Leteći Holanđanin stiže u Banjaluku Leteći Holanđanin stiže u Banjaluku\nObjavljeno: 22. 8. 2019 u 16:22h\n“Kao i svake godine mnogo je dobrih igrača, a ove godine posebno bih izdvojila Hasea, koji je 2012. bio 33. igrač na svijetu koji i sada igra i osvojio je dosta turnira, između ostalih dva turnira u Kicbilu iz serije 500. Igrao je tre finala, dva puta Gštad, jednom beč, igrao je finale Gren slema u Australiji. Prvi nosilac je Slovak Andrej Martin, trenutno 137. igrač sa ATP liste je prema prijavnoj listi prvi nosilac, a drugi je Italijan Filipo Baldi koji je 145 igrač svijeta – rekla je direktor turnira Lana Popović.\n“Ministarstvo je uz banjalučki čelendžer od samog početka i drago mi je što možemo biti svjedoci napretka i razvoja turnira. Tu su bili i Troicki i Tipsarević i Zimonjić i mnogi drugi. Ovakvi događaji su najbolja promocija i sporta i RS i TK Mladost to uspješno radi svih 18 godina. Ovo je manifestacija od značaja za Republiku Srpske. Vlada Republike Srpske ovu manifestaciju značajno podržava i to ćemo nastaviti raditi i u narednom periodu “, rekla je ministar Sonja Davidović.\n“U kvalifikacijama imamo jednu vajld kartu i nju ćemo dati pobjedniku predkvalifikacija u kojima će 4. i 5. septembra igrati teniseri iz RS, dok ćemo jednu od pet pozivnica za glavni turnir dati perspektivnom igraču iz Srbije Marku Miladinoviću i nadam se da će opravdati povjerenje i biti uspješan “, rekao je Siniša Simeunović, direktor TK Mladost koji je dodao da će propusnicu za turni u konkurenciji parova dobti Nemanja Malešević i Vladan Tadić.\n“Finasijska konstrukcija je nešto niža jer je zaista teško organizovati ovakav turnir. Veliko hvala svim sponzorima koji su podržali turnir koji, što se tiče organizacije, sutra može da počne. Naši prijatelji iz Arena sporta će sa RTRS-om i ATV-om prenositi dva polufinala i finale i mislim da je ovo prvi put da događaj u RS prenose tri televizije. Pozvao bih sve koji vole tenis da dođu i da vide igrače koje gledaju i Njujorčani i svi koji imaju velike turnire”, rekao je Draško Milinović, predsjednik Organizacionog odbora i predsjednik Teniskog saveza Republike Srpske.


Subaru Forester dobija više prostora i tehnologije - AutoExclusive - Auto vesti, Novi, Luksuzni, Polovni automobili\nSubaru Forester dobija više prostora i tehnologije\nSubaru je nedavno predstavio svoju petu generaciju 2019 Forester modela...\nNova linija poseduje nekoliko naprednih standardnih tehnologija, kao što je EyeSight vozačka asistencija, ali i boxer motor zapremine 2,5 litara, zajedno sa prostranijim enterijerom.\nNajnoviji Forester boće dostupan u Standard, Premijum, Limited, Touring i Sport varijantama, od kojih su sve napajane boxer motorom zapremine 2,5 litara, dobrim za 182 ks i opremljenim Auto Stop/Start tehnologijom.\nTakođe, svi nivoi opsega dobijaju Lineartronic CVT transmisiju i dobro poznati simetrični sistem pogona na svim točkovima ove kompanije, kao standard, dok EyeSight Driver Assist tehnologija može postati dostupna po dodatnoj ceni.\nModeli Touring specifikacija, sa druge strane, debituju sa DriverFocus sigurnosnim sistemom, koji može upozoriti vozače na razdaljinu, kao i automatsko podešavanje određenih vozačkih podešavanja, pozicije sedišta, kontrolu klima uređaja, multifunkcionalni displej i slično, tokom starta automobila. DriverFocus sistem radi putem softvera za facijalno prepoznavanje i može detektovati do pet različitih vozača.\nPored toga, prominentni rubovi točkova i dalje su tu kako bi podsećali svakoga da se iza njih nalazi Symmetrical sistem pogona na svim točkovima, sa zaštitama šasije napred, pozadii i sa strane na svim verzijama, koje sada dolaze kao standard, isto kao i potpuno novi LED farovi. Krovni gepek takođe predstavlja standard na svim varijantama, a kupci mogu upariti metalik crne ili srebrne finiše farova sa novim bojama kao što su Jasper Green Metallic, Horizon Blue Pearl i Crimson Red Pearl.\nKada se radi o ukupnoj veličini modela i njihovoj praktičnosti, vredi napomenuti da je Forester porastao, a sada meri 2.669 mm u bazi točkova, kao i 1.000 mm u prostoru za noge na zadnjem delu, što je uvećanje za 35,5 mm u poređenju sa njegovim prethodnikom.


Mercedes Benz Servis Bogatić\nAuto Servis Bogatić\nMercedes Benz Servis Bogatić stoji Vam na raspolaganju, ako Vam treba auto mehanika, auto elektronika, auto elektrika, mali servis, veliki servis, jer mi smo Ovlašćeni Servis.\nMercedes Benz Servis Bogatić Cena\nMercedes Benz Servis Bogatić stoji Vam na raspolaganju, ako Vam treba auto mehanika, auto elektronika, auto elektrika, mali servis, veliki servis, po povoljnim cenama, jer mi smo Ovlašćeni Servis.\nMercedes Benz Servis Bogatić Delovi\nMercedes Benz Servis Bogatić stoji Vam na raspolaganju, ako Vam treba auto mehanika, auto elektronika, auto elektrika, mali servis, veliki servis, po povoljnim cenama i sa originalnim auto delovima, jer mi smo Ovlašćeni Servis.


Uporedite cene za Samsung S27E510CS monitor, Samsung S 27E 510CS komentari\nSamsung Monitor LED, Dijagonala 27 inch (69 cm), Rezolucija 1920x1080 pixela, Osvetljenost 250 cd/m2, Kontrast 3000:1, Vreme odziva 4 milisekundi, Ugao gledanja 178/178 stepeni, TV Tjuner... info\nSamsung s24e510cs va lcd zakrivljeni monitor\nSamsung 32M5002 FullHDHDMIx2USBx1CompositeComponentCh 10W audioDVB-T2/C\n172.400 din -6%\nSamsung LED TV UE49KS8002 SUHD\n122.500 din -3%\nSamsung LED TV UE60J6282\n143.500 din -1%\nSamsung LED TV UE60KU6072 UltraHD\nSamsung LED TV UE65KS9502 SUHD\nSamsung LED TV UE65KS7502 SUHD\nSamsung LED TV UE55KS9002 UltraHD\nUpozorenje: cene, linkovi i specifikacije proizvoda za Samsung S27E510CS su postavile naše listane online prodavnice. Molimo obavestite nas ukoliko naiđete na neku grešku.\nPregled: Samsung S27E510CS\nPronađite najbolju ponudu za Samsung S27E510CS (Monitor LED, Dijagonala 27 inch (69 cm), Rezolucija 1920x1080 pixela, Osvetljenost 250 cd/m2, Kontrast 3000:1) na portalu ShopMania. Možete kupovati Samsung S27E510CS u stotinama pouzdanih online prodavnica koje isporučuju na teritoriji cele Srbije, po najboljim cenama za Samsung S27E510CS. Pročitajte komentare kupaca u našoj grupi, pogledajte slike Samsung S27E510CS i informišite se o svim njihovim karakteristikama. Samo na portalu ShopMania se mogu pronaći najbolji popusti i rasprodaje upoređujući ponude kategorije monitori, i kupite po najnižim mogućim cenama Samsung S 27E 510CS monitor i hiljade drugih sličnih proizvoda.\nSamsung S 27E 510CS - Slična pretraga: Samsung S 27E 510CS, Samsung S 27 E 510 CS, Samsung S27 E510 CS, SamsungS27E510CS\nKarakteristike: Samsung S27E510CS


3. septembra 2019. - Leutar.net\nMILINКO I MARGARITA: Najveća ljubav u istoriji fudbala!\n3. septembra 2019. Leutar 0\nVjerna navijačica madridskog Atletika, Margarita Luengo, pred svaki meč donosi buket sa cvijećem (12 crvenih i 12 bijelih karanfila) na mjesto sa kojeg je Milinko Pantić izvodio kornere. Кo pomjeri […]\nPismo poglavice: Mi, narodi Amazona, smo u strahu. Uskoro ćete biti i vi\nRaoni Metuktire, poglavica brazilskog domorodačkog plemena Kayapo, objavio je u britanskom Guardianu otvoreno pismo onima koji krče, pale i osvajaju Amazon, hektar po hektar. Pismo u nastavku prenosimo u cijelosti: […]\nKada vam nedostaje šetnja po Trebinju pustite ovaj video\nNaš Željko Miletić nam je poslao video „šetnju“ kroz stari grad, pijacu i park pa ako vas uhvati nostalgija pogledajte video:\nAgresivna akcija policije u Mostaru, čeka se odgovor MUP-a (VIDEO)\nU Videu koji je nastao u noći s 31. avgusta na 1.septembar ispred fast fooda My Way i prikazana je brutalnost i iživljavanja pojedinih policajaca nad građanima Mostara, objavio je […]\nBiH za šest godina napustilo preko 530.000 ljudi!\nBiH je od 2013. do 2019. godine ostala bez 530.000 stanovnika, podaci su iz Ankete o radnoj snazi, koju objavljuje Agencija za statistiku BiH, i Unije za održivi povratak i […]


RATKO DMITROVIĆ: Kako nazvati narod koji svoju mržnju iskazuje tako što uništava tuđa groblja\nRATKO DMITROVIĆ: Kako nazvati narod koji svoju mržnju iskazuje tako što uništava tuđa groblja\nAleksandar Vulin kaže da je ovo što danas imamo na Kosovu i Metohiji poslednji aparthejd u Evropi. Neadekvatno poređenje, ovo je gore od aparthejda. Aparthejd je – prema teoretskoj i u praksi primenjenoj postavci iz Južne Afrike – razdvajanje na rasnoj i nacionalnoj osnovi, kroz apsolutnu dominaciju jedne grupe, s tim što oni koji vladaju ipak dopuštaju ovim drugima da žive, kako-tako, ali da žive.\nPosete grobljima, na primer, neupitne su. Položaju Srba na današnjem Kosovu i Metohiji, u sredinama gde ih je nekada bilo na desetine hiljada a sada ih nema više od desetak; Prizren, Đakovica, Priština, Peć… gori je od položaja crnaca u vreme južnoafričkog aparthejda. Srbi žive izolovani, čekaju poslednje zvono, napolje ne izlaze bez preke potrebe, osnovnim namirnicama snabdevaju ih dobronamerne komšije ili aktivisti međunarodnih humanitarnih organizacija, poseta rodbine nema, do grobova svojih predaka mogu ali uz rizik da usput dobiju batine ili da ih komšije Albanci, u boljem slučaju, samo izvređaju.\nPa šta je ovo ako nije aparthejd? Fašizam? Ne, ovo je gore od fašizma.\nU Đakovici žive još četiri srpske duše, starice na umoru. Pre „Milosrdnog anđela“, pre „dolaska slobode na Kosovo“, u tom gradu živelo je 12.000 Srba. Stotinjak od tih 12.000 proteranih htelo je pre neki dan da donese i podloži badnjak u porti pravoslavne crkve u Đakovici. Albanci su ih dočekali kamenicama, jedva izvukoše živu glavu. Oni koji su uspeli da stignu do pravoslavnog groblja videli su srušene nadgrobne spomenike. Sve je devastirano. Kao i u drugim mestima na Kosovu u kojima su nakon bombardovanja Srbije Albanci preuzeli svu vlast.\nU dokumentima dostavljenim međunarodnim organizacijama prištinska vlast tvrdi da su hramovi i manastiri Srpske pravoslavne crkve, „kulturna baština Kosova“ koja, razume se, pripada svima koji žive na Kosovu. Pošto će Albanci – ne pokažu li Srbi bar sada iole pameti i mudrosti – uskoro jedini živeti na Kosovu, ta baština biće njihova. Albanska. Na prostoru KiM nekoliko stotina srpskih grobalja potpuno je uništeno, desetine njih pretvoreno je u deponije i pašnjake. U selima Brestovik i Berkovo, kod Peći, iz grobnica su izvađene kosti i razbacane po groblju i oko njega. Kamere su to zabeležile 2001. godine. Jedinstven čin, koliko je poznato, u savremenoj Evropi dvadesetog veka. Narodi ratuju među sobom, ubijaju se, ali nigde nije registrovano – bar ne u Evropi i ne u poslednjih 100 godina – da jedan narod, kao Albanci na Kosovu i Metohiji (oni sebe zovu Šiptari) uništavaju sve što je u vezi sa drugim narodom, uključujući groblja. To fašisti nisu radili. Ova strašna pojava ne može se i ne sme primeniti generalno, na Albance kao narod.\nNaime, u Albaniji nalazimo brojne slučajeve da tamošnji Albanci, i muslimani i katolici, čuvaju i održavaju srpska groblja u mestima gde Srba više nema, kao i groblja srpskih vojnika iz Prvog svetskog rata.\nŠta ovde može da uradi država Srbija? Sada veoma malo, gotovo ništa. Od početka 20. veka propuštene su mnoge povoljne prilike. Ovo što danas imamo posledica je nikada do kraja izbrušene srpske ideje.\nSve se vrača i plača,na isti način su odurne horde iz srbije granatama porušile 1200 crkvi po Hrvatskoj do temelja(Katoličkih),samo mali primjer je u Glini koja je doslovce preorana tenkovima ! p.s. Tko pod drugim kopa sam upadne na kraju ;)\nGDE NADJOSTE 1200 CRKAVA PA TOLIKO NEMATE NASELJENIH MESTA U HRVATSKOJ,NEMOJTE NESTO PRIPISIVATI DRUGIMA ONO STO JE VASA UZA SPECIJALNOST.KAKO PRICATE JOS BI SE NEKO I SAZALIO NA VAS,BOZE JADNI VI!!!!!!!!\nAko je ovo i u šali previše je Pero ;)


