina istorije frizura u 60 sekundi\nCut.com napravio je video koji u 60 sekundi prikazuje istoriju frizura od 1910.godine do 2010.godine.\nBIZLife - 03/12/2014\nŠto ste prirodnije, to ste lepše, i to nikada neće izaći iz mode. Mnogo devojaka trudi se da sa dosta šminke izgleda kao\nUskršnji performans i pop na trotinetu (VIDEO)


Zvezde Granda i Parovi odloženi, Pinkove Zvezde se prikazuju!\nMarch 14, 2015 Beba Pinkove Zvezde, Rijaliti, Zvezde Granda One comment\nNi u nedelju neće biti emitovane ni najavljene emisije na Grand televiziji, dok Željko Mitrović nije želeo da se nosi moralnom obavezom i na jedno veče obustavi emitovanje muzičke emisije.\nMuzičko takmičenje ‘Zvezde Granda’, koje se emituje na Prvoj TV, večeras je otkazano zbog Dana žalosti, koji je Vlada Srbije proglasila 15. marta, zbog pada vojnog helikoptera u Surčinu, kada su poginuli beba i šestoro odraslih.\nTakođe, u nedelju neće biti emitovane ni najavljene emisije na Grand televiziji.\nPodsetimo, Vlada Srbije je proglasila Dan žalosti za nedelju, 15. mart, a premijer Srbije je zamolio medije da i danas vode računa o programu, jer je reč o velikoj tragediji, a zbog tehničkih razloga nije proglašen Dan žalosti i subota.\nHelikopter Vojske Srbije koji je prevozio bebu iz Novog Pazara srušio se u širem rejonu aerodroma u Surčinu, saopštilo je Ministarstvo odbrane. U helikopteru je bilo sedam osoba – beba, četiri člana posade i dva zdravstvena radnika iz Novog Pazara.\nČitaj još Aca Lukas odgovorio: Šašiću jadan si!\nZa razliku od urednika ‘Zvezda Granda’ i rijaliti programa ‘Parovi’, ‘Pinkove Zvezde’ se ipak prikazuju u redovnom terminu. Očigledno Željko Mitrović nije želeo da se nosi moralnom obavezom i na jedno veče obustavi emitovanje muzičke emisije.\ndan zalostimuzickoodloženePinkove zvezdeprikazivanjeprikazujushowtakmicenjeZvezde Granda\n« Parovi: Cuca dobila buket cveća od misterioznog dečka!\nParovi: Cuca ipak trudna, u trećoj nedelji?! (VIDEO) »


OVO JE PALO U TOTALNO DRUGI PLAN: Šta je novinar koji je negirao genocid pitao jučer Bakira Izetbegovića? (VIDEO) – Mreza\nIzetbegović je imao (znatno blaže) reakcije na konstatacije Marka Ivasa, pa je tako na paralelu voditelja između Kosova i entiteta RS, Izetbegović pojasnio da je jedina poveznica nasilje kojeg je Miloševićev režim napravio i na Kosovu i u BiH.\nPredsjednik Stranke demokratske akcije (SDA) Bakir Izetbegović jučer je dao intervju za Tanjug, a intervjuisao ga je isti novinar koji je tokom razgovora sa predsjedavajućim Predsjedništva BiH Željkom Komšićem negirao genocid u Srebrenici, nakon čega je lider DF-a prekinuo intervju.\nIstog dana Marko Ivas će upitati Izetbegovića sa kim će razgovarati ako insistiraju na smjeni Milorada Dodika, a u uvodu u intervju novinar koji je jasno negirao genocid se pita: “Kako to da se poslije 26 godina ponovo pominje ta strašna reč rat?”\nNa ovo retoričko pitanje ipak je neophodno dati odgovor, a to je da se ta “strašna reč” pominje upravo zato što nakon tih 26 godina i dalje postoje ljudi koji negiraju genocid, a još je strašnije to da oni koji imaju javnu riječ to rade.\nJedno je sigurno, a to je da je intervju Bakira Izetbegovića pao u sasvim drugi plan upravo zbog poteza Željka Komšića i prekida razgovora. Ipak, i Izetbegović je imao (znatno blaže) reakcije na konstatacije Marka Ivasa, pa je tako na paralelu voditelja između Kosova i entiteta RS, Izetbegović pojasnio da je jedina poveznica nasilje kojeg je Miloševićev režim napravio i na Kosovu i u BiH.\nNije nad Srbima u BiH urađeno ono što je urađeno Albancima na Kosovu. Ovdje je to kulminiralo genocidom u Srebrenici. Prije toga su očistili pola teritorije. Ne samo da su porušili džamije i katoličke crkve, preorali su groblje, kazao je Izetbegović i dodao:\n“Za njih je sasvim normalna stvar dominacija Srba i Dodika u RS-u, to da ne mogu da dođu u obzir da budu zaposleni u institucijama, a 20 posto je nesrba i samo na jedan posto su direktori nesrbi. Zamislite to. Ne znam šta se time dobija, sa jednim retrogradnim, necivilizacijskim pristupom u kojem dijelite ljude po tome kakva su im krvna zrnca, koja im je vjera”.