Rizikom do tri boda\nPetrovčani za riplija na Slanoj bari\nKraj Mlave zadovoljstvo na pretek.A kako i nebi kada su se pesmom vratili u Petrovac. Savladan je Proleter na svom terenu, ekipa koja u ovom prvenstvu nije znala za poraz. Crveni su u meču sa Proleterom do 63 minuta gubili sa 3:1 da bi igrači Sloge smogli\nsnage i hazaderskim potezom trenera Nenada Vanića poraz pretvorili u pobedu. Iz igre povlači Stanisavljevića, Stojakovića i Antanisijevića a ubacuje "perjanice "Mišića, Sprema i Lepojevića, rizikom osvojiti bodove ili pak doživeti teži poraz.\nRizikr se isplatio,sabili su domaćina na svoju polovinu i za 25 minuta postigli su tri gola što im je donelo nova tri boda sa gostovanja(3:4).\nNenad Vanić: „Preokret od 3:1 na 3:4 je dokaz da Sloga ima kvalitet.Igrači su pokazali da imaju karakter i da teren u gostima njima ne predstavlja veći problem protiv kvalitetnog Proletera koji kao i mi igra isključivo napadački fudbal. Zadovoljan sam igrom u drugom poluvremenu pa tako želim da igramo svih 90 minuta u narednim utakmicama.U to ne sumnjam jer imamo kvalitet za tako nešto, time bi doneli nove radosti našim navijačima jer su to oni zaslužili -istakao je vidno raspoložen trener Nenad Vanić.\nDosta igrača Sloge je oduševilo igrom sve prisutne na stadionu u Slanoj Bari,ali od svih se najviše istakao Vladimir Tufegdžić doskorašnji igrač OFK.Beograda. Tufegdžić je davao ton igri,nad njime je napravljen jedanaesterac,postigao gol u 60 minutu(3:2) vrativši Slogu u život a kod preostala dva podpomagao i poneo epitet igrača utakmice.\n„ Očekivao sam pobedu i to se ostvarilo. Verovao sam da je našim promašajima protiv Kraljevčana došao kraj što se obistinilo. Neće biti ovo naša najbolja igra tek ćemo pružiti igre u narednim kolima jer imamo kvalitet a uigranost dolazi sa brojem utakmica. Igramo brzo u jakom tempu,c eo tok, pa belu zastavu moraju da istaknu i najbolje ekipe,eto sada Proleter, Mladost, Borac,a i drugima se bolje ne piše.Sve u svemu Sloga ima ekipu za sam vrh Prve, obećavam, uveriće se mnogi, jer mi čvrsto ostajemo na zemlji i idemo korak po korak“ istakao je najbolji igrač susreta.\nDragan Leka Aleksić


Utorak, 27 Listopad 2020 17:55\nPredavanja iz kolegija Opća ekologija održat će se u četvrtak 29.listopada u 14h u Kampusu u Rodoču.\nOpća ekologija, predavanja\nPonedjeljak, 12 Studeni 2018 09:13\nPredavanja iz kolegija Opća ekologija održat će se u četvrtak 15.studenog od 10h.\nUtorak, 09 Listopad 2018 15:10\nPredavanja iz kolegija Opća ekologija održat će se u ponedjeljak 15.listopada od 13 do 16h.\nUtorak, 23 Siječanj 2018 10:07\nPredavanja iz kolegija Opća ekologija održati će se prema sljedećem rasporedu:\nPonedjeljak, 08 Siječanj 2018 08:39\nPredavanja iz kolegija Opća ekologija održati će se u srijedu 10.siječnja u 10h.\nPetak, 15 Prosinac 2017 15:09\nPredavanja iz kolegija Opća ekologija održati će se u srijedu 20.12. od 10:30 do 17h i u četvrtak 21.12. od 9 do 18h.\nPredavanja iz kolegija Geomorfologija s osnovama geologije\nKonzultacije kod prof. Nikole Glamuzine\nPredavanja - Logistika turističke destinacije


iAnatomija: Od sutra moguć prenos broja telefona\nOd sutra moguć prenos broja telefona\nSva tri domaća mobilna operatera, MTS, Vip Mobile i Telenor, od sutra će omogućiti prenošenje telefonskog broja iz jedne mreže u drugu. MTS je najavio da će za prelazak u tu mrežu naplaćivati simboličnu cenu od jedan dinar, umesto 200 dinara koliko je predviđeno pravilnikom Ratela. Telenor i Vip najavljuju da će i oni te troškove preuzeti na sebe. Pravilnikom Ratela o prenosivosti broja u mobilnim telekomunikacionim mrežama, koji je objavljen u novom Službenom glasniku, predviđeno je da firme i građani mogu da zadrže kompletan broj. Postupak promene operatera može da traje najviše oko četiri dana, saznaje Blic.\nZahtev za prenos broja podnosi se operateru u čiju mrežu korisnik želi da pređe. Zatim se u roku do dva dana proverava da li su ispunjeni uslovi za prenos broja. Ratel je predvideo da, ukoliko su uslovi ispunjeni, postupak prenosa broja mora da se obavi u roku kraćem od dva radna dana. Prvi dan se računa ako se zahtev podnese do 14 časova, a a posle tog vremena rok teče od narednog dana.\nPrenošenje broja može da se odbije ukoliko je zahtev netačan ili nepotpun, ukoliko pripejd korisnik nije registrovan ili se traži prenos broja iz vezane serije ili korisničke grupe. Ne mogu preneti ni brojevi za koje se utvrdi da su ukradeni, nepostojeći i privremeno ili trajno isključeni iz mreže. Prenos broja može da se odbije i u slučaju da je korisnik manje od tri meseca u mreži davaoca, kao i u slučaju neplaćenih dugovanja iz pripejd ugovora.\nPrema podacima Ratela, tri srpska operatera mobilne telefonije zajedno imaju više od 10 miliona izdatih brojeva. Svi operateri najavljuju dolazak novih korisnika u svoje mreže, a nadaju se da će konkurentijim uslugama zadržati postojeće.\nZa više informacija kontaktirajte svog operatera, u nekoj od njegovih poslovnica ili putem Call centra.


Sahranjen policajac Dragan Đurić | Palelive.com\nPočetna Regija Zvornik Sahranjen policajac Dragan Đurić\nZVORNIK – Dragan Đurić, pripadnik Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske, koji je ubijen u terorističkom napadu na policijsku stanicu, sahranjen je danas uz najviše policijske počasti na groblju Karakaj u Zvorniku.\nPored porodice, radnih kolega i mnogobrojnih građana Zvornika, sahrani ubijenog policajca prisustvovali su i potpredsjednik Vlade Republike Srpske Anton Kasipović, ministar saobraćaja i veza Neđo Trninić, direktor Policije Srpske Gojko Vasić, te poslanici u Narodnoj skupštini Republike Srpske i parlamentu BiH sa područja zvorničke regije.\nVlada Republike Srpske današnji dan proglasila je Danom žalosti u Srpskoj. Dan žalosti proglašen je i u Federaciji BiH i Brčko distriktu.\nDragan Đurić rođen je 17. novembra 1967. godine u Banovićima. Tokom rata njegova porodica izbjegla je u Zvornik. Bio je pripadnik MUP-a Srpske od 7. aprila 1994. godine.\nĐurić je ubijen u ponedjeljak, 27. aprila, u terorističkom napadu na policijsku stanicu u Zvorniku, koji je izvršio Nerdin Ibrić /24/ iz sela Sapna kod Zvornika.\nIbrić, koji je tokom napada uzvikivao “Alahu ekber”, ubijen je prilikom razmjene vatre sa policijom.\nPrethodni članakVlasenički maturanti darivali krv\nNaredni članakPale i dalje atraktivne


Branko Čečen | 30. avg 2019.\nMateo Salvini će popisom Roma preporoditi Italiju, Donald Tramp će kupiti Grenland, a Aleksandar Vučić će dovesti Kineze da prave leteće automobile. Kakva je uloga medija i društvenih mreža u širenju populizma?\nMediji se u celom svetu suočavaju sa neprijatnom kombinacijom porasta populizma na političkim scenama svojih država i političke i ekonomske nestabilnosti. Društvene mreže i internet uopšte često se navode kao jedan od značajnih uzroka porasta populizma, baš kao što se u Srbiji nedostajuće medijske slobode navode kao dovoljan uslov za demokratizaciju društva.\nMediji koji žele da budu profesionalni gube korisnike ne samo padom poverenja, pre svega kod populistički orijenisane publike, koja ih smatra delom opšte zavere protiv običnog čoveka, već i kroz društvene mreže i pretraživače. A to ih čini manje sposobnim da održe kvalitet izveštavanja. Mediji gube prihode zbog društvenih mreža i pretraživača koji usisavaju najveći deo prihoda od digitalnog oglašavanja i prodaje meta-podataka o korisnicima, koje u ogromnoj meri privlače upravo medijskom produkcijom vesti.\nSve to gura kredibilne medije ka iskušenju tabloidizacije sopstvenog sadržaja i izlaženju u susret potrebi populističkih korisnika za pojednostavljenjem stvarnosti.\nDruštvene mreže i internet uopšte često se navode kao jedan od značajnih uzroka porasta populizma, baš kao što se u Srbiji nedostajuće medijske slobode navode kao gotovo dovoljan uslov za demokratizaciju društva. Sudeći po rezultatima Izveštaja o informativnim sadržajima u digitalnim medijima (Digital News Report – DNR) Rojtersovog Instituta za proučavanje medija, problemi su ipak mnogo složeniji.\nUzroci krize širenja populizma zadiru duboko u patologiju društvenih zajednica, a rešenja niti su jednostavna niti brzo, lako i jeftino primenljiva. Što populističkim liderima, koji nikada nisu gubili mnogo vremena na ozbiljnu nauku i ekspertizu, i dalje ne smeta da ih (jednostavna rešenja za krupne probleme) sve glasnije i sa sve više uverenja uzvikuju.\nMateo Salvini će popisom Roma preporoditi Italiju, Donald Tramp će kupiti Grenland, a Aleksandar Vučić će dovesti kineske investitore da prave leteće automobile.\nKomercijalne televizije glavni izvor vesti\nJedna stvar je ipak logična i slaže se sa predrasudama o populizmu. U 20 zemalja Evrope i u Sjedinjenim Državama, na značajnim uzorcima jasno je utvrđeno da su osobe sa populističkim uverenjima ili starije dobi i malih prihoda ili manje obrazovane.\nOsobe sklone populističkim idejama odvojene su u istraživanju od ostalih po dva kriterijuma – jedan je verovanje u „lošu“ političku elitu i dobre građane, gde bi građani stvorili mnogo bolje politike od profesionalaca, a drugi je uverenje da bi o svim važnijim pitanjima građani trebalo da odlučuju direktno, bez mešanja političara. Oba kriterijuma ugrađena su u niz istraživanja Pju centra (Pew Center) o populizmu u Evropi iz 2018.\nI dalje ćemo slušati o „ulaganju u mlade“, ali će procenti budžeta izdvojeni za obrazovanje i dalje biti niski, dok će fontane, jarboli i krstovi nicati na sve strane, a diplome bivati sve bezvrednije i jeftinije. A obrazovanje je, izgleda, jedina ozbiljna mera protiv populizma\nTu se, međutim, plodno tlo za pojednostavljene (populističke?) poglede i „zdravorazumske“ zaključke o problemu populizma završava.\nPre svega, više populista kao primarni izvor vesti navodi televiziju, a ne fontanu teorija zavere i lakih rešenja za sve zvanu internet. Preciznije, komercijalne TV kanale, a ne javne servise.\nAlternativni i politički opredeljeni informativni veb-sajtovi imaju uticaja – iako ih mali procenti građana aktivno koriste (više u SAD nego u Evropi, ali su to ipak jednocifreni procenti, svuda), značajno veći segmenti društva su ih svesni, kao i njihovih vesti i poruka.\nDakle, uticaj društvenih mreža i alternativnih veb-sajtova sa političkim opredeljenjem manji je nego što bi se pomislilo na osnovu intenziteta rasprave u javnosti i medijima. No, čak i u zemljama u kojima su mediji koji šire populizam zarad profita vrlo retki, populizam je u porastu i već okupira značajne procente birača.\nDrugim rečima, ako govorimo o uzrocima i rešenjima, iako regulisanje ovakvih izvora informisanja u pogledu tačnosti i nepristrasnosti zvuči osvetnički efikasno, ne bi, zapravo, rešilo problem (a i demokratski je vrlo upitno). Moglo bi, međutim, da se sprovede ili bar otpočne u jednom političkom mandatu, pa je zgodno kao politička platforma. Uostalom, pitanje je kako se ta regulacija sprovodi – neki modeli su se u svetu pokazali kao efikasni baz posledica po slobodu izražavanja i kreću se uglavnom u vodama samo-regulacije (ma da ne uvek, kao na primer u Velikoj Britaniji).\nBolje obrazovati jedno društvo, s druge strane, predstavlja višegeneracijski napor najboljih segmenata jedne zajednice, sa ogromnim ulaganjima i bolnim reformama, kao i sa jasnom porukom biračkom telu: „neobrazovani ste“. Moćne zemlje Evrope i sveta neprekidno povećavaju procenat GDP-a koji ulagažu u obrazovanje i nauku, iako već ulažu veoma respektabilna sredstva, svesne da samo tako mogu ostati privredno i tehnološki efikasna i napredna društva.\nProcenti visoko obrazovanih osoba (ne sa “diplomama”, to su različite stvari) u zemljama u kojima bismo voleli da živimo su ogromni u poređenju sa našom – kreću se između 35 i 50, negde i više od toga, a kada se kombinuju sa kvalitetom obrazovanja ističu se skandinavske zemlje, Australija i Novi Zeland, Kanada, SAD i Velika Britanija.\nU Kanadi, na primer, 56% ljudi (prema podacima Organizacije za ekonomsku saradnju i razvoj – OECD) ima visoko obrazovanje. Kod nas – 10%, zajedno sa ovim kupljenim diplomama.\nMeđutim, novac je u Srbiji uvek potrebniji za nešto drugo. Tako da ćemo slušati o „ulaganju u mlade“, ali će procenti budžeta izdvojeni za obrazovanje i dalje biti niski, dok će fontane, jarboli i krstovi nicati na sve strane, a diplome bivati sve bezvrednije i jeftinije.\nA obrazovanje je, izgleda, jedina ozbiljna mera protiv populizma koji još uvek treba da se pojavi u nekom obliku koji nije izuzetno štetan za društvo. Za nas u zemljama sa populističkim vlastima ostaje i jednostavno pitanje: Zašto bi, zaboga, populizam radio protiv samog sebe?\nJednovremeno, niko se neće šokirati nalazom istraživanja koji kaže da je populizam bitno zastupljeniji u istočnoj nego u zapadnoj i severnoj Evropi. Svuda, međutim, važe starost, niže formalno obrazovanje i manji prihodi kao statističko preklapanje sa populističkim stavovima. Samo što je toga kod nas mnogo više, procentualno, nego u razvijenim demokratijama. Samim tim i populizam bolje prolazi i postao je, odavno, najvažnija medijska i politička roba u Srbiji. Jednovremeno, borba za kredibilno novinarstvo i profesionalne medije, u svetlu ovih činjenica, čini se još vrednijom i važnijom. Koliko god i težom.\nPOPULISTI VOLE FEJSBUK\nPa opet, uprkos važnosti klasičnih medija za populiste, Fejsbuk igra veliku ulogu u životu populista. Dok direktan dolazak na brendirani veb-sajt u Evropi za 31 odsto populista i 35 odsto nepopulista igra značajnu ulogu, Fejsbukovo algoritamsko hranjenje „pogodnim“ vestima je za populiste (24 odsto) značajnije kao primarni izvor informisanja na internetu nego za ostale (19 odsto).\nU Sjedinjenim Državama društvene mreže u kombinaciji sa direktnim pristupom sajtovima čine lavovski deo pristupa vestima za populiste, dok se kod ostalih pristup vestima deli na više različitih načina, od kojih nijedan ne može da se opiše kao dominantan.\nKada se posmatraju SAD i Evropa zajedno, sve društvene mreže, servisi za poruke i Jutjub, procenti osoba koje ih upotrebljavaju za informisanje su isti ili su vrlo blizu – osim kod Fejsbuka. Populisti (50 odsto) ga koriste više od ostalih (41 odsto). Populisti, takođe, dele više vesti i više ih komentarišu na Fejsbuku.\nAlgoritam, nož i pogača u rukama Fejsbuka i Gugla\nPre bilo kakvog zaključka, međutim, važno je da se ustanovi da istraživači ne tvrde, čak upozoravaju da takav zaključak ne može da se izvede iz podataka, da društvene mreže, uprkos većoj aktivnosti populista, podstiču takve političke stavove i pogled na svet.\nU isto vreme, međutim, jasno je da je sasvim moguće da veća aktivnost populista na mrežama i internetu uopšte kreira veću zastupljenost takvih ideja u odnosu na realnu zastupljenost u društvu, a to je neuravnotežena slika koja ohrabruje ljude da se sa takvim sadržajima upoznaju.\nTu se, naravno, uloga medija da neutralno, tačno i uravnoteženo informišu građane – izvitoperila.\nOd vremena kada su medijski baroni Sjedinjenih Država upravljali načinom na koji korisnici njihovih medija dolaze do vesti, došli smo do toga da mediji u tome nemaju gotovo nikakvu ulogu, dok „velike platforme“ intervenišu na svemu tome kako im padne na pamet, odnosno kako im je korisno i (vrlo, vrlo) unosno\nNo, šta tu mediji – misli se na one kojima je neutralnost i objektivnost namera – mogu da učine, kada algoritme, nož, pogaču i mnogo, mnogo novca u svojim rukama drže, kako ih sve češće nazivaju, „velike platforme“? A kada kažemo „velike platforme“, mislimo na samo dve – Gugl i Fejsbuk (dobro, i Tviter koji je u SAD mnogo važniji nego u Evropi) koje, recimo, usmeravaju 80 odsto ukupnog saobraćaja ka veb-sajtovima štampanih informativnih medija.\nDrugim rečima, od vremena kada su medijski baroni Sjedinjenih Država upravljali načinom na koji korisnici njihovih medija dolaze do vesti, došli smo do toga da mediji u tome nemaju gotovo nikakvu ulogu, dok „velike platforme“ intervenišu na svemu tome kako im padne na pamet, odnosno kako im je korisno i (vrlo, vrlo) unosno.\nKako je izvestio Njujork tajms u junu, Gugl je samo u 2018. godini zaradio najmanje 4,7 milijardi dolara na informativnim sadržajima samo američkih štampanih medija i samo u SAD. Koje (sadržaje) nije napravio. Niti platio.\nIstraživanje organizacije Njuz medija elajens, koja predstavlja više od 2.000 američkih štampanih medija, potcrtalo je i da je kompletna američka industrija vesti zajedno zaradila na digitalnom oglašavanju nešto malo preko 5,1 milijarde dolara u toj fiskalnoj godini i jasno je da mediji nisu zadovoljni podelom kolača.\nGugl je ustvrdio da je ova kalkulacija „sa poleđine koverte“, odnosno da je nepouzdana i netačna i da pretraživač „šalje“ medijima preko 10 milijardi klikova svakog meseca, što za medije predstavlja zaradu.\nKada se pogledaju dolarski iznosi te zarade, po kojima samo jedna kompanija zarađuje gotovo koliko i svi američki digitalni mediji zajedno, jasno je da tu nešto nije u redu. Jer, to je zarada samo Gugla i to po vrlo konzervativnoj računici. Kada se na sve to doda i novac koji od tuđeg rada generiše Fejsbuk (opet, ipak, i Tviter), neravnoteža je bolno jasna.\nAko nestanu mediji, nestaje demokratija\nJasno je i američkom Kongresu. Dvopartijski predlog zakona je u proceduri i ima dosta jednostavno rešenje za problem – ako prođe, a sva je prilika da hoće, mediji će biti oslobođeni zakonskih antitrast obaveza na četiri godine, što znači da će moći da se u tom roku ujedine u pregovorima sa Alfabetom (majka-kompanija Gugla) i Fejsbukom o pravednijoj podeli novca. Predlog zakona počinje rečenicama o tome kako su kredibilni mediji u SAD u opasnosti da nestanu, a to bi značilo i nestanak demokratije, smatraju predlagači zakona.\nDaleko od toga da je predlog zakona savršen – usmeren je samo na velike medijske grupe (a gde su tu lokalni, mali i srednji mediji, na primer) s jedne strane i „velike platforme“ (koje mogu da nestanu i budu zamenjene drugima, na primer) s druge. Ali, i to je neki početak povratka finansijke moći u ruke proizvođača profesionalnih i kvalitetnih vesti, a time i kapaciteta za veću i održiviju nezavisnost.\nKako je izvestio Njujork tajms, Gugl je samo u 2018. godini zaradio najmanje 4,7 milijardi dolara na informativnim sadržajima samo američkih štampanih medija i samo u SAD. Koje (sadržaje) nije napravio. Niti platio\nPopulističke ideje, iako se dominantno vezuju za desnu stranu političkog spektra, zapravo sasvim lepo odgovaraju i velikom broju osoba koje se same deklarišu kao pristalice ideja koje naginju ulevo. U svim zemljama u kojima postoji veliki broj medija koji sebi dopuštaju inklinaciju na jednu ili drugu stranu političkog spektra, podela na korisnike koji gotovo isključivo koriste medije koji im politički odgovaraju polako raste.\nU Nemačkoj, s druge strane, gde se mediji retko i teško odlučuju na političko naginjanje, ovakva podela je još uvek manja i ima manje uticaja na javno mnjenje. U Sjedinjenim Državama je, izgleda, došlo do toga da populisti jednostavno nemaju svoje medije i da se zato u velikom broju obraćaju društvenim mrežama. Ali u Velikoj Britaniji, sa tabloidom San na desnoj i Mirorom na levoj strani, na primer, podela je oštrija i zastupljenija, dok je internet uticajan, ali još uvek daleko od klasičnih medija.\nSve ovo ima jasan i veliki uticaj na sve sfere proizvodnje informativnih digitalnih platformi – profesionalnu, finansijsku, društvenu i regulatornu. Srbija je autoritarni poligon za eksperiment iz propagandnih medijskih akrobacija zemalja kao što su Rusija i Mađarska. To nije mišljenje, već rezultat svakog kredibilnog istraživanja i analize, kvalitativne ili kvantitativne. Ne treba ići mnogo dalje od vesti o tome da su u 2016. tri tabloida za samo godinu dana, samo na naslovnim stranama najavila preko dve stotine ratova od kojih se ni jedan jedini nije dogodio.\nTo nije mnogo poremetilo njihove biznis modele, bogato pomognute od strane države (ponovo rezultat istraživanja, ne procene), niti njihovo pogrešno i verovatno pogubno izveštavanje.\nPa opet, šačica kredibilnih medija u Srbiji ipak opstaje, i ako razumevanje posledica različitih modela odnosa prema populizmu, kao i građana naklonjenih takvim idejama, može da pomogne u očuvanju jezgra naše profesije – odlično.\nSaznanja ove vrste, međutim, koliko god da se odnose na zemlje u kojima je istraživanje Rojtersovog instituta sprovedeno, za Srbiju, prekrivenu gotovo isključivo populističkom politikom, i njene mejnstrim medije koji zatrpavaju građane populističkom propagandom vlasti, isprekidanom najprizemnijim teorijama zavere, rijaliti programima i glumljenim vestima o nevažnostima koje neće naljutiti predsednika Vučića, još su relevantnija.\nMi živimo u društvu koje je usvojilo populizam kao glavnu struju politike – leteće automobile, polovne ruske ratne letelice i fontane oko kojih ćemo zamisliti turiste, jer ih nema. Mi treba da znamo šta to znači, bar za medije, ako ni za koga drugog. Jer, možda jednog dana ipak dođemo sebi, pa će bar biti nekoliko osoba ovde koje će, bar u medijima, znati od čega da počnemo da gradimo društvo koje bar liči na normalno.\nAleksandar Vučić Donald Tramp Populizam\n← Počeo sastanak Maje Pavlović s predsednikom Vučićem\nPavlović prekinula štrajk, Vučić obećao da će razgovarati s nadležnim institucijama →


UŽAS U ŠIDU: Pred devojčicom vadio polni organ i stavljao joj u usta! Kad bi pokušao da je siluje ona vikala OVE REČI | Najnovije vesti - Srbija danas\n21.04.2019. • 17:29 Srbija Danas/Blic\nČitava decenija pakla je, za jednu devojku, konačno dobila razrešenje. U Šidu, drama se privodi kraju.\nDevojčicu je u ovu hraniteljsku porodicu smestio Centar za socijalni rad kada je imala šest godina.\nNekoliko godina kasnije, kada je imala 10 ili 11 godina, M. M. je devojčicu počeo seksualno da uznemirava, što se nastavilo sve do kraja prošle godine, kada je odlučila da prijavi monstruma jer je postala punoletna. Zatim je u tužilaštvu u Šidu ispričala hronološki šta joj je hranitelj radio godinama.\n"U njihovoj porodičnoj kući u prizemlju je živela devojčica sa M. M. i njegovom ženom koji su joj bili hranitelji, dok na prvom spratu živi njihov sin sa svojom ženom i decom. Ona je ispričala da je M. M. koristio svaki trenutak kada su on i devojčica bili sami u kući da se svlači pred njom, da svlači nju, da je dodiruje polnim organom po telu, da gura svoj jezik ili polni organ u njena usta. Dva puta je pokušao da prodre u nju, što nije uspeo, jer mu je ona govorila "nemoj, nemoj, stani, boli". Pred njom bi vadio svoj polni organ dva-tri puta nedeljno", prenose izveštaji.\nPokrajinski sekretarijat za socijalnu politikukaže da se u dopisu pomenutog šidskom Centru ne navode nikakvi propusti. Dejan Logarušić, direktor Centra za socijalni rad u Šidu, o detaljima slučaja ne može da govori, jer je novi postupak u toku i M. M. je ponovo saslušavan u tužilaštvu. Ipak, upoznat je sa slučajem i ističe: ništa nije ukazivalo na zlostavljanje.\n- Reč o porodici koja je bila pozitivan oblik hraniteljstva. Porodicu je redovno, svakog meseca obilazio socijalni radnik koji je zadužen za njih. Sve je bilo pozitivno između njih, videla se ljubav, i devojčica ih je zvala mama i tata.\nČak smo i na televiziji ovu porodicu isticali kao pozitivan primer. Ovaj slučaj je pokazatelj da treba da dođe do promene rada Centara za socijalni rad, odnosno da se deca na mesečnim kontrolama ispituju odvojeno od svojih hranitelja i da u posetu ide dvoje socijalnih radnika - kaže Logarušić.\n- Pre nego što je napunila 18 godina, svoje stvari iz kuće kradom je prebacivala u đačkoj torbi kod drugarice, da bi 31. decembra otišla u policiju i prijavila nasilnika.\nOna je ispričala da, iako nije imala svest o tome da li je to što joj se događa pogrešno, kada bi joj M. M. to radio osećala bi se tužno, nesrećno, nelagodno, osećala je sramotu i gađenje. Dok je saslušavana, sve vreme ga je nazivala ocem - prenose izvetšaji.\nDevojčica je rekla i da joj je M. M. posle iživljavanja uvek govorio: - Nemoj nikome da pričaš, to je naša tajna - prenose izveštaji.\n- Za razliku od cele Srbije, kada je u pitanju AP Vojvodina, po Zakonu o socijalnoj zaštiti, i prvi i drugi stepen odgovornosti je na AP Vojvodini. Ministarstvo za rad, boračka i socijalna pitanja naložiće republičku inspekciju kako bi utvrdili činjenice - kažu iz Ministarstva.\nTagovi: Šid, silovanje, zlostavljanje, Dejan Logarušić, AP Vojvodina