PREDUZETNICI Više vole da čekaju u redu, nego da se registruju elektronski\nZakonom o centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika, koji je stupio na snagu u junu ove godine, uvedena je obaveza registracije svih fizičkih lica koja na bilo koji način imaju 25 odsto ili više vlasništva u nekom pravnom licu, odnosno imaju glavni uticaj na vođenje poslova ili obezbeđuju novac za poslovanje pravnih lica.\nZa nepostupanje po odredbama ovog zakona, propisane su stroge krivične sankcije - zatvor u trajanju od tri meseca do pet godina, odnosno novčane kazne od 500.000 do 2.000.000 dinara za pravno lice, i od 50.000 do 150.000 dinara za odgovorno lice u firmi.\nZakon o rodnoj ravnopravnosti DANAS STUPIO NA SNAGU Poverenica Janković: " Donosi bolji rodni balans u svim oblastima"


50. GODIŠNJICA SMRTI KRALJA PETRA II OBELEŽIĆE SE NA OPLENCU I U NJUJORKU - The Royal Family of Serbia\nPomen za Njegovo Veličanstvo Kralja Petra II (sina Njegovog Veličanstva Aleksandra I Ujedinitelja) služiće Njegovo Preosveštenstvo Episkop šumadijski gospodin Jovan u crkvi Svetog Đorđa na Oplencu, u utorak, 3. novembra 2020. godine u 12:00 časova.\nPo protokolu, prvi venac položiće gospodin Dragomir Acović, predsedavajući Savetodavnih tela Krune, u ime Njegovog Kraljevskog Visočanstva Prestolonaslednika Aleksandra, starešine Kraljevske Porodice Srbije (sina Njegovog Veličanstva Kralja Petra II), na grob pokojnog Kralja.\nU Njujorku će Njegovo Preosveštenstvo Episkop istočnoamerički Irinej služiti pomen Njegovom Veličanstvu Kralju Petru II u prisustvu Njihovih Kraljevskih Visočanstava Prestolonaslednika Aleksandra i Princeze Katarine, koji će upaliti sveće u znak sećanja na oca Prestolonaslednika Nj.V. Kralja Petra II, u Srpskoj pravoslavnoj Sabornoj crkvi Svetog Save. Njegovo Veličanstvo Kralj Petar II bio je veoma vezan za Sabornu crkvu tokom svog boravka u Sjedinjenim Državama.


Srbiju volimo - Jazak voda - iz srca nacionalnog parka Fruška gora\nJazak voda - iz srca nacionalnog parka Fruška gora\nSrbija, zemlja bogate tradicije, kulturnog nasleđa i neizmernog prirodnog bogatstva, pleni svojom lepotom i ne ostavlja ravnodušnim nijednog posetioca. Svaki deo naše zemlje odiše posebnim karakteristikama, pa bilo da krenete na sever, istok, zapad ili jug, bićete očarani kulturološkim vrednostima i gostoprimstvom domaćina. Međutim, ono što će ostaviti najveći utisak na vas su prirodne lepote. Veliki broj njih je zakonom zaštićen – čak 471 područje različitih stepena zaštićenosti. Njihova ukupna površina iznosi 678.237 hektara, odnosno 7,66 odsto naše zemlje, a kao područja sa najvišim stepenom zaštite izdvajaju se nacionalni parkovi – njih pet, od kojih je Fruška gora najstariji.\nPored brojnih retkih biljnih i životinjskih vrsta koje karakterišu Frušku goru, ova planina – nacionalni park , poznata je po velikom broju izvora voda, među kojima se po kvalitetu izdvaja Jazak. Prolazeći kroz krečnjačko-dolomitske stene stare više od 30 miliona godina, voda Jazak sakuplja minerale koji su neophodni našem organizmu, a pomenute stene zaslužne su i za njenu kristalnu čistoću i svežinu po kojoj je karakteristična. Njena oprimalna pH vrednost pruža pravilnu hidrataciju tokom celog dana, te je Jazak voda opravdano pravi izbor za one koji žele da koriste ono najbolje što nam priroda daje.\nOtkrijte i vi zašto je Jazak - prirodno dobra voda!


Klimatske promene: od lošeg ka gorem - Javni servis\nKlimatske promene: od lošeg ka gorem\nUprkos impozantnom broju učesnika, klimatski samit u Glazgovu samo će pokazati da je svet još dalje od rešavanja problema globalnog zagrevanja nego u Parizu 2015.\nDvonedeljna 26. Svetska konferencija UN o klimi (KOP26) počeće 31. oktobra u Glazgovu, a već je unapred proglašena neuspešnom jer je jasno da na njoj neće doći do napretka koji je neophodan da bi se ispunili ciljevi Pariskog sporazuma.\nNa konferenciji će se prvog dana okupiti 120 predsednika država i vlada, a njih će kasnije zameniti delegacije na najvišem nivou koje će nastaviti razgovore. Na samitu na koji dolazi 30.000 učesnika različitih profila iz gotovo 200 država, međutim, najverovatnije neće biti prisutni neki od ključnih lidera kao što su Si Đinping, predsednik najvećeg globalnog emitera ugljen-dioksida Kine, ili ruski predsednik Vladimir Putin. U Glazgov svakako dolaze kineska i ruska delegacija. Dok je na čelu SAD bio Donald Tramp smatralo se da će Kina preuzeti ulogu ključnog igrača u borbi protiv globalnog zagrevanja, ali se Amerika sa Džoom Bajdenom vratila na scenu.\nSamit u Rio de Žaneiru 1992. bio je prvi veliki skup posvećen globalnom zagrevanju kao ozbiljnoj pretnji, a više od 150 zemalja tada je najavilo da će raditi na smanjenju emisije ugljen-dioksida i ostalih štetnih gasova. Za gotovo tri decenije održane su desetine sličnih sastanaka na kojima se obećavalo mnogo akcije, ali su do (i od) Pariza 2015. rezultati bili zanemarljivi. Od 1995. do danas pod Okvirnom konvencijom UN o klimatskim promenama održano je 25 konferencija, ali je u tom periodu emitovano 894 milijardi tona ugljen-dioksida, što je 37 odsto ukupnog zagađenja u ljudskoj istoriji, piše portal Blumberg.\nOd Pariza 2015. do Glazgova danas atmosferska koncentracija ugljen-dioksida skočila je iznad godišnjeg proseka od 400 ppm, piše Njujork tajms, a 2019. zabeležena je rekordna emisija gasova staklene bašte koja je ekvivalent emisiji više od 60 milijardi tona ugljen-dioksida.\nMeđuvladin panel za klimatske promene (IPCC) objavio je avgusta ove godine da su ljudske aktivnosti nesumnjivo odgovorne za zagrevanje planete, a posledice više ne treba tražiti u budućnosti jer nam se pred očima zbivaju suše, požari, poplave i uragani koji se javljaju čak i tamo gde ih ranije nije bilo.\nMRŠAVA OBEĆANJA: S obzirom na neučinjeno, malo ko smatra da bi ovaj 26. samit mogao da bude mnogo uspešniji od prethodnih 25, naročito kada se pogleda i novi izveštaj Programa za ekologiju UN (UNEP). Autori su ocenili da mnoge države planiraju da do 2030. proizvedu dvostruko više nafte, gasa i uglja nego što je predviđeno Pariskim sporazumom. Prema izveštaju u kojem je analizirano 15 najvećih proizvođača fosilnih goriva, do 2030. proizvodnja će biti 110 odsto viša nego što je potrebno da se skok temperature održi na 1,5 stepeni, odnosno 45 odsto više za skok od dva stepena Celzijusa. Čak i da se ovog trenutka drastično redukuje emisija gasova, temperatura će rasti bar do polovine veka.\nPredstavnici UN, Velike Britanije kao domaćina, ali i druge ličnosti koje učestvuju u trenutnim klimatskim pregovorima privatno kažu da će cilj konferencije u Glazgovu biti promašen jer velike ekonomije neće biti u stanju da ispune obećanje da u očekivanoj meri smanje emitovanje štetnih gasova, piše Gardijan.\nDržave su se Pariskim sporazumom 2015. obavezale da će smanjenjem emisije gasova staklene bašte zadržati rast globalne temperature dva stepena iznad preindustrijskog nivoa, a zatim na 1,5 stepeni. To je moguće postići samo ako se do 2030. emisija ugljen-dioksida smanji 45 odsto u odnosu na 2010. godinu i u potpunosti obustavi do 2050, a sasvim je jasno da je taj cilj nedostižan.\nIPCC je ranije procenio je da je globalna temperatura porasla 0,87 stepeni u odnosu na preindustrijski period, a da je zemljište toplije čak 1,53 stepena, zbog čega i dolazi do toplotnih talasa i suša. Zbog seče šuma zemlja je sve manje sposobna da upija ugljen-dioksid. Nivo mora u prošlom veku porastao je 17 centimetara.\nIPCC predviđa da će između 2030. i 2052. temperatura globalno porasti 1,5 stepeni Celzijusa, a do kraja ovog veka dva do katastrofalnih pet stepeni.\nSPREČAVANJE KATASTROFE: UN, SAD i Britanija tvrde da će širi cilj konferencije biti da se spreči najgore u klimatskom haosu. Prema njima, “Glazgovski pakt” bi pomogao da se u budućnosti donose novi planovi oko emisije gasova koji bi omogućili da svet ostane u okviru naučnih saveta o nivou ugljen-dioksida.\nJedan visoki zvaničnik UN rekao je da je “KOP26 veoma značajno dostignuće, ali da nije kraj igre gde odustajemo na 1,5 stepeni Celzijusa”.\nPošto je jasno da redukcija od 45 odsto nije moguća, biće potrebno da se dogovore novi, ostvarivi okviri i da se svi lideri obavežu da će raditi na transformaciji. Prva država na svetu po emisiji ugljen-dioksida sa udelom od 29 odsto je Kina, a na drugom mestu su SAD sa 16 odsto. Države Evropske unije učestvuju sa manje od deset odsto, Indija sa sedam, a Rusija sa pet odsto.\nIz UN upozoravaju da bi neuspeh sa smanjenjem emisije gasova staklene bašte mogao da dovede do pada globalne sigurnosti i bezbednosti kroz migracije i nedostatak hrane, što bi vodilo u konflikte i haos.\n“Ovde govorimo o očuvanju stabilnosti država, očuvanju institucija koje su godinama stvarane. Prema katastrofalnom scenariju, imali bismo masivnu pojavu raseljenih lica”, rekla je za Observer Patrisija Espinoza, izvršna sekretarka Okvirne konvencije UN o klimatskim promenama. To bi dovelo do manjka hrane, ljudi bi padali u osetljive kategorije društva, što bi predstavljalo mnogo izvora nestabilnosti.\nLord Nikolas Stern, klimatski ekonomista, kaže za Gardijan da nedostatak u planovima za smanjenje emisije ne treba poistovećivati s neuspehom. “Slažem se sa UN i većinom posmatrača da nećemo potpuno zatvoriti taj jaz između obećanja o emisiji i naučnih saveta, ali trebalo bi da se nadamo napretku, mehanizmima i putevima kako ćemo dalje zatvarati jaz od sada do 2025. O tome treba da razmišljamo u smislu šta je dobar, bolji ili lošiji rezultat – ne čini mi se da je jezik uspeha ili neuspeha od velike pomoći”, rekao je Stern.\nPriredila T. J.\nKlimatske promene najviše pogađaju države u razvoju koje su same mali emiteri štetnih gasova. Kako bi se premostio jaz između razvijenih i nerazvijenih zemalja, siromašne države dobiće milijarde dolara pomoći kako bi se nosile s klimatskim promenama.\nU poslednjih 12 godina državama u razvoju obećano je da će do 2020. dobijati bar sto milijardi dolara godišnje od javnog i privatnog sektora bogatih država kako bi se prilagodile emisiji štetnih gasova. Prošlomesečni izveštaj OECD, međutim, pokazuje da je poslednji put novac dat 2019, i to 80 milijardi.


Nova usluga za privredu: Ubuduće i telefonom mogu da prihvate plaćanje karticama - Biznis Telegraf.rs\n27/12/21 | 09:00 ≫ 10:34\nNova usluga za privredu: Ubuduće i telefonom mogu da prihvate plaćanje karticama\nRaiPOS aplikacija – mobilni telefon pretvara u POS terminal\nI u Srbiji se ide idejom da se keš što pre izbaci iz upotrebe, a povećan broj plaćanja platnim karticama dovoljno govori da su i sami građani za to zainteresovani. U poslednje vreme, kartičarske kompanije nude i pogodnosti ukoliko plaćate mobilnim telefonom ili karticom, a i uslužne delatnosti, pre svega trgovci, danas su spremniji da se odreknu keša.\nGrađani naše zemlje voljni su da koriste napredne tehnologije… O tome svedoče zvanični podaci NBS koji beleže povećanje broja plaćanja koji se obavljaju novim sistemima. Raste i vrednost tih transakcija.\nDalje, u jednom istraživanju koje je nedavno objavljeno, skoro polovina ispitanika ističe da ne bi pazarila u prodavnici koja nudi samo plaćanja koja zahtevaju kontakt sa kasirima ili čitačem kartica.\nKada je o trgovcima reč, nije potrebna skupa infrastruktura. Dovoljan je samo mobilni telefon, jer su banke pripremile i mobilne aplikacije koje će trgovcima omogućiti da jednostavno i sa nižim troškovima prihvataju plaćanja karticama i mobilnim uređajima.\nJedna od njih je aplikacija RaiPOS, uz pomoć koje preduzeća i preduzetnici svoje usluge ili proizvode mogu naplaćivati putem svog android mobilnog telefona, bez potrebe posedovanja "klasičnog" POS terminala.\nUglavnom je do sada bilo reči o manjim preduzećima koja su odbijala da pređu na savremenije načine plaćanja. Konačno, sada i najmanja preduzeća biće u prilici da svojim kupcima ponude plaćanje karticom.\nProdavcima u Srbiji biće omogućeno da na Android pametnom telefonu ili tabletu prihvate beskontaktna plaćanja bilo kod iznosa. Tako će postati konkurentniji, a to će pomoći trgovcima da ispune očekivanja svojih klijenata, ali i da poboljšaju priliv novca.\nIako se minimimalni iznosi računa koje kupac može platiti karticom ili telefonom ne regulišu se propisima, dešavalo se da trgovci odbiju takav vid plaćanja. To je bilo nezgodno naročito na trafikama, ili manjim radnjama gde se uglavnom kupuju stvari "usput", odnosno roba koja često košta manje od 100 dinara.\nRaiPOS aplikacija inače, instalira se direktno na mobilnom uređaju vlasnika i/ili njegovih zaposlenih, a može se koristiti bilo gde i bilo kada za prihvatanje plaćanja putem VISA i Mastercard platnih kartica, kao i plaćanja putem mobilnih telefona. Ona omogućava jednostavna, brza i sigurna plaćanja uz korišćenje NFC tehnologije koju poseduju svi noviji modeli smart telefona. Zahvaljujući mogućnosti beskontaktnih plaćanja karticom ili mobilnim uređajem na bilo kom mestu, kao i na više telefona u okviru jednog prodajnog mesta – vlasnicima biznisa nudi priliku za povećanje prodaje.\nDodatno, veliku prednost za privrednike koji se opredele za ovaj vid naplate svojih usluga, predstavlja i to što je korišćenje RaiPOS aplikacije besplatno, odnosno bez mesečne naknade za korišćenje.\nPored toga što nudi praktičan i brz način primanja uplata, aplikacija omogućava i slanje digitalnog slipa putem SMS poruke ili i-mejla, kao i očitavanje putem QR koda, a listu svih transakcija je moguće pregledati u bilo kom trenutku.\nNa kraju, ali svakako ne i najmanje važno – ova aplikacija obezbeđuje preko potrebna beskontaktna plaćanja, posebno važna u pandemijskom periodu, kako za vlasnike biznisa, tako i za njihove klijente.\nRaiPOS aplikacija je na raspolaganju svim preduzećima i preduzetnicima registrovanim na teritoriji Srbije, bez obzira na prodajnu ili uslužnu delatnost za koju su registrovani.\nVideo: Kako funkcioniše e-fiskalizacija u Srbiji\n27. decembar 2021 | 12:06\nOvo na sta se ide je jako lose po meni…\nA rekli sve teorija zavere\n27. decembar 2021 | 10:06\nPocelo je pocelo ...


Raspisani natječaji za Koordinatora studentskih | Studentski.hr\nRaspisani natječaji za Koordinatora studentskih pravobranitelja i za Povjerenika za medije\nDo 16. listopada zaprimaju se prijave za obnašanje funkcija Koordinatora studentskih pravobranitelja Republike Hrvatske i Povjerenika za medije.\nHrvatski studentski zbor raspisao je dva natječaja – natječaj za Koordinatora studentskih pravobranitelja Republike Hrvatske i natječaj za Povjerenika za medije. Na oba se mogu prijaviti studenti koji su u posljednje dvije godine skupili minimalno 60 ECTS bodova, a koji nisu razriješeni dužnosti kao članovi studentskog zbora zbog neispunjavanja povjerenih im dužnosti.\nRok za prijave jest 16. listopada, a dodatne uvjete koje je potrebno ispuniti, kao i dokumentaciju koju je potrebno poslati, moguće je pronaći u natječajima na poveznici. Valja napomenuti i da se obavljene aktivnosti odabranih kandidata upisuju u volontersku knjižicu.


subota, 29. oktobar 2016. 19:00h\nSlaviša Ševrt, jedan od najboljih portretnih karikaturista Srbije imaće svoju izložbu karikatura u Kačarevu, u okviru Festivala humora i satire “Žaoka”.\nIzložba će biti otvorena u subotu 29. oktobra u 19 časova u Domu omladine u Kačarevu.\nSlaviša Ševrt je rođen 1970. godine u Sarajevu gde je završio školu primenjenih umetnosti. Do izbijanja rata radio je u Strip Art Features-u. Tu je stekao dragoceno iskustvo gledajući originale najvećih majstora stripa i karikature. Nakon rata nastanjuje se za stalno u Beogradu. Dobitnik je nekoliko nagrada za strip i karikaturu, od kojih izdvaja dve nagrade Pjer i nagrade na međunarodnom salonu stripa u Beogradu. Trenutno radi u ugostiteljstvu, i svakodnevno vredno stvara i crta...\nSlaviša se sa svojim crtačkim umećem ubraja u najbolje portretiste na srpskoj sceni karikature. Njegove portretne karikature odlikuje savršeno precizan karakter, sa blagim naglašavanjem fizičkih osobina i velikim akcentom na zanimanje ili situaciju u kojoj se nalazi portretisana ličnost... Dinamiku između njegovih portreta i različitost stvara kombinovanje raznih materijala i slikarskih tehnika...\nKarikature Slaviše Ševrta na ovogodišnjoj „Žaoci” predstavljaju pravo osveženje. Pored toga što je majstor ѕa pravljenje pica, takođe je dokazao da je i majstor za karikaturu, okitivši se dva puta najprestižnijom nagradom „PJER” u organizaciji Večernjih novosti, napisao je u katalogu za izložbu Nikola Dragaš, karikaturista i ilustrator iz Pančeva.\nMesto: Dom omladine Kačarevo


03. septembar 2017. 13:00\nZapravo, reč je o deset albuma ovog projekta čiji je idejni tvorac i scenarista Marko Stojanović. "Marko Stojanović pripoveda nam bajku i smrt bajke, utkavši u to mnogo bisera iz riznice naše narodne književnosti koja je ovde, kako joj dolikuje, tretirana kao pravo blago i neiscrpno vrelo nadahnuća", beleži na temu serijala muzičar i književnik Marko Šelić Marčelo.\nUkratko, serijal prati pustolovine dvojice slučajnih partnera, misterioznog vampira Čena, uklještenog između tajanstvene prošlosti i nesigurne budućnosti, i ćudljivog besmrtnika Marka Kraljevića koji u Evropi krajem 18. veka ukrštaju staze sa mitološkim bićima poput vampira, vodenjaka, psoglava, todorovca, ali i sa istorijskim ličnostima kao što su V. A. Mocart, Miloš Obilić, Vuk Branković, Stevan Sinđelić, te književnim likovima poput Tila Ojlenšpigela, doktora Fausta, D'Artanjana, Frankenštajna, Hajduk Stanka... "Vekovnici su strip koji istovremeno obavlja dve misije, od kojih se ne zna koja je bitnija. On je, prvo, zapanjujuće postignuće koje faktički pravi, formuliše novu (domaću) mitologiju, prilagođenu sadašnjem trenutku. Drugo, u mračnim godinama iza nas u kojima je jedini cilj bio preživeti zla vremena, uspostavljene su iskre novih vrednosti - dobrog, kulturnog stripa. Vekovnici danas teptreživele, razbacane dragulje povezuju i skupljaju, osnažujući pleme koje se ponovo međusobno upoznaje baš na njihovim stranicama. Ovakve stvari menjaju, spašavaju svet...", zabeležio je ilustrator i strip crtač Bob Živković.\nSerijal je svoj život započeo u Politikinom zabavniku 2007, ali se ubrzo preselio u albume sa potpisom IP System Comics (brojevi od 0 do 6, kao i 7. u saradnji sa IP Darkwood), "zbog nepoštovanja ugovora", kako objašnjava Stojanović. Četiri godine kasnije, Vekovnici su dobili i svoj podserijal (spin off) Beskrvni, takođe sa potpisom IP System Comics (dva albuma). Konačno, 8. i 9. broj pojavili su se kao samostalno izdanje Marka Stojanovića (uz pomoć grada Leskovca i u distribuciji IP Darkwood).\nStrip serijal Vekovnici profilisao se kao balkanski u pravom smislu te reči. Na njemu je, samo u Zemlji čuda sarađivalo čak 74 autora iz čitavog regiona, a sve ukupno pominje se blizu 200 crtača i ilustratora iz Srbije, Hrvatske, Slovenije, Rumunije, Bosne i Hercegovine, Bugarske, Crne Gore, Makedonije, Grčke, Španije, Slovačke, Nemačke, Rusije i Brazila. "Oni su rame uz rame, bez ikakvih trzavica, radili na nastanku zajedničkog umetničkog dela i na taj način poslali poruku ne samo svojim narodima, već i svojim državnicima, o mogućnosti suživota i saradnje na prostoru Balkana", objašnjava Marko Stojanović, koji je i direktor leskovačke Smotre.\nAlbum Zemlja čuda dosad je svakako najhrabriji kad je reč o broju crtača, ilustratora i kolorista. Gotov svaka tabla ima drugačiji potpis, "od karikaturalnog do hiperrealističkog izraza", što je u startu težak posao, kad je reč o kontinuitetu radnje. Ipak, krajnji rezultat je zapanjujuće dobar, a čitalac nema nikakvih problema sa brzim privikavanjem na stilske promene vizuelnog dela priče. "Scenarista Marko Stojanović gejmanovskim postupkom napisao je mozaik kratkih priča o različitim epohama, koje se mogu čitati svaka za sebe, ali se nakon albuma stiče jasna predstava o široj slici".\nDodajmo, na kraju, da su, sem na papiru i u galerijama (Beograd, Valjevo, Zaječar, Leskovac...), Vekovnici aktivni na internetu - na brojnim relevantnim strip sajtovima i forumima u regionu nalaze teme posvećene ovom serijalu, koje se osvežavaju novim materijalima gotovo svakodnevno. Serijal ima i svoju facebook stranu, a blog Vekovnika je na adresi www.vekovnici.blogspot.com.\nSKICOVNICI: Izašlo je i 10 tzv. Skicovnika (Vekovnici Sketchbook/Scrapbook), u kojima se sakupljaju materijali koji prate Vekovnike - od skica i crteža, preko biografija autora, do registrovanja tekstova u različitim medijima.\n"Pošto sam režiser, po definiciji sam vizuelni tip i prvo i prevashodno reagujem na slike, koje su u ovom slučaju nenadmašne i bogami raznolike... Sekvencijalna umetnost u svim njenim vidovima mi nije strana, ali Zemlja čuda nije nalik ničemu što sam dosad u stripu video. Odluka da svaku tablu radi drugi crtač (ako sam dobro prebrojao, njih 72) i da potom svaki od njih bude majstor svog zanata sama po sebi neverovatan je poduhvat, ali i vrlo hrabar potez", beleži u uvodniku za 9. broj Rasel Malkahi, poznatiji kao reditelj kultnog filma Gorštak.


Most 192 (103) - Šemsudin Zlatko Serdarević: Predrag Matvejević\nU nizu priznanja dodjeljenih piscu, istoričaru, humanisti, esejisti, estetičaru, naučniku, sociologu, pacifisti, akademiku prof. dr. Predragu Matvejeviću za svoj izuzetno bogat i raznovrsan društveni angažman, posljednje pečati Internacionalna liga humanista kojom ga ova asocijacija proglašava humanistom godine.\nUručenje Zlatne povelje mira ”Linus Pauling” sa plaketom i značkom koju mu je u Rimu dodjelio prof. dr. Faris Gavrankapetanović, takođe njen laureat, obavljeno je u prisustvu ambasadora BiH u Italiji i Vatikanu, predstavnika diplomatskog kora te visoke delegacije Kantona Sarajevo. Predstavnika grada Mostara nažalost nije bilo. Nagradu je predao premijer kantona Sarajevo Denis Zvizdić, laureat Lige humanista. Za ukupan kulturni doprinos Matvejević je prije tri godine od Voltera Vetronija, gradonačelnika Rima, dobio počasnu titulu ambasadora Rima. Tada su posebno istaknute vrijednosti njegove pjesme u prozi posvećene Villi Borgeze, najvećem i najljepšem parku Rima.\nOd 2003. godine postaje član ANU BiH sa obrazloženjem da su njegovi radovi na polju kulture od posebnog društvenog značaja za našu zemlju. Prije toga on je primio diplomu počasnog doktorata međunarodnih i diplomatskih nauka od strane Fakulteta političkih nauka Univerziteta u Đenovi (2004.), u Francuskoj (2000.) i u Italiji-Tršćanski Univerzitet (2001.). Matvejević je prvi dobitnik italijanske nagrade Tomizza koju je ustanovio Lions Club ”Trst–Evropa” u saradnji sa Tršćanskom opštinom i regijom Furlanija – Venecija i Julijskom krajinom a nazvana je po italijansko-hrvatskom književniku ”piscu granica” Fulvio Tomizzi (1935–2003.) rođenom u istarskom gradu Materadi na granici slavenskog i romanskog svijeta. Nagrada se sastoji od srebrne medalje, skulpture i novčanog iznosa kojeg je laureat namijenio obnovi svog rodnog Mostara. U ovoj nagradi je satkano puno simbolike s obzirom da je Fulvio Tomizza živio na granici između Italije i slavenskog svijeta a Matvejević je svo svoje plodno poslanje obavljao između nekoliko kultura – italijanske, bosanskohercegovačke, hrvatske i francuske. Tomizzu su njegove kolege književni kritičari nazvale ”pisac granica” jer je kao pisac s granice dvije države prošao brojna životna iskušenja nailazeći na nerazumijevanje obje strane. Bio je osporavan upravo od italijanskih i hrvatskih nacionalista. U obrazloženju nagrade dodjeljene Matvejeviću stoji:\n– Priznanje se daje za njegovo snažno, neprekidno i smiono djelovanje protiv svih oblika totalitarizma i nacionalizma u odbrani slobode kulture i poticanja dijaloga i razumijevanja naroda Evrope i Mediterana.\nTek što je krajem jula 2004. godine završeno otvaranje Starog mosta u Mostaru na kome je bio prisutan, ovaj eminentni književnik i intelektualac morao je otputovati u Rim gdje je primio nagradu ”Kultura voda” a povod je bilo peto dopunjeno i prošireno izdanje knjige Mediteranski brevijer na italijanskom jeziku. Akcentirajmo podatak da je do sada Brevijar preveden na dvadesetijedan svjetski jezik.\nGrad Sanremo ustanovljava međunarodnu nagradu ”Knjiga o moru” i po prvi put dodjeljuje je upravo Predragu Matvejeviću. Uvidjevši književne vrijednosti njegove dvije knjige Mediteranski brevijar i Druga Venecija žiri je jednoglasno donio ovu odluku.\nPrije dvije godine Matvejević je zajedno sa Dubravkom Ugrešić (hrvatska književnica živi u Holandiji) uvršten među osmero evropskih pisaca čime je obezbijedio da dobije najprestižniju italijansku književnu nagradu ”Evropska Strega” koja se dodjeljuje piscima iz država članica Evropske unije. Time je ovaj vrsni književnik, esejist, filozof i pacifist ušao u elitni krug savremenog evropskog književnog Panteona. Nagrada je ustanovljena povodom italijanskog preuzimanja predsjedanja Evropskom unijom a uručuje se u vječnom gradu gdje je 1957. godine Rimskim ugovorima osnovana Evropska unija. I ovaj put, što je potpuno neshvatljivo, niko od zvaničnih predstavnika grada Mostara nije bio prisutan.\nPredrag Matvejević je rođen u Mostaru 1932. godine u naselju Cernica (ulica Adema Buća) u kući sa numerom 43 na kojoj još uvijek nema nikakve oznake kojom bi se podcrtala veza sa nekadašnjim stanarem, danas eminentnim intelektualcem evropskog i svjetskog formata. Kuća se nalazi uz samu ulicu sa naglašenim doksatom i lijepom avlijom u kojoj i danas svake godine u bokorima poput đulbehara cvjetaju jarko crvene starinske ruže. Kasnije su Matvejevići preselili na Bulevar, u kuću na jedan boj sagrađenu od miljevine neposredno do Krankase (Doma zdravlja).\nStare smokve sa koje je mlađani Matvejević u jutarnjim satima brao hladne u vrhu medom obogaćene tenice, više nema. Iščupali su je ratnici u posljednjoj kataklizmi. (Pa tajno ćeš kao vješt uhoda sa zapada / Moje žilište sažeći / Do samog dna / I pada / I čudit ćeš se potom kad čuješ kako / Ponovi koracam / Tih po gradu / Opet te / želeći.). Kao dječak često je odlazio u kuću Tiđe Sitar kod koje bi znao objedovati. Tako se u Mostaru živjelo. Sitareva bi svakoga dana uzimala postećiju i klanjala, a Predragu su se te slike duboko urezale u pamćenje. Kupao se pod Starim mostom sa poznatom rajom. I sada zna napamet nazive svih pećina oko Starog na obje obale. Pisao je: – Još kao dječak bio sam uvjeren da je Neretva zelenija od svih drugih voda. Uz njenu obalu su visoke i oštre stijene koje Mostarci zovu pećinama. Svaka ima svoje ime, ponekad i nadimak od milja: zelenika, nad kojom raste divljaka smokva i ljuti šipak, Šuplja pod kojom je opasan kapak po mostarski, Veliki i mali Soko kraj ušća pritočice Radobolje te, pokraj njih, Glavar, nalik molu u nekoj jadranskoj luci, njemu je nasuprot Duradžik na kojem su se mladići pripremali za skok sa ćuprije.\nRoditelji, baka, ujaci i cijela rodbina su mu sahranjeni u groblju Masline podno Brkanovog brda, u blizini nekadašnje Ciglane u vlasništvu porodice Ribica. Veoma senzibilni Predrag, ali u isto vrijeme, što je neobično, vrlo hrabar čovjek, sa nevjerovatnim žarom i porodičnim osjećajem tražio je u Odesi svoga djeda koji se izgubio u Staljinovim čistkama. Maleni rastom Prokopije Čokorilo iz Mostara svojevremeno je sa istim žarom i hercegovačkom žilavošću na ruskoj zimi sjedio pred portama tamošnjih crkava tražeći milostinju za izgradnju Saborne crkve u Mostaru. Pošteno je svaku kopejku donio u Mostar za božiji hram.\nPredrag Matvejević je studirao u Sarajevu i Zagrebu. U grad pod Sljemenom je otputovao u svojoj 23. godini. Francuski jezik predavao je punih 26 godina na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Doktorirao je 1967. godine na Sorboni iz komparativne književnosti gdje je (1994. g.) odbranio habilitaciju za redovnu profesuru. Praktično, on svom ocu ukrajinskom Bjelorusu koji se nastanio u Mostaru duguje upotrebu francuskog jezika. Naime, poznato je da se u Rusiji francuski jezik mnogo koristio u krugovima tamošnje inteligencije. Njegova doktorska disertacija objavljena je pod naslovom ”Poésie de circonstance – étude des formes de l'événement poétique” (ed. Nizet, 1972 iza koje je nekoliko godina kasnije uslijedila ”Poétique de l'événement” (ed. 10-18, 1979.): promišljanje nadahnuto iskustvima ruskih formalista.\nPrvi put 1968. godine objavljen je njegov intervju s Miroslavom Krležom u francuskom književnom sedmičnjaku Le Figaro. To će biti predložak za njegovu knjigu Razgovori sa Krležom koja je doživjela šest izdanja. U njoj je Matvejević snažno zadirao u srž odnosa književnosti i umjetnosti s angažmanom političara. Ovom knjigom on je pokazao da je energičan sagovornik, željan britkih dijaloga sa tendencijom socioloških istraživanja. Nakon izbivanja iz domovine na katedri Filozofskog fakulteta u Zagrebu 2003. godine je kao afirmisani univerzitetski profesor sa dragocjenim iskustvom stečenim u Parizu i Rimu održao predavanje na temu Kultura i nacionalna kultura.\nHrvatsku je napustio 1991. godine odabravši položaj, kako je sam kazao ”između azila i egzila”. Rado ga primaju na Novoj Sorboni u Parizu (Paris III, Sorbonne nouvelle) gdje radi u ulozi predavača na Odsjeku za opću i komparativnu književnost. Prethodno su mu pomogli prijatelji na taj način što su mu davali povremene poslove i ugovore na par mjeseci. Od 1994. godine Matvejević je redovni profesor na Odsjeku za slavistiku rimskog univerziteta ”La sapienza” i predsjednik Naučnog komiteta Mediteranskog laboratorija u Napulju. I ovaj put su ključnu ulogu odigrali njegovi prijatelji ali i prvi prevodi njegove knjige Mediteranski brevijar na italijanski jezik. Priznat mu je cijeli radni staž što je uticalo da mu se stvori osjećaj sigurnosti prema cijeloj porodici. ”Tamo sam našao jedan izuzetno pozitivan dijalog sa njihovom ljevicom koja je doživljavala evoluciju na neki način kao i ja, tako da su to praktički bili moji drugovi”, kasnije je zapisao Matvejević. Za gradonačelnika Rima 2001. godine izabran je njegov prijatelj Veltroni što je za Predraga predstavljalo veliku satisfakciju. Njemu je data počast da bude podpredsjednik Međunarodnog PEN kluba gdje aktivno djeluje na promovisanju mira i multietničke saradnje. Radio je na nekoliko univerziteta među kojima su: New York University (1982.), École des langues orientales (1991.), Université catholique de Lavain (2000.), Univerzitet u Parpignanu i drugim. Jedan je od osnivača Asocijacije Sarajevo u Parizu i Rimu.\nAkademik Predrag Matvejević sa Safetom Oručevićem, direktorom Centra za mir i multietničku saradnju prilikom posjete Mostaru, 30.09.2002. godine\nTridesetog septembra 2002. godine imenovan je za počasnog člana Centra za mir i multietničku saradnju Mostar. Priznanje, i komad kamena tenelije Starog mosta, kao znak sjećanja na gradski simbol, u prostorijama ovog Centra uručio mu je direktor Safet Oručević. Upravni odbor ove nevladine asocijacije odluku je donio na osnovu njegovih dotadašnjih aktivnosti u širenju ideje međunacionalnog dijaloga i afirmacije savremenih tekovina demokratije. On je aktivan u borbi protiv diskriminacije, rasizma, šovinizma, nasilja, surovosti, mentalne prinude i svih oblika fizičke zloupotrebe. Narednog dana kao počasni član Centra za mir Matvejević potpisuje apel građana Mostara kojim se obraćaju javnosti tražeći restauraciju devastiranog Partizanskog spomenika, simbola borbe protiv fašizma.\nNakon izbivanja iz domovine na katedri Filozofskog fakulteta u Zagrebu 2003. godine je, kao afirmisani profesor sa dragocjenim iskustvom stečenim u Parizu i Rimu, održao predavanje na temu Kultura i nacionalna kultura. Te godine će u Zagrebu izaći knjiga – zbornik radova pod naslovom Predrag Matvejević koja donosi tekstove iz pera njegovih studenata, prijatelja, drugova, istomišljenika, nastavljača njegovih misli. U njoj su zastupljeni radovi Nenada Ivića, Raffaele La Capria, Roberta Brechona, Gabriela Beisa, Sanje Roić, Sergeja Roića, Žarka Puhovskog, Slavena Ravlića Dubravka Škiljana, Borisa Uspenskog, Melite Richter, Rossanna Rosanda, Riccarda Picchia, Marije Mitrović, Milivoja Telećana, Claudia Magrisa i Rade Kalanja. Struktura pisaca je raznovrsna od diplomata, preko atašea, profesora, pisaca, slavista, sociologa do semiotičara kulture. Oni pokrivaju jedno šire evropsko polje duhovne kulture.


365 LJUBAVNIH: ANTOLOGIJA SPRSKE LJUBAVNE POEZIJE - Miloš Janković | MAMUT\nŠifra artikla: 359530\nJezik pesnika je kao jezik ptica, prepoznaje se po melodiji.\nPoezija je najviši oblik postojanja jezika i književnog izraza.\n„Jezik pesnika je kao jezik ptica, prepoznaje se po melodiji“ govorio je Josif Brodski. O čemu govori i o čemu svedoči takva melodija: lepoti zvuka, ili mnogo više?\nIzbor 365 lјubavnih pesama na prvi pogled podrazumeva posebnu nominalno suženu tematsku celinu, ali nisu li sve pesme – lјubavne?\nStoga je namera antologičara da svaku pesmu nameni jednom danu, jer nijedan ne bi nikako trebalo da prođe bez lјubavi, i to one koju su stari pesnici poslali kao poruku kroz vreme, da putuje prema nekim novim danima i večnim lјubavnim nespokojima. Putujući iz prošlosti ka sadašnjosti stihovima velikih esnika, stvaramo svoju „pesničku godinu“, podsećajući se neprestano koliko je život prolazan, a poezija večna.\nCijena na sajtu: 14,85 EUR\nAutor Miloš Janković\nAutor : Mevlana Dželaludin Rumi, uredio Dipak Čopra


2018 | Astrologija.de\nDanašnju ujedno i poslednju nedelju u ovoj godini neki će provesti odmarajući i spremajući se za najluđu noć, dok drugi mogu nastaviti tempom od juče i privoditi planove kraju. Neki od vas će završavati neke druge stvari.\n28 дец 18 Author Astrolog CategoryDnevni horoskop No Comment Read More\nEvo nam stigao i poslednji vikend u ovoj godini , te najpre da vam poželimo da vam prođe sjajno i uz pregršt ideja za ludu novogodišnju noć, da vam sve teče po planu, ovo su poslednji trenuci


Čuveni filmski kadrovi “ukradeni” od velikih slikara – Bosonoga\nKostim Tarantinovog (Quentin Tarantino) “Đanga” (“Django Unchained”) direktno inspirisan slikom “Dječak u plavom”, engleskog portretiste Tomasa Gensboroa (Thomas Gainsborough)? Jeste.\nI možda čudi da Kventin, opsesivni posvećenik pop kulture, putuje u Englesku 18. vijeka i tamo traži vizuelne reference. Naravno, morao je zbog perioda koji “slika” u “Đangu”, ali Tarantino i Gensboro – ko bi rekao?\nOvakve veze nisu izuzetak. Istorija filma prepuna je referenci na klasična djela slikarstva, pa i kiparstva. Reditelji i direktori fotografije imaju gotovo cjelokupnu istoriju civilizacije iza sebe, i u njoj primjere kadriranja i osvjetljenja davno prepoznate kao uzvišene.\nDonosimo vam čuvene primjere filmskih referenci na velika slikarska djela, koja je na jedno mjesto skupio i postavio Vimeo korisnik Vugar Efendi.\nPrethodni članakNINA BLJAK: Throwback u sate koje i dalje proživljavamo\nSledeći članakMožete li zamisliti kako bi izgledali poznati filmovi da su snimljeni kod nas? (FOTO)