TEST: Viewsonic PJD 5255 – Pristupačna snaga | Tech Lifestyle\nPočetna Broj 179 TEST: Viewsonic PJD 5255 – Pristupačna snaga\nTEST: Viewsonic PJD 5255 – Pristupačna snaga\nElegantan i snažan projektor pruža dobru sliku i odlični radni vek lampe, uz minimalnu buku\nU poslednje vreme smo bili u prilici da vam prikažemo projektore koji su zbog svojih dimenzija lako prenosivi. Sve frekventnija upotreba LED tehologije za osvetljavanje je dala veliki doprinos u mobilnosti i smanjenoj potrošnji ovih uređaja, ali ne i bez posledica, jer LED ne može da pruži tako snažno osvetljenje kao klasična lampa. Ovoga puta vam predstavljamo „old school“ model sa klasičnom lampom koja omogućava osvetljenje od 3300 ANSI Lumena, što je za red veličine svetlije nego korišćenjem LED-a kao svetlosnog izvora.\nTestirani model se nalazi u zanimljivo dizajniranom kućištu sa bočnim ivicama zaobljenim ka donjoj strani uređaja. Kućište je od kvalitetne plastike crne boje, a ventilator je smešten kod prednje rešetke za hlađenje gde se topao vazduh izduvava iz projektora. Oko velikog objektiva nalaze se dva prstena – za zumiranje i za podešavanje fokusa. Panel sa tasterima se takođe nalazi sa gornje strane, sa izdvojenim tasterima za keystone korekciju, pošto automatska korekcija nije podržana. Pohvaljujemo veličinu tastera, pa je kontrola projektora vrlo jednostavna čak i kada imate velike prste. Izdvojen je i taster za izbor jednog od pet ponuđenih režima prikaza, bez potrebe ulaska u meni. Odozdo se nalazi nožica sa navojem za podešavanje ugla projektora u odnosu na podlogu.\nPovezivanje sa testiranim modelom je omogućeno pomoću HDMI, dva VGA, Composite Video i S-Video konektora, a uređaj ima i jedan VGA izlazni konektor, Mini USB i RS232, pa vam se neće desiti da neki uređaj ne podržava povezivanje sa projektorom. Pored toga podržava i 3D prikaz direktno sa blueray plejera koji podržavaju 3D.\nIako je projektor sa klasičnom lampom, dimenzije mu nisu preglomazne, pa će bez većih problema stati na radni sto. Čak je i buka projektora svedena na minimum, što je vrlo neuobičajena pojava kod modela sa klasičnom lampom, te je uživanje u filmovima zagarantovano bez primetnih pratećih efekata ventilatora. Nova Viewsonic SuperColor tehnologija pruža širi spektar boja i samim tim i verniju reprodukciju. Uz novu DynamicEco funkciju, PJD 5255 pruža manju potrošnju energije do 70% i radni vek lampe do sjajnih 10.000 časova. Projektor automatski detektuje izvor signala, pa ne morate ručno da birate na koji port ste uključili uređaj. Prikaz projektovane slike je veoma dobar, svetao, sa dovoljno kontrasta.\nKoliko god voleli male dimenzije projektora sa LED tehnologijom, osvetljenje i dinamika i dalje ne mogu da se mere sa klasičnim „lampašima“, te je gledanje filmova i prikazivanje digitalnog sadržaja bilo pravo uživanje. Čak i u toku dana kada prostorija nije dovoljno zamračena, osvetljenje i kotrast projektovane slike su bili veoma korektni. SuperColor tehnologija je vidljiva i u praksi, mada ne toliko koliko je ViewSonic propagira, te na prikaz boja nemamo zamerki. Za korak je ispred klasičnih DLP modela.\nZa kraj bi trebalo da kažemo da je cena testiranog modela pristupačna, a da kao najveću zamerku navodimo prirodnu rezoluciju od svega 1024×768 piksela, što će neke potencijalne kupce uputiti da potraže napredniji model iz odlične LightStream serije projektora.\nOsnovna rezolucija: 1024×768 px\nOsvetljenje: 3300 ANSI Lumena\nKontrast: 20.000:1 (DynamicEco režim)\nPovezivanje: 2xVGA in, 1xVGA out, HDMI v1.4, Mini USB, Audio in/out, Composite AV, S-video\nRadni vek lampe: 5000 h/6000 h/10 000 h – Normal/Eco/DynamicEco\nDimenzije:316 x 103,7 x 228 mm\nAko vam kompaktnost nije imperativ, uživaćete u kvalitetnom i sjajnom prikazu na novom PJD 5255 projektoru sa klasičnom lampom.\nPrethodni članakTestiranje 4G mreže\nSledeći članakNapuni telefon iz kreveta! – Couchlet USB punjač


Ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine Staša Košarac i načelnik opštine Srebrenica Mladen Grujičić pozdravili su odluku Savjeta ministara o odobrenju 1,5 miliona KM za podršku jednoglasno usvojenim infrastrukturnim projektima u Srebrenici, te izrazili zabrinutost što CIK BiH još nije donio odluku o potvrđivanju i objavljivanju rezultata lokalnih izbora u toj opštini.\nNa sastanku je istaknuto da su sredstva odobrena nakon nekoliko godina, kako su rekli, nepotrebnog zastoja, s obzirom na činjenicu da je riječ o preostalom dijelu obećane pomoći prošlog saziva Savjeta ministara razvoju opštine Srebrenica, koja je u iznosu od dva miliona KM najavljena na Investiciono-razvojnoj konferenciji “Mogućnosti i perspektive razvoja Srebrenica 2015” u novembru 2015. godine.\n“U septembru 2018. godine za ove svrhe je odobreno 500.000 KM, nakon čega je aktuelni saziv Savjeta ministara u septembru 2020. godine odobrio preostali dio finansijske pomoći”, saopšteno je iz Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH.\nTags\t#Mladen Grujičić\t#Srebrenica\t#Staša Košarac\nZabranjen uvoz pošiljke vlažnih maramica i gela za ruke iz Austrije\nSrbija: Prevrnula se skela na Zapadnoj Moravi, traga se za jednom osobom


Artan Lili u Novom Sadu: Novi zvuk u gradu rasprodaje sve pred sobom | Balkanrock.com\nNaslovnaReportažeArtan Lili u Novom Sadu: Novi zvuk u gradu rasprodaje sve pred sobom\nRed koji se sinoć oformio ispred kluba KC Utopia značio je da će novosadska publika proći slično kao beogradska pre mesec dana, kada je više od 100 ljudi ostalo bez karte i to za prostor koji je duplo veći od onoga u kome su sinoć nastupali novi miljenici domaće publike. Budući da su karte bile rasprodane dan ranije, u prodaju je pušteno još 50 karata koje su najbrži mogli da kupe na ulazu. Zaključak je jednostavan, ukoliko niste spremi da sledeći put kampujete ispred prodajnog mesta, karte za novi zvuk u gradu obezbedite na vreme.\nPredgrupa Don’t Touch Anything live elektronski bend iz Novog Sada koji je sa radom otpočeo 2013. godine, izašao je na binu oko 23 časa i predstavio neke od pesama koje će se naći na njihovom prvom albumu. Tročlana postava odsvirala je između ostalog “Get Up” i “Disco Hostage” i nakon nešto manje od sat vremena na bini krcate Utopije smenio ih je Artan Lili.\nNa nezapamćeno interesovanje za jedan relativno nov bend koji iza sebe ima tek devet objavljenih pesama uticao je i sukcesivni metod izdavanja koji bend praktikuje, jer kako sami kažu, danas niko nema vremena da preslušava ceo album te tako mnoge pesme prođu neopaženo, a ovako slušalac ima vremena da se posveti svakoj pesmi.\nJednostavni, čisti tekstovi koje svako može da razume, nepretenciozne hitične melodije, zarazni entuzijazam i novi fenomen sinoć je razorio bubne opne nekih 300 ljudi koliko je uspelo da se nagura u novi andergraund prostor Utopije. “Novi zvuk u gradu”, još neobjavljena “Moja pesma” i “A šta bi bilo da sam ja odustala od svoga sna”, najavile su da će ovo biti jedno mokro, bučno, srećno veče.\nStare “Sve iz početka”, “Vreme protiv čoveka”, “Nije teško kad se mora”, “Srce”, “Džoni”, “Ispod kože”, naredni singl “Sajko” i “Ako stanemo tu” koja ih je lansirala direktno na prvo mesto Diskomerove top liste, što se do sada desilo samo četiri puta u dugogodišnjoj istoriji Diskomera.\nUtopia je bila krcata\nTeško je izdvojiti neku pesmu kao favorit publike, jer je bukvalno svaka ispraćena horskim pevanjem, uključujući čak i refrene novih pesama koje zbog repetitivnih tekstova lako uđu u uvo.\nPetominutna vriska nakon “Ako stanemo tu” produžila je kolektivnu euforiju za još nekih petnaestak minuta, tokom kojih su odsvirali novu pesmu posvećenu nedavno preminulom Vladi Divljanu i “Najbolje što znam” za sam kraj. Vriskom i aplauzima ispraćeni su kako i dolikuje začetnici nečega novog na regionalnoj muzičkoj sceni.\nI za kraj, za sve one koji su ih sinoć propustili, sa Artanima se u Novom Sadu ponovo gledamo već 9. maja.


SRPKINJA PROVELA NOĆ NA ŽELEZNIČKOJ STANICI: Sve što joj se dogodilo SIGURNO će vas RASPLAKATI! - Telegraf.rs\nPodaci ažurirani 29. September 2020 | 21:00\n29/07/15 | 22:34 ≫ 29/07/16 | 12:55\nOko mene grupa arapskih momaka koji spavaju ispred na klupama držeći pod glavom sve svoje bogatstvo, malo dalje tri prostitutke, a sa druge strane dva muškarca, beskućnika...\n"I shvatam sledeće: "Biću sama noću u Budimpešti i moram da smislim mesto gde ima ljudi, koje je noću otvoreno i gde ima policije za svaki slučaj".\nNakon grozničavog isčitavanja raznih sajtova zaključujem da ja jedino mogu da idem na Keleti železničku stanicu. I kroz glavu mi prođe "narkomani, beskućnici, prostitutke, narko dileri, perverznjaci... Hej, ali tu sigurno mora da ima i policije". Znate da putujem često i takođe mi nije strano da putujem sama, ali pomisao da ću biti sama na železničkoj stanici noću u Mađarskoj mi je bila poprilično zastrašujuća.\nI tako 2.30 ujutru (naravno Marfijev zakon - granični prelazi su bili pusti nigde žive duše i naravno da sam imala vozača manijaka koji je jurio kao muva bez glave po autoputu), ja u poslovnom izdanju sa laptop torbom ispred Keleti stanice oko mene grupa arapskih momaka koji spavaju ispred na klupama držeći pod glavom sve svoje bogatstvo, malo dalje tri prostitutke, a sa druge strane dva muškarca, beskućnika rekla bih, koji u neverici gledaju s koje planete sam ja pala...\nMalo dalje mađarski beskućnici, neki narko dileri koji vrbuju par engleskih pijanih turista koji i ne znaju gde se nalaze i non stop vrište kako je Beč fenomenalan grad i da su 'ovde' najbolji ljudi (i dalje se nadam da su ipak potrefili posle voz za Beč, ako su uopšte i želeli da idu tamo) i par prostitutki koje gledaju da nađu klijente.\nSmestim se na jednu klupu, pustim Brejkerse i molim Boga da što pre svane. Prilazi mi čovek i pokušava da mi nešto objasni na mađarskom i nakon mog dobro veče na engleskom vadi svoju legitimaciju - mađarski policajac u civilu koji mi posle na savršenom engleskom kaže da želi da vidi moju voznu kartu i pasoš. Jer logično ja sedim u tri noću na želežnickoj stanici, normalno je da putujem negde. I još "logičnije" ja tu kartu nemam, jer ja i ne putujem nigde.\nVeć mi je scenario u glavi, sad će da me privede, neću stići na sastanak, platiću sto odsto neku kaznu jer 'poznato je da Mađari ne vole Srbe i uvek pišu nama neke kazne, jer nas mrze'.\nMalena se trgla, tužno me pogledala i rekla Sirija. Verovatno je i ona mene pitala odakle sam i sama donela zaključak da mora da sam iz Turske, ukoliko sam je dobro razumela. Na pomen Beograda veselo se našmesila i klimnula glavicom, a tek kad sam izvadila kekes, ih te sreće. Sad, kako objasniti detetu koji ne govori nijedan jezik koji ja znam da ide i pita mamu da li sme da uzme keks. I onda shvatite koliko je zapravo lako sporazumeti se čak i kada ne govorite isti jezik. Najjednostavnije prstom, ono što se smatra nekulturnim i primitivnim za "razvijeni i civilizovani svet", pokažeš keks pa mamu i klimneš glavom.\nOtrča ona, probudi mamu, koja je prvo uplašeno reagovala misleći šta se dogodilo. I tačno se video izraz olakšanja da je u pitanju samo keks, da je niko nije napao, povredio... Majka se nasmešila klimnula glavom i pogledala u mom pravcu i opet se nasmešila, stavila ruku na grudi blago povila glavu u znak zahvalnosti. I povuče dete za rukav kada je malena krenula ponovo prema meni i tačno mogu da zamislim šta je rekla 'Nemoj da budeš dosadna teti, to nije lepo', ali mala se otrže i dođe kod mene.\nI baš zbog toga, ne mogu da dozvolim da neko arapsku decu i male azilante posmatra kroz prizmu budućih terorista, jer to su deca. Obično dete koje voli Plazmu i kao svaka petogodišnja devojčica voli nalakirane nokte i voli da igra crvene rukavice...\nU toku je bio Sveti mesec Ramazan, a meni je prišla jedna baka i krenula da priča. Često mi se u Turskoj ili arapskim zemljama dešava da me tako identifikuju kao 'svoju', pa je i baka mislila da sam njihove gore list. Kako nismo mogle da se sporazumemo u pomoć nam je pritekao mladić sa susedne klupe. Mladi Sirijac sa odličnim znanjem engleskom.\nI dođe ti da plačeš, kada shvatiš da te na doručak zove osoba koja je dočekala da svoju starost provodi po železničkim stanicama zbog gramzivosti i pohlepe svetskih političara. Koja je dočekala da neka evropska balavurdija skreće pogled na drugu stranu kada ih vidi jer 'im ruše grad'. I kada shvatiš da ta osoba još uvek čuva dobrotu u svom srcu, porazi te činjenica kada shvatiš koliko malo takvih ljudi imaš u svom okruženju i koliko su večito nezadovoljni i nezahvalni za sve to imaju. I dođe ti da u pet ujutru pozoveš sve ljude iz svog telefonskog imenika i da im kažeš, kada ustanete budite zahvalni jer ste spavali u svom krevetu.\nI hvala Nur i njenoj baki jer su mi podarili mogućnost da ovu priču napišem i da ponovo osetim istinsku zahvalnost za sve ono što mi je život pružio i čega me je poštedeo. Nadam se da njih na kraju ovog puta očekuje ono što i znači ime Nur - svetlost.\nA vi dragi prijatelji (koji ste pre svega imali strpljenja da ovo pročitate do kraja) ne skrećite pogled kada ih vidite na ulici, a ne skrećite pogled ni od svojih siromašnijih i nemoćnih komšija. Ako im je već život oduzeo puno toga, nema razloga da im neko oduzme i gazi ljudsko dostojanstvo. Ako možete trudite se da ljudima budete braća i sestre, ako ne možete nema potrebe da budete ni vukovi".\n"U OVOJ KUĆI SAM JEO 40 GODINA, A SADA VIŠE NEMAM NIŠTA": Ovo je najugroženiji grad u Srbiji! (VIDEO)\n"GDE ŽIVIŠ? U URGENTNOM!": Više od 60 odsto pacijenata Urgentnog nisu hitni slučajevi!\nVernici danas slave sveticu koja je MRTVA POKAZALA MESTO koje je odabrala za svoju crkvu!\n30. jul 2016 | 10:39\nPriča je jako lepa,dirljiva.Devojka koja je ovo napisala otvorila je oči ljudima da se ponašaju kao dobri ljudi i da zato vrlo malo treba,samo ljudska iskrenost,pažnja i dobročinstvo.Svi smo mi jednaki u svemu i tu jednakost bi trebalo da ispoljimo,mirno da živimo,bez ratova,boli i patnje.\n31. jul 2015 | 13:56\nДа је на ћирилици, прочитао бих га целог...\n31. jul 2015 | 12:54


4 mart, 2021 4 mart, 2021 27 april, 2021\nUzmite bilo koju uspešnu strategiju digitalnog marketinga i videćete da u svakoj od njih postoji nekoliko vitalnih delova koji su presudni da biznisi uspešno posluju u ogromnom digitalnom okeanu. Jedan od ovih važnih aspekata je SEO ili optimizacija vebsajta za pretraživače.\nJedini problem je što je SEO pokretna meta, sa nekoliko promena algoritama, manjim i većim pomacima svake godine. To znači da se SEO stručnjaci i digitalna preduzeća moraju prilagoditi i prevazići svaku novu promenu i izazov.\nTo nije uvek tako lako. Ako ste pažljivo pratili trendove, možda se sećate vremena kada je Google dodavanjem featured snippet-a uspeo da poremeti numerisani sistem rangiranja stranica za pretragu. Početni cilj snippet-a bio je odgovoriti na određeno pitanje iz dobro rangiranog sadržaja, mogao bi povući odgovor sa druge, ili čak četvrte ili pete veb stranice na stranici broj jedan, umesto da ponudi prvo (ako sadržaj nije bio dovoljno dobar). Rezultati su bili zapanjujući: skoro više od jedne trećine (34%) korisnika računara nije se potrudilo ni da klikne na prvu veb stranicu, jer je na nju već odgovoreno čitanjem odgovora na stranici rezultata pretrage. Tada je ovo možda izgledalo kao jeftin korak za zadržavanje saobraćaja, međutim, to nije to. Daje prioritet iskustvu pretraživača nad hijerarhijom veb stranica kako bi se osiguralo da korisnici budu zadovoljni samim pretraživačem.\nS tim rečeno, SEO bi takođe trebalo tretirati malo drugačije. Umesto da gledaju samo tradicionalne metrike rangiranja, novi trendovi i promene algoritma u protekloj deceniji ukazuju na to da je potpuno novi SEO trend u porastu kako bi se udovoljilo rastućim očekivanjima korisnika.\nU ovom članku ćemo pokušati da rasvetlimo i ponudimo Vam nekoliko saveta o tome kako poboljšati korisničko iskustvo putem angažovanja korisnika da biste istovremeno poboljšali svoj promet i rangiranje.\nAngažovanost u pretraživaču je ključna\nPre nego što započnemo sa navođenjem metrika angažovanosti koje će se na kraju povezati sa povećanjem Vašeg rangiranja, važno je da znate da je svaki pretraživač zasebna mala misterija. Iako je to istina, Google obaveštava širu javnost kada pokrene osnovno ažuriranje algoritma, međutim prilično je tajnovit u vezi sa zaštićenim informacijama i detaljima. To je rečeno, gotovo je nemoguće sa sigurnošću reći šta funkcioniše, a šta ne, međutim, postoji nekoliko pokazatelja angažovanja koji se čine da ih pretraživači prilično vole.\nOptimizacija za mobilne uređaje: Ako se sećate, Google je još 2015. godine objavio da će mobilna optimizacija postati jedan od temelja za visoko rangiranje, jer se mobilni uređaji sve više i više koriste kao uređaji za Internet pretragu. Od tada, Google preporučuje vrlo prilagodljiv veb raspored koji podjednako radi na svim uređajima. Pomoću prilagodljivog dizajna možete takođe da uspete da sletite na mesto u Google-ovom „lokalnom paketu“ koji se nekada sastojao od 7 istaknutih preduzeća, međutim, smanjena je na tri kako bi se prilagodila rasporedu prilagođenijem mobilnim uređajima.\nSemantička pretraga: Već smo se dotakli činjenice da je Google uspeo da drastično promeni svoj algoritam, posebno u poređenju sa zlatnim danima SEO-a. Prva velika promena omogućila je pretraživaču da proceni i upotrebu ključnih reči i načine na koje su one korišćene. To je značilo da fraze i ključne reči sada moraju izgledati prirodno, a ne samo naslagane jedna na drugu, što dovodi do užasne čitljivosti stranice. Ako bi Google otkrio tako nešto, kaznio bi rangiranje stranice. Nakon čuvenog ažuriranja Hummingbird-a iz 2013. godine, algoritam takođe uzima u obzir celokupno značenje prilikom povezivanja sa najboljim rezultatima pretrage. Zahvaljujući ovom ažuriranju, Google je konačno mogao da uradi više od pukog skeniranja ključnih reči. Na primer, ako želite da znate koja je najbrža životinja, vaši parametri pretrage i stranica morali bi da sadrže „najbržu životinju“ da bi vam pružili zadovoljavajući odgovor. Posle Hummingbird-a, Google je postao dovoljno pametan da koristi semantičko pretraživanje i upoređuje nameru pretrage sa sadržajem stranice da bi naveo najprikladnije rezultate i poboljšao iskustvo pretraživanja. Nedavno je pretraživač izbacio BERT, koji daje prioritet pretraživanju pitanja i upoređuje namere pretraživanja analizirajući kako se reči kontekstualno odnose jedna prema drugoj. Ovo će verovatno biti još veća pomoć u budućnosti, jer glasovna pretraga i dalje stiče popularnost.\nVreme zadržavanja: Ovo je pokazatelj koji meri koliko vremena ljudi provode na stranicama navedenim u rezultatima pretrage pre nego što se vrate natrag do samog pretraživača. Motori koriste ovu metriku kao relevantnost stranice za upit korisnika. Jednostavno rečeno, ako korisnik ostane na veb stranici dovoljno dugo pre nego što se vrati na drugu pretragu, onda je ta stranica verovatno kvalitetnija i vrednija od ostalih. Većina pregledača (poput Google Chrome-a) tačno zna koliko dugo ostaju posetioci na stranicama. U tom smislu, vreme zadržavanja je veoma važna metrika, jer ukazuje na kvalitet i relevantnost, što podstiče veb dizajnere da kreiraju impresivniji i privlačniji dizajn, tako da posetioci ostanu na veb lokacijama što je duže moguće. Najveći problem je što samo pretraživači imaju pristup vremenu zadržavanja. Srećom, uvek možete da koristite druge pokazatelje za merenje angažovanja na vašoj veb lokaciji. Stopa posete samo jedne stranice, vreme na stranici i konverzije sa odredišnih stranica uvek vam mogu pružiti dobru predstavu o tome kakvu vrednost korisnici imaju od posete vašoj veb lokaciji i pružiti vam uvid u njihova iskustva.\nIzvor: Alvaro Rejes/Unsplash\nStrategije za povećanje engagement-a na Vašem vebsajtu\nSada kada znate glavne pokazatelje, vreme je da napravite mapu nekoliko strategija koje će vam pomoći da povećate saobraćaj. Iskreno govoreći, lako je uočiti vezu između sjajnih korisničkih interfejsa i visokog ranga, ali njihovo ostvarivanje je sasvim druga priča.\nS tim u vezi, pogledajmo nekoliko UX dizajn SEO praksi koje vam mogu pomoći.\nAR ili izmenjena realnost\nSećate se kako je Sephora objavila ažuriranje aplikacije Visual Artist 2017. godine? Omogućila je korisnicima da isprobaju senke, karmin i druge kozmetičke proizvode praktično iz udobnosti svojih soba, bez potrebe da ulaze u prodavnicu. Ova mala prilagodba usredsređena na korisničko iskustvo uspela je da ostvari organski rast prihoda od 14%.\nKako su funkcije proširene stvarnosti sve pristupačnije čak i manjim preduzećima sa strožim budžetom, funkcije veb stranica i aplikacija postaju sve obimnije i sofisticiranije. U slučaju prodajnih mesta naočara, takva AR funkcionalnost može značajno povećati angažman korisnika.\nI povećana i virtuelna stvarnost mogu mnogo da ponude kada je reč o unapređenju korisničkog iskustva i ukupnog angažmana, a s obzirom da su tek u povojima, u budućnosti možemo očekivati još dramatičnije promene u načinu na koji se ljudi bave mrežnim sadržajem.\nNa papiru sve veće angažovanje nije raketna nauka. To je samo pronalaženje jednostavnih načina da privučete pažnju posetilaca. Lakše je reći nego učiniti. nekoliko interaktivnih aktivnosti i alata može biti neverovatno efikasno da zauzme vreme korisnika i istovremeno pruži vrednost.\nSada, kada kažemo interaktivni alati, ne biste trebali odmah razmišljati o najnovijim gadžetima i tehnologiji na mreži. To takođe može biti nešto jednostavno i korisno, poput kalkulatora troškova hipoteke ili stvarno odzivnog chatbota. To može biti i nešto tako jednostavno poput praktične funkcije ankete. Na primer, ljudi vole sjajne kvizove na mreži i dok god ih učinite korisnim i osigurate da pružaju zabavu, pružaće vam opipljiv podsticaj u pokazateljima angažmana.\nS druge strane, brendovi koji prodaju proizvode često mogu ponuditi alate koji omogućavaju posetiocima da proizvode prilagode po svom ukusu. Ako ste ikada posetili veb lokaciju proizvođača muzičkih instrumenata, verovatno ste naišli na nekoliko karakteristika „gitara-graditelja“ koje korisnicima omogućavaju da izgrade svoje snove sa šest žica na mreži. Najprostranije lokacije čak omogućavaju korisnicima da naruče njihovo stvaranje.\nKao što vidite, ovo su jednostavne funkcije, koje kada se urade na pravi način, mogu i daleko da pomognu.\nČesto digitalni prodavci i vlasnici veb lokacija pretpostavljaju da će postojanje sajta sa teškim video sadržajem samo usporiti stranice i vreme učitavanja, što će ostaviti ogroman rast stope posete samo jedne stranice. Iako je ova briga na kraju validna, sa dobro izgrađenom stranicom ne bi trebalo da predstavlja toliki problem i vredi rizikovati. Video olakšava obradu informacija i čini celokupnu posetu sveobuhvatnijom, što dovodi do toga da više od udvostruči vreme na veb lokaciji koje bi u proseku proveli. Dobro postavljeni video sadržaj može produžiti vreme zadržavanja zajedno sa rangiranjem. Recenzije proizvoda, video snimci sa uputstvom i drugi slični sadržaji mogu biti zabavno gledati i istovremeno visoko edukativni, pomažući vam da usput poboljšate SEO status veb lokacije. S druge strane, ako omogućite i komentarisanje video zapisa, možete steći dragocen uvid u to koliko je dobro prihvaćen vaš video sadržaj, a možda vam čak i nagovestiti šta vaša publika želi da vidi u budućnosti.\nIzvor: Mirijam Jesier/Unsplash\nKoristite lead magnete\nPonekad, kao u slučaju interaktivnih alata, ne morate da izmišljate nešto novo da biste povećali angažovanje na veb lokaciji, povećali korisničko iskustvo i poboljšali statistiku SEO-a. Na primer, lead magneti sa zatvorenim sadržajem postoje već neko vreme i postali su glavna stvar u alatima digitalnih marketinških stručnjaka. Ako uspete da potisnete ove magnete koji imaju vrednost za Vašu publiku i usmerite ih ka još kvalitetnijem sadržaju, možete iskoristiti njihovu snagu i poboljšati metriku.\nNa kraju, Google daje prioritet korisničkim veb stranicama koje pružaju dragocene sadržajne resurse. Pomoću lead magneta koji vode do kvalitetnog sadržaja istovremeno optimizirate i dajete prioritet konverzijama.\nBesplatni uzorci i kvizovi u zamenu za dobrovoljno date adrese e-pošte nisu nužno novi, ali mogu povećati promet i produžiti vreme zadržavanja, zajedno sa angažovanjem korisnika. Tabele, generatori, kalkulatori i vodiči takođe mogu da urade trik – samo se pobrinite da ih ponudite besplatno.\nAngažujte i optimizujte\nKao što vidite, mnoge od ovih stvari nisu nužno nove, ali su dobile, tako reći, novo značenje kako je angažovanje korisnika počelo da utiče na SEO.\nDakle, neka Vaš sadržaj bude kvalitetan i sadržajan, fokusirajući se na vrednost za Vaše posetioce i bolje ćete se rangirati na Google-u, a da ne pominjemo, moći ćete i da svoje posetioce učinite sretnijim.\nProširena stvarnost, video snimci, lead magneti i interaktivni alati pružaju obilje različitih mogućnosti i mogu stvoriti čitavu Vašu digitalnu strategiju kreativno putovanje koje će uveliko promeniti UX napore i optimizaciju pretraživača.\nfaktori rangiranjakorisnicko iskustvoSEO


Novi potest okupio možda i najviše ljudi do sada! - VIDEO UŽIVO | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tNovi potest okupio možda i najviše ljudi do sada! – VIDEO UŽIVO\nGlumac Branislav Lečić, obraćajući se demonstrantima kod Terazijske česme, je podsetio da je pokojni premijer Zoran Đinđić govorio da je vlast servis naroda.\n„Nije ona nikakav okupator a oni se ponašaju baš tako. Optužujem ih sa ovoga mesta da dele narod, da projektuju strah, da hoće da ponize, da ga obezvrede, da ga tretiraju isključivo kao ovce“.\nGlumac i političar, član DS Branislav Lečić govorio je kod Terazijske česme, podsećajući okupljene na 1991. godinu kada je bio na istom mestu.\nOn je naveo da bi mogao da pusti suzu, jer je i pre 28 godina isto govorio tu. Rekao je da su i onda tražili da Bastilja (TV Beograd) otvori svoja vrata za suprotno mišljenje, da se čuje i glas drugih, „a ne samo one upevane, koji pevaju jedno te isto po nalogu vođe“.\n„Sada imamo situaciju da se Bastilja razmnožila, sad imamo nacionalne frekvencije koje ništa drugo i ne rade nego što statistički obaveste da su se desili neki protesti, naveo je, dodavši da „ovaj narod nije zalud izašao na ulice“ i da svaki medij to mora da prenese.\nPreneo je da je upravo na tom mestu upoznao pokojnog premijera Zorana Đinđića i da mu je tada rekao da treba izdržati 40 dana i 40 noći, znajući, kako je naveo, da se satana pobeđuje za to vreme, kao što ju je Isus pobedio. Nismo to izdržali i platili smo sa još devet godina, do 5. oktobra, naglasio je.\nOn je naveo da danas neki pričaju da je 5. oktobar bio izdaja i dodao da je to bilo – ubrzanje istorije.\nLečić je naveo da je Dušan Kovačević napisao u komadu „Generalna proba samoubistva“ jednu zagonetku – postavio je pitanje zašto vuk ne pase travu i odgovorio – zato što ima ovce koje to čine za njega.\n„Mi smo te ovce koje su celog života pasle travu za vukove, za krvoločne zveri u ljudskom krznu, koje su nam popile dušu, krv, mozak… A to je 28 godina. Dragi građani, mi smo moć, država i njene institucije postoje zbog nas. Đinđić nas je učio da je vlast servis naroda. Nije ona nikakav okupator, a oni se ponašaju baš tako.\nOptužujem ih sa ovoga mesta da dele narod, da projektuju strah, da hoće da ponize, da ga obezvrede, da hoće da ga tretiraju isključivo kao ovce za šišanje i klanje po potrebi.\nNeće moći. Kada se probudi građanska svest nikakvo jače oružje vam ne treba“, rekao je Lečić. On je poručio građanima da „povuku“ sve ljude oko sebe, da budu solidarni, pa i sa onima koji ih ne razumeju, „koji su uplašeni, koji su zastrašeni, korumpirani“. I oni su naši, bez obzira što su zavedeni, dodao je.\nPozivam vas da se saberemo, da budemo uporni, da bude vredni u borbi za slobodu, istrajte i nemojte da se delite ni pod kojoj osnovi, sad moramo da skinemo poklopac koji nam je zaustavio kontakt sa životom i tu moramo svi da se složimo, nema razlika, naveo je.\nPosle ćemo da vidimo ko je levo, a ko je desno, sad nemamo izbor sem da padne ovaj režim i ova vlast, dodao je.\nŠTA JE POTPREDSEDNIK VLADE RUSIJE JURIJ BORISOV REKAO VUČIĆU… – VIDEO


STRAVIČNA SAOBRAĆAJNA NESREĆA KOD FOČE Autobus sletio s puta, tri osobe poginule, 13 povrijeđeno\nTri osobe su smrtno stradale, a 13 je povrijeđeno u teškoj saobraćajnoj nesreći koja se dogodila sinoć oko 23.15 sati u blizini Foče....\nAutobus usmrtio pješaka u Mihatovićima kod Tuzle\nU teškoj saobraćajnoj nesreći koja se večeras dogodila na magistralnom putu Tuzla – Orašje u mjestu Mihatovići pješak, čiji identitet nije utvrđen, je smrtno stradao....\nPolicajac ubijen jučer u Parizu u napadu na Charlie Hebdo je musliman\nFrancuska policija je identificirala jednog od dvojice ubijenih policajaca jučer u Parizu tokom napada na satirični časopis Charkie Hebdo. Identifikovani policajac je bio sljedbenik islama, javili su mediji....\nPoslije krvave drame u kojoj je ljubomorni bombaš ubio ljubavnicu Muhamed u majskim poplavama Zorici spasio život, a sada joj ga oduzeo\nMuhamed Hadžikadunić (34) oporavlja se u Općoj bolnici „Sveti apostol Luka“ u Doboju i pod stalnim je nadzorom ljekara nakon što je prekjučer u 14.30 sati, aktivirajući ručnu bombu u Sportsko-rekreacionom centru „Džungla“ u Doboju, ubio svoju dvanaest godina stariju ljubavnicu, dobojsku frizerku Zoricu Knežević. Prema riječima dr. Igora Novića, hirurga ove bolnice, njegovo zdravstveno stanje je stabilno....\nNakon stravičnog pokolja u Parizu Francuska policija: Napadači locirani, ali ne i uhapšeni\nTrojica osumnjičenih za ubistvo 12 osoba u redakciji časopisa "Charlie Hebdo" su identifikovani, a agencija AFP navodi da je u toku akcija hapšenja u Reimsu....\nProvaljeno u vozilo advokata Faruka Balijagića\nNepoznati lopovi u noći s nedjelje na ponedjeljak u sarajevskoj ulici Petrakijina provalile su u vozilo Passat, vlasništvo advokata Faruka Balijagića, te su odnijeli navigaciju i lične stvari iz pretinca....\nDobojski okružni tužilac Mersiha Mahmutović rekla je da je završena prva istražna radnja u slučaju pogibije žene u Poslovno-rekreativnom centru “Džungla” u Doboju, te da će više informacija biti poznato po okončanju istrage....


Srbi iz Hrvatske poručili Čoviću: Deklaracija se ne odnosi samo na Srbiju i RS, ta izjava nije korektna - mojusk.ba\nSrbi iz Hrvatske poručili Čoviću: Deklaracija se ne odnosi samo na Srbiju i RS, ta izjava nije korektna\nDeklaracija o opstanku srpskog naroda je, smatra član Predsjedništva BiH iz reda hrvatskog naroda i predsjednik HDZ-a BiH Dragan Čović, “dobra odluka”. Tom “dobrom odlukom” se, vjeruje Čović, mogu vrlo praktično definirati odnosi “jednog naroda na dva prostora”.\nNema Čović ništa protiv praktičnog definiranja odnosa srpskog naroda, naprotiv, ali samo na dva prostora, Srbiji i Republici Srpskoj, odnosno BiH. Kada je definiranje tih odnosa na “hrvatskom prostoru”, kako on voli nazvati dijelove BiH na kojima živi većinsko hrvatsko stanovništvo, konstitutivnost srpskog naroda je “politička igra”.\nUnutar Čovićeva dva prostora na kojima bi se trebali praktično definirati odnosi srpskog naroda nema mjesta za Srbe iz Republike Hrvatske. Oni Deklaraciju o opstanku srpskog naroda vide kao pozitivnu stvar i pokazatelj interesa Republike Srbije prema svojim sunarodnjacima, bez obzira na to gdje se nalazili.\n– Sasvim sigurno nije prihvatljivo da se izuzimaju pripadnici srpskog naroda bilo gdje. U krajnjoj liniji, smisao Deklaracije, koliko znam, nije briga samo za Srbe na prostoru dvije države – kazao je u razgovoru za Faktor Srđan Milaković, dogradonačelnik Vukovara i potpredsjednik Demokratskog saveza Srba (DSS).\nIzjavu Dragana Čovića kojom se definiranje odnosa srpskog naroda ograničava samo na dva prostora iz DSS-a ocjenjuju kao nekorektnu.\n– To nisu u pitanju dva prostora isključivo već je u pitanju veći obim. Radi se o Srbima u regionu, gdje su oni, bez obzira na brojnost, historijske zajednice i viševjekovne zajednice. U tom smislu, ako postoji bilo kakva maliciozna namjera koja isključuje pripadnike srpskog naroda u Republici Hrvatskoj, to apsolutno nije korektno i neka se Čović zbog toga pravda i neka ide na njegovu štetu – dodao je Milaković.\nDok je za dogradonačelnika Vukovara Čovićeva izjava nekorektna, Veljko Džakula, predsjednik Srpskog demokratskog foruma (SDF) iz Zagreba, odnos hrvatskih zvaničnika, pa i onih iz BiH, ocjenjuje kao licemjeran.\n– Oni su krenuli od one poznate činjenice da su Srbi u Hrvatskoj proglašeni nacionalnom manjinom 1990. godine, kada je HDZ došao na vlast, i na taj način su definirali značaj i doprinos srpskog naroda Hrvatskoj tokom 20. stoljeća – kazao je Džakula za Faktor.\nUpravo je srpski narod u Republici Hrvatskoj, smatraju naši sagovornici, u mnogo lošijem položaju u odnosu na svoje sunarodnjake u ostatku regiona.\n– Činjenica je da je srpski narod ovdje mnogo malobrojniji u odnosu na period prije raspada Jugoslavije, a i ovaj sadašnji broj je itekako ugrožen. Ugrožena su zakonom definirana prava srpske zajednice, a u mnogo čemu i egzistencija srpske zajednice. I biološki je srpski narod na pojedinim prostorima itekako ugrožen. Nema prostora na kojem ne dolazi do smanjenja broja pripadnika srpske zajednice. Nije, nažalost, to samo ekonomski kontekst nego je u pitanju jedna sveopća atmosfera u Republici Hrvatskoj, koja se brižljivo pazi da ne bi slučajno postala drugačija i pozitivnija. Svi smo očekivali da se Hrvatska izgradi kao građansko društvo nakon ulaska u Evropsku uniju, ali to nije bio slučaj – pojašnjava Milaković.\nNije sporan samo odnos hrvatskih zvaničnika prema Srbima u Hrvatskoj. Sporan je, tvrdi predsjednik SDF-a, i odnos srpskih zvaničnika iz BiH.\n– Oni sada jedni drugima podilaze da bi održali sebe na vlasti, a ne vode brigu o narodu. Samo ime ne znači mnogo, ako odnos nije ljudski. Kada pogledate Srbe iz Hrvatske, jedino kad nas se sjete iz Republike Srpske jeste kada su parastosi. Onda dolaze na Savu, bacaju vijence, dovode sveštenike i onda na nas misle. Parastosi i sapiranja odgovornosti nama stvaraju lažnu sliku da o nama vode brigu – izjavio je Džakula.\nNiti jedna deklaracija, rezolucija ili bilo koji dokument u čijoj realizaciji učestvuju predstavnici konstitutivnih naroda iz BiH, dodaje on, ne može doprinijeti kvalitetnijem životu koliko to može međusobna saradnja i uvažavanje.\n– To što se oni busaju u prsa da su Hrvati i Srbi narod u BiH, a vidim da su totalno nezadovoljni svojim statusom, nijedna deklaracija i nijedna rezolucija neće promijeniti njihov status ako oni sa trećim narodom, a to su Bošnjaci, ne nađu nekakav zajednički jezik kao tri naroda koja žive u BiH i da urede sami svoje odnose na način da jedni druge podržavaju i osiguravaju jedni drugima bolje uvjete za život – kazao je Džakula.\nKiše, hladni vjetrovi i snijeg: Uskoro će nas “pogoditi” nagla promjena vremena\nIračke snage preuzele kontrolu naftnih polja na kurdskoj teritoriji


JAVNI POZIV PODUZETNICIMA S PODRUČJA KOPRIVNIČKO-KRIŽEVAČKE ŽUPANIJE ZA IZLAGANJE NA „11. MEĐUNARODNOM VOĆARSKOM SAJMU“ U DONJEM KRALJEVCU – PORA\nJAVNI POZIV PODUZETNICIMA S PODRUČJA KOPRIVNIČKO-KRIŽEVAČKE ŽUPANIJE ZA IZLAGANJE NA „11. MEĐUNARODNOM VOĆARSKOM SAJMU“ U DONJEM KRALJEVCU\nPozivamo sve zainteresirane poduzetnike koji žele predstaviti svoje proizvode i usluge na zajedničkom izlagačkom prostoru Koprivničko-križevačke županije na 11. po redu Međunarodnom voćarskom sajmu da se jave u PORU Razvojnu agenciju Podravine i Prigorja, Florijanski trg 4, Koprivnica, na broj telefona 048/621-978 ili putem e-maila: [email protected] zaključno do 11. listopada 2016. godine.


ĐORĐE (13) MISTERIOZNO NESTAO PRE 11 GODINA: Majka je optužena za ubistvo sina, a onda je došlo do TOTALNOG OBRTA!\nĐorđe Andrejić (13) misteriozno je nestao pre 11 godina, a istraga o njegovoj tragičnoj sudbini još uvek nije dobila konačni epilog.\nĐorđa je nestao pod nerazjašnjenim okolnostima u selu Majilovac 22. jula 2010. Njegova majka Marina je za smrt sina osuđena u dva navrata, ali je Apelacioni sud te presude ukinuo usled nedostatka dokaza.\nOn je navodno tog kobnog dana krenuo sa mamom u baštu, a prema navodima iz optužnice koja je kasnije podignuta protiv majke dečaka, koja zapravo i jedini svedok, ona i sin su se na putu ka njivu izgubili. Koračajući tako kroz šumu, majka je navodno motikom povredila nogu a ranu je previla dečakovom majicom. Ali, klompe su joj smetale. Zato ih je izula i ostavila i tako sa sinom nastavila još stotinak metara.\nKako se dalje navodi u optužnici, on se plašio da ide putem koji je zahtevala jer je počeo da pada mrak, te ga je udarila drvenim delom motike, nakon čega je on prvo pokleknuo, a zatim i pao na zemlju. Marina ga je kratko nosila, ali pošto je videla da ne diše, posle nekoliko metara ga je spustila na zemlju i prekrila lišćem i granjem i ostavila.\nPosle 2 dana je krenula iz šume, i kada je stigla kući, prvo nije priznala suprugu šta se desilo. Istražnim organima je prvo priznala zločin potom rekla da je to izjavila zbog pritiska policajaca. Osuđena je dva puta na višegodišnje zatvorske kazne, ali je usled nedostatka dokaza puštena iz zatvora posle 703 dana pritvora.\nLobanja dečaka pronađena je kraj puta tri meseca od užasne tragedije, a pronašli su je lovci i to u blizini mesta koje je pokazala Marina, a to mesto je dosta udaljeno od njive na koju su ona i sin krenuli 22. jula.\nU obrazloženju oslobađajuće presude Apelacionog suda kojom je jula 2012. pravosnažno oslobodio njegovu majku Marinu optužbi da ga je ubila, navodi se da je lobanja naknadno donesena i tu ostavljena. Za sud je podatak da je lobanja pronađena kada je ona već bila u zatvoru i to bez ostalih delova tela, da se uzrok smrti Đorđa ne može ni ustanoviti niti pretpostaviti.\n“Sama činjenica da je policija organizovala svakodnevne potrage na terenu s velikim brojem ljudi i da leš pokojnog Đorđa nije pronađen, a da je nakon više od tri meseca pronađena samo njegova lobanja, takođe ne ide u prilog činjenici da je prvobitno priznanje okrivljene istinito, jer da je okrivljena ostavila telo svog pokojnog sina Đorđa na način kako je to objasnila u svom prvobitnom priznanju, sasvim je sigurno da bi ono bilo pronađeno”, navodi sud.\nLobanja je prvo odneta na Biološki fakultet u Beogradu i DNK analizom najpre je utvrđeno da je pripadala nestalom dečaku. Međutim, usledio je šok kada je druga grupa veštaka ustanovila da je lobanja bila oprana u izbeljivaču, što se radi kad se želi uništenje DNK. Marinin branilac je zato zatražio da se zubi lobanje uporede sa Đorđevim zubnim kartonom, ali sud to nije dozvolio.\nMarina, ali i jedan broj meštana Majilovca, strahuju da je Đorđe zapravo bio otet, pa odveden u Italiju, gde je ubijen, a njegovi organi prodati na crnom tržištu za transplantacije.\nNaterali su me da priznam zločin\nMarina je pre tri godine tvrdila da nije ubila sina i da se nada da je on i dalje živ.\n“U istrazi su me naterali da priznam zločin i dve godine sam ni kriva ni dužna provela u pritvoru. Ne prođe dan a da se ne zapitam da li je Đorđe i dalje živ, a imam razloga da verujem da ga je neko oteo i odveo u Italiju, zbog organa. Ne znam ni da li detetu da palim sveću… Ipak, čekam i nadam se da će mi se Đorđe jednog dana pojaviti na vratima. Kažu da me u sudskom depou čeka lobanja mog sina, da je sahranim, ali ja verujem da to nije njegova glava”, kazala je tada Marina za Informer.\nGovoreći o Đorđevom nestanku, ispričala je da je 22. jula 2010. motikom povredila sebi nogu na njivi i da je poslala sina po pomoć. Tad ga je, kako je istakla, poslednji put videla.\nMarina je oslobođena posle 703 dana, a sada je odlučila da tuži je Srbiju jer je nezadovoljna odštetom od dva miliona dinara. Traži 200 evra za svaki dan pritvora. Ona je naime tužila je Srbiju Sudu za ljudska prava u Strazburu, zahtevajući 17 miliona dinara odštete za neosnovani pritvor.\nMarinin advokat Srbislav Stojanović potvrdio je da je pre dva meseca uputio žalbu sudu u Strazburu zbog premale odštete za neosnovan pritvor.\n“Morali smo da potražimo pravdu u Strazburu. Tražili smo da se Marini za svaki dan pritvora isplati po 200 evra, jer je dobila samo oko 2.800 dinara po danu, što je nedopustivo malo. Neki povlašćeni pritvorenici, poput nekolicine onih koji su hapšeni u akciji “Sablja” 2003. godine, dobijali su po 300 ili 400 evra po danu neosnovanog pritvora. Smatram da pred zakonom moramo da budemo svi jednaki”, istakao je on.\nUŽAS! Tamara (6) PREMINULA od ujeda zmije: Otrovnica se krila u wc šolji, roditelji zatekli JEZIV PRIZOR\nIzaberite jedan krug i saznajte vašu sudbinu! (FOTO)\nTUGA DO NEBA: Ovo su deca ubijena u autobusu kod Dečana, napadač nije imao milosti (FOTO)\nAlbanci su sinoć postigli bizaran gol, ali smo ga već jednom vidjeli – postigao ga je Edin Džeko


Pad cene pšenice na novosadskoj „Produktnoj berzi“ | Berze | Srbija | poslovnojutro.com\nPad cene pšenice na novosadskoj „Produktnoj berzi“\nPad cene pšenice, prvi terminski ugovor za pšenicu rod 2021., rast cene soje i stagnacija cena kukuruza su obeležila dešavanja na novosadskoj „Produktnoj berzi“.\nUkupan promet je iznosio 2.240 tona robe (+44,52%), čija je finansijska vrednost iznosila 85.836.050,00 dinara (+69,42%).\nPšenica je zabeležila snažan pad. Cena pšenice se kretala u uskom cenovnom rasponu od 21,50 do 21,60 dinara po kilogramu bez PDV-a. Zaključen je i prvi terminski ugovor za pšenicu roda 2021. godine po ceni od 20,00 dinara po kilogramu bez PDV-a, sa isporukom od 01.07. do 31.07. 2021. godine. Ponderisana cena je iznosila 21,59 dinara po kilogramu bez PDV-a (23,75 dinara po kilogramu sa PDV-om). U odnosu na prethodni upoređujući period cena je niža 5,31%.\nKukuruz se zadržao na prošlonedeljnom nivou (22,80 dinara po kilogramu bez PDV-a) bez značajnih oscilacija. Kukuruz sa napomenom FCO kupac trgovan je po 23,30 dinara po kilogramu bez PDV-a, dok je kukuruz sa povišenom vlagom do 18% realizovan po cenama od 21,80 do 22,20 dinara po kilogramu bez PDV-a.\nSoja je nakon kratke stagnacije ponovo zabeležila pozitivne trendove. Sojino zrno se trgovalo u cenovnom rasponu od 66,00 do 67,50 dinara po kilogramu bez PDV-a. Terminska tražnja za sojom novog roda 2021. godine, po 415,00 eura po toni sa isporukom i plaćanjem od 01.09. do 15.10.2021.godine, nije rezultirala realizacijom.\nPonderisana cena je iznosila 66,86 dinara po kilogramu bez PDV-a (73,55 dinara po kilogramu sa PDV-om). U odnosu na prethodni upoređujući podatak cena je oscilirala za +1,10%.\nStočni ječam rod 2020. godine je trgovan po 22,90 dinara po kilogramu bez PDV-a (25,19 dinara po kilogramu sa PDV-om).\nSuncokretova sačma sa min. 33% proteina trgovana je u uskom cenovnom rasponu od 34,40 do 34,50 dinara po kilogramu bez PDV-a.


[ Pregleda: 5174 | Odgovora: 26 ] > FB > Twit\nRe: PIC osciloskop za PC do 100 kHz? 08.05.2013. u 22:32 - pre 93 meseci\nIzmerio sam full-scale napon za RTL2832U, to je nesto u milivoltima, oko 5mVpp.\nDakle ne trebaju nikakvi predpojacivaci (ima interni low-noise) vec samo pasivni atenuatori ;)\nRe: PIC osciloskop za PC do 100 kHz? 08.05.2013. u 22:36 - pre 93 meseci\ni pazi sad treba da uradis atenuator koji ce 0-10MHz signal da linearno spusti sa recimo +-5V na 0-5mV :D ... linearno i bez suma ... ja to ne umem, tj umem ali ce da kosta vise nego dobar osciloskop :D\nRe: PIC osciloskop za PC do 100 kHz? 08.05.2013. u 22:40 - pre 93 meseci\nKad sam pitao za open softver imao sam u vidu sledeće: Da li je izvodljivo da recimo 2 kom tih pic32mx uzorkuju naizmenično isti kanal i to šibaju na PC preko USB hub-a? Time bi se usko grlo u pogledu akvizicije sa "sporim" PIC-om bar dvostruko ublažilo. Dakle, jedan meri kanal i dok se zeza sa USB, drugi pic meri isti kanal pa to opet na USB. Problem bi bila sinhronizcija mada može jedan da bude "master" u tom pogledu. Mislim i da je izvodljivo da PC softver ta praktično dva USB uređaja vidi kao jedan isti izvor podataka (valjda može da se nabudži nešto).\nRe: PIC osciloskop za PC do 100 kHz? 08.05.2013. u 22:44 - pre 93 meseci\nDo nekih 10-ak MHz moze opusteno da se naprave atenuatori sa TH otpornicima, do 50MHz sa SMD, preko toga je vec frkica malo.\nKod ovog RTL pricamo o nekih 1MHz max ucestanosti ulaznog signala znaci nije frka uopste. A i ovaj differancialni ulaz se moze preskociti, spusti se jedan kraj na Vcc/2 i radis sve sa single-ended.\nMislim pricamo o "igracki osciloskopu" ... Moze da posluzi za neke proste namene cisto da imas "predstavu" sta se nesto tamo dogadja ...\nRe: PIC osciloskop za PC do 100 kHz? 08.05.2013. u 22:50 - pre 93 meseci\nmoze ali 2 pica + ulazni stepen + pcb ce da te kosta skuplje nego gotov osciloskop sa vecim sample rate-om i gotovim softwareom ..\ninace ima jednostavnija fora, ako neces da ti uredjaj radi trigering vec ces ti na kompu to da radis, uzmes ADC, vezes ga na ram, stavis mali cpld da to roka na nekoj frekvenciji, stavis obican FT2232H high speed dual port usb cip, jedan port mu vezes fifo na cpld, drugi port mu vezes fifo na Q izlaz od ram-a, na cpld napravis klok generator da mozes da biras sample rate i to je to, ft2232H u kombinaciji koju sam rekao prenosi 8bitnu datu paralelno na pc kroz 30MHz takt ... ako bi isao sa jednim kanalom moze 60MHz .. tako da .. nemas problem tih 30MHz je mnogo brze nego sto ces ti da radis akviziciju tako da ti ne treba mcu uopste, adc, ram, neki jeftini cpld (ima ih za par dolara) i ft2232h .. samo ti ostaje da na pc-u napises sw koji ce da skuplja tu datu sa usb-a i vizualizuje je ...\nja sam pravio tako sa ft2232h logic analizator na 60MHz\nRe: PIC osciloskop za PC do 100 kHz? 08.05.2013. u 23:07 - pre 93 meseci\nUlazni stepen i pcb ti ulaze u troškove u svakoj realizaciji. Poenta u mom slučaju je baš rešenje sa mcu. Neko bi nešto mogao da nauči i dobije na kraju spravu. Doduše, ništa posebno ali za male pare. Podrazumevam tu one koje zanimaju mikrokontroleri.\nRe: PIC osciloskop za PC do 100 kHz? 08.05.2013. u 23:25 - pre 93 meseci\natenuatori samo sa otpornicima, do 5mV ... to bi morao da koristis neke laserski trimovane 0.0001% otpornike od nekog low noise materijala .. izguglaj RES_NOISE.CIR za primer simulacije u spiceu o cemu pricam .. ako se dobro secam skole od pre 20 godina, sum koji normalan otpornik uvodi u kolo je sqrt(4kBRT) gde je k bolcmanova konsanta (1.4*10^-23) T je temperatura a B je bandwidth u hercima (izlaz je u Voltima) sto ce reci da ce jedan 100k (a moraces da koristis i jace od 100k) otpornik na 25C na 1MHz bw-a da ti u taj atenuator unese oko 6 mikrovolti iliti imas sum od preko pola posto ulaza na ADC samo sa jednim otpornikom, sa 2 otpornika vec imas sum preko 1% .. pazi - SUM, ne gresku .. a znamo i ti i ja da atenuator sa 2 otpornika neces uraditi :D mada i samo sa obicnim razdelnikom tebi je sum vec preko granica dozvoljenog ... a to je zalemljen otpornik, a ti da bi imao opsege trebaju ti neki prekidaci .. svestan tek koliko to unosi suma .. da ne pricam o ofsetima zbog kontakata razlicitih materijala i razlicitih temperatura ploce .... kada ti je ulaz 5mV tebi 1mV suma predstavlja 25% ulaznog opsega ... atenuacija u tom slucaju nije uopste "lakocemo to sa otpornicima" cak i na tako malom bw-u kao sto je 1MHz\nRegistrovani: 10 ( rasty, vjova, branac1, djoka_l, Redfox, Predrag Supurovic, YT1KB, proleter., drunkyduck, Aca king )


"Trgovac smrću" izjasnio se nevinim pred tajlandskim sudom - Klix.ba\n"Trgovac smrću" izjasnio se nevinim pred tajlandskim sudom\n10.3.2008. u 14:06\nRuski biznismen optužen da je prodavao oružje talibanima i svim stranama u krvavim sukobima širom Afrike izjavio je da je nevin i da želi biti oslobođen iz zatvora u Tajlandu uz kauciju, saopćio je njegov advokat u ponedjeljak.\nViktor Bout (41), nazvan "trgovac smrću" uhapšen je u četvrtak u Tajlandu u iznenadnoj operaciji pod američkim vodstvom. On je optužen za pokušaje krijumčarenja projektila i raketnih lansera pobunjenicima u Kolumbiji.\n"Moj klijent ponovo negira sve optužbe i tvrdi da nije učinio ništa krivo", izjavio je njegov advokat Lak Nitiwatanavichan za Associated Press.\nAdvoklat planira podnijeti zahtjev za puštanje uz kauciju, "što je ranije moguće", tvrdeći kako čeka na dokumente da stignu iz Moskve. Sjedinjene Države traže Boutovo izručenje, ali se on drži u Tajlandu gdje zvaničnici istražuju da li je koristio njihovu zemlju kao bazu za pregovore o prodaji oružja teroristima.\nOsumnjičeni može biti držan u pritvoru do 84 dana u Tajlandu bez zvaničnog podizanja optužnice. Ako bude osuđen, Bout bi mogao biti dibiti 10 godina zatvora po tajlandskoj optužbi, a 15 po američkoj.\nAmerički i UN-ovi zvaničnici dugo su označavali Bouta kao trgovca oružjem čija navodna lista klijenata uključuje bivšeg liberijskog diktatora Charlesa Taylora, libijskog vođu Moammara Gadhafija, pokojnog zairskog diktatrora Mobutu Sesse Seka, zemlje sada poznate pod imenom Kongo, te objema stranama u građanskom rtatu u Angoli.\nBout je navodno snabdijevao oružjem zaraćene strane u Afganistanu prije pada talibanskog režima 2001.\nU nsmjeri da ga zarobe, prerušeni američki agenti Administracije za borbu protiv droga predstavili su se kao pobunjenici iz Revolucionarnih oružanih snaga Kolumbije, ili FARC-a, koji pokušavaju nabaviti oružje vrijedno milione dolara.\nBivši oficir sovjetskog zrakoplovstva Bout je navodno izgradio svoje kontakte u postosovjetskoj vojnoj industriji u biznis prodaje oružja borcima u oružanim sukobima širom svijeta. Vjeruje se da je on bio model za lik trgovca oružjem koga je glumio Nicolas Cage u filmu iz 2005. "Lord of War."\nTajlandske zatvorske vlasti tvrde da ga drže pod specijalnim mjerama sigurnosti u bankoškom zatvoru Klongprem.\n"On je bio vojnik koji zna kako da koristi oružje i zna kako da se bori. Naredio sam posebne mjere. Dobro obučeni ljudi nadzirat će ga neprestano", izjavio je Wanchai Rutchanawong, generalni direktor Tajlandskog zatvorskog odjela.\nBakonoški krivični sud naredio je početni 12-dnevni pritvor za Bouta, koji se može produžiti na maksimalna 84 dana bez zvaničnog podizanja optužnice.\nVjetnamski mediji o Mesićevoj posjeti\n10.03.2008. u 14:00


Novih osam miliona za plate: Vlada Federacije planira zaposliti 870 osoba u institucijama FBiH - Sindikat BH Telecoma\nUsvajanjem rebalansa Budžeta FBiH za 2020. godinu odobreno je povećanje zaposlenih u institucijama FBiH za 872 osobe. Povećavaju se i izdvajanja za plate i naknade zaposlenima za skoro 8 miliona maraka a za unaprijeđenje transparentnosti Vlade FBiH iz budžeta će biti izdvojeno pola miliona maraka\nNi pandemija koronavirusa niti više od 30 hiljada otpuštenih radnika nisu bili dovoljan motiv da Vlada Federacije BiH smanji plate zaposlenima u javnim institucijama. Umjesto smanjenja plaća u ovoj godini doći će do povećanja broja zaposlenih u federalnim institucijama. Zapošljavanje više od 800 osoba u federalne institucije „trenutno je zaustavljeno“ što ne znači da do kraja godine neće biti realizovano. U prilog novom zapošljavanju ide i činjenica da je ono planirano Budžetom FBiH za 2020. godinu a zatim i potvrđeno rebalansom budžeta.\nPremijer Federacije BiH Fadil Novalić pohvalio se kako je rebalansom budžeta Vlada uspjela uštedjeti 18,5 miliona KM od plata i naknada zaposlenih u institucijama FBiH.\n“Ovaj iznos bio je namijenjen za nova zapošljavanja, ali su svi konkursi trenutno zaustavljeni“, obrazložio je premijer.\nU 2019. godini u federalnim institucijama bilo je zaposleno 7.296 osoba, rebalansom Budžeta FBiH za 2020. godinu plate i naknade planirane su za 8.168 zaposlenih u javnim institucijama. Da nije bilo rebalansa budžeta da li bi premijer Novalić obavijestio javnost će biti zaposleno dodatnih 872 osobe u javne institucije?\nZa plaće i naknade zaposlenih u federalnim institucijama prošle godine potrošeno je više od 231 milion maraka.\nAko uporedimo koliko novca je u 2019. godini potrošeno na plaće i naknade evidentno je da je u 2020. godinu došlo do povećanja izdvajanja za plate zaposlenih u federalnim institucijama za skoro osam miliona maraka. Tako će za plaće i naknade troškova zaposlenih u federalnim institucijama iz budžet biti isplaćeno više od 239 miliona maraka!\nTransparentnost Vlade se plaća!\nPremijer Novalić u hvalospjevu o rebalansu budžeta spomenuo je da je smanjen i „transfer za preduzimanje mjera i ativnosti na unapređenju transparentnosti u radu Vlade Federacije BiH za pola miliona KM“!\nVjerovali ili ne ali Vlada FBiH u Budžetu za 2020. godinu planirala je nevjerovatnih milion maraka za ovu svrhu. Koliko je transparentna Vlada Federacije BiH najsvježi primjer je priča kolega sa Fokusa o nabavci respiratora. Ni na jedan medijski upit kolega Vlada niti njene institucije nisu odgovorile. A kada su kolege otkrile na koji način je potrošeno 10,5 miliona maraka budžetskog novca transparentni premijer Novalić kazao je da on nije doktor da zna šta su nabavili. Na upite novinara sa portala Fokus o nabavci respiratora transparentni premijer Novalić ne odgovara a ni Služba za odnose sa javnošću Vlade FBiH.\nUred Vlade FBiH za odnose sa javnošću u 2020. godini potrošit će 392.535 KM. Od tog iznosa za plate i troškove deset zaposlenih, koji ne čitaju novinarske upite niti odgovaraju na njih, a između ostalog to im je posao, planirano je 309.832 KM!\nKako Ured za odnose sa javnošću ne radi svoj posao Vladi Federacije su potrebna dodatna sredstva „za preduzimanje mjera i ativnosti na unapređenju transparentnosti“.\nZa ove namjene iz Vlade FBiH planirali su skromnih milion maraka. Kako im je planove pokvarila pandemija Vladi ostaje samo pola miliona maraka, bar do sljedećeg rebalansa, da kroz tekuće transfere „neprofitnim organizacijama“ unaprijedi svoju transparentnost.


Vesti online / Vesti / Srbija / Soroš u Srbiji - s kim je pričao i o čemu\nSoroš u Srbiji - s kim je pričao i o čemu\nSin američkog milijardera mađarskog porekla Džordža Soroša, Aleks, sastao se u Srbiji sa prvim čovekom Privredne komore Srbije Markom Čadežom.\nAleks Soroš u Privrednoj komori Srbije\nSa Sorošom juniorom, koji je zamenik predsednika Fondacije za otvoreno društvo, Čadež je razgovarao o regionalnoj saradnji na Zapadnom Balkanu, procesu evropskih integracija Srbije i regiona, ekonomskim reformama, mogućnostima i preprekama u finansiranju malih i srednjih preduzeća i preduzetništva, unapređenju obrazovanja i izazovima koje migratorni procesi imaju na ekonomiju i društvo.\nKako je saopšteno iz PKS, Čadež i Soroš istakli su veliki značaj formiranja jedinstvenog ekonomskog prostora na Zapadnom Balkanu, povezivanja kompanija u regionu radi povećanja konkurentnosti, obima proizvodnje i povećanja zaposlenosti. Na sastanku je bilo reči o nužnosti veće saradnje i povezivanja vlada u regionu kako bi došlo do uklanjanja barijera i prevazilaženja izazova koji opterećuju poslovanje sa ciljem političke i ekonomske stabilnosti, povećanja rasta i stvaranja preduslova za zapošljavanje i razvoj.\nPredsednik PKS i Aleks Soroš ukazali su na značaj povećanja zaposlenosti mladih u regionu, kroz rad i sa manjinskim i ranjivim grupama, osvrnuvši se na mogućnosti i potencijal koji postoji u saradnji sa Fondacijom za otvoreno društvo. Model dualnog obrazovanja i njegovo uvođenje u školske sisteme u Srbiji i u regionu predstavljaju dobar način za obezbeđivanje preduslova za smanjenje nezaposlenosti mladih, piše u saopštenju PKS.\nEKONOMIJA Čadež: Osnivamo poslovni Savet Srbije i Indije


NA PONOVLJENIM IZBORIMA NA TRI BIRAČKA MESTA GLASALO 1.033 BIRAČA – CRTA\nVesti on 04/17/2017 aktuelno vesti 673 views\nAleksandar Vučić osvojio je najviše glasova 793. Zatim slede Saša Janković 135, Luka Maksimović (Ljubiša Preletačević Beli) 45, Vuk Jeremić 13, Vojislav Šešelj 10, Nenad Čanak 5, Boško Obradović 5, Saša Radulović 4, Aleksandar Popović 4, Milan Stamatović 2 i Miroslav Parović 1.\nBroj nevažećih listića je bio 16.\nOko 19 časova na biračkom mestu u Novom Sadu zabeležen je incident kada su tri osobe sa maskama noseći umrlice došle na biračkom mesto i htele da glasaju. S obzirom da nisu u upisani u birački spisak, njima nije dozvoljeno da glasaju nakon čega su oni napustili biračko mesto. Takođe, tokom dana ispred istog biračkog mesta u Novom Sadu primećeno je vozilo u kojem su osobe vodile evidenciju o građanima koji su izašli da glasaju dok je u Leskovcu zabeležen je jedan slučaj glasanja umesto druge osobe.


Nemački “Tele Kolumbus” kupuje „Pepkom“ › Made-in-Germany.rs\nTreći nemački najveći kablovski operater, kompanija “Tele Kolumbus”, sklopila je poslovni aranžman o kupovini konkurentske firme “Pepkom” (Pepcom), uključujući tu i njen dug, za ukupno 608 miliona eura.\nKompanija Tele Kolumbus nada se da će na ovaj način nadoknaditi kašnjenje za vodećim kablovskim operaterima na nemačkom tržištu, kao što su “Junitimedia kabel”, kao ogranak grupacije “Liberti global”, i kompanije “Kabel Dojčland”, koja je ogranak “Vodafona”, prenosi agencija “Rojters”.\nTele Kolumbusove Usluge provajdera interneta, telefonije i televizije trenutno koristi 2,8 miliona domaćinstava, pre svega na teritoriji nekadašnje istočne Nemačke, dok su klijenti kompanije Pepkom uglavnom koncentrisani oko Frankfurta i u Bavarskoj.\nOvom akvizicijom Tele Kolumbus planira da proširi bazu svojih klijenata na 3,7 miliona domaćinstava.\nSpajanje nemačkih kablovskih operatera\nNemački RTL postaje globalni gigant\nOd MiG na 16/09/2015 / Finansije, Informatika, Investicije, Komunikacije, Tehnologija, Usluge / Ostavite komentar\nKategorije Izaberi kategoriju AKTUELNO (5.538) Drvna industrija (3) Ekologija (350) Finansije (931) Građevinarstvo (216) Industrija (1.252) Auto industrija (401) Energetika (245) Hemijska industrija (119) Mašinogradnja (106) Prehranbena industrija (228) Tekstilna industrija (56) Informatika (182) infrastruktura (110) Investicije (1.793) Komunikacije (193) Poljoprivreda (337) Proizvodnja (842) Rudarstvo (26) školstvo (14) Tehnologija (743) Transport (227) Trgovina (640) Tržište rada (461) Turizam (237) Usluge (359) Zanatstvo (88) Zdravstvo (306) BLOG (231) Napravljeno u Nemačkoj (1)\nArhiva članaka Izaberi mesec januar 2021 (37) decembar 2020 (59) novembar 2020 (54) oktobar 2020 (55) septembar 2020 (56) avgust 2020 (57) jul 2020 (59) jun 2020 (61) maj 2020 (60) april 2020 (63) mart 2020 (62) februar 2020 (52) januar 2020 (57) decembar 2019 (59) novembar 2019 (59) oktobar 2019 (60) septembar 2019 (57) avgust 2019 (57) jul 2019 (51) jun 2019 (56) maj 2019 (55) april 2019 (54) mart 2019 (54) februar 2019 (53) januar 2019 (54) decembar 2018 (59) novembar 2018 (56) oktobar 2018 (54) septembar 2018 (59) avgust 2018 (60) jul 2018 (52) jun 2018 (53) maj 2018 (48) april 2018 (54) mart 2018 (59) februar 2018 (48) januar 2018 (55) decembar 2017 (58) novembar 2017 (56) oktobar 2017 (56) septembar 2017 (45) avgust 2017 (47) jul 2017 (50) jun 2017 (45) maj 2017 (58) april 2017 (43) mart 2017 (61) februar 2017 (45) januar 2017 (48) decembar 2016 (46) novembar 2016 (52) oktobar 2016 (55) septembar 2016 (56) avgust 2016 (59) jul 2016 (44) jun 2016 (52) maj 2016 (59) april 2016 (51) mart 2016 (50) februar 2016 (47) januar 2016 (48) decembar 2015 (56) novembar 2015 (69) oktobar 2015 (60) septembar 2015 (116) avgust 2015 (148) jul 2015 (133) jun 2015 (133) maj 2015 (133) april 2015 (121) mart 2015 (104) februar 2015 (94) januar 2015 (97) decembar 2014 (121) novembar 2014 (81) oktobar 2014 (68) septembar 2014 (81) avgust 2014 (71) jul 2014 (69) jun 2014 (64) maj 2014 (89) april 2014 (54) mart 2014 (90) februar 2014 (76) januar 2014 (71) decembar 2013 (45) novembar 2013 (10) oktobar 2013 (3) septembar 2013 (6) avgust 2013 (1)\nKategorije Izaberi kategoriju AKTUELNO (2.975) Auto industrija (401) BLOG (230) Drvna industrija (3) Ekologija (350) Energetika (245) Finansije (931) Građevinarstvo (216) Hemijska industrija (119) Industrija (302) Informatika (182) infrastruktura (110) Investicije (1.793) Komunikacije (193) Mašinogradnja (106) Napravljeno u Nemačkoj (1) Poljoprivreda (337) Prehranbena industrija (228) Proizvodnja (842) Rudarstvo (26) školstvo (14) Tehnologija (743) Tekstilna industrija (56) Transport (227) Trgovina (640) Tržište rada (461) Turizam (237) Usluge (359) Zanatstvo (88) Zdravstvo (306)


Novi luksuz Dubaija – najveća kula na svijetu Novi luksuz Dubaija - najveća kula na svijetu\nNovi luksuz Dubaija – najveća kula na svijetu\nObjavljeno: 11. 10. 2016 u 15:31h\nU Dubaiju je počela izgradnja kule koja će biti malo viša od tamošnje 828 metara visoke Burdž Kalife, najvišeg oblakodera na svijetu. Šeik Mohamed ben Rašed al Mahtum, premijer Dubaija, otvorio je radove na izgradnji kule “Dubai Krik Harbor” ( Dubai Creek Harbor), u centru tog grada-države.\n“To će biti najviša kula na svijetu 2020. godine”, kada se Svjetska izložba otvori u Dubaiju, navodi se u saopštenju.\nGigant za nekretnine, firma “Emar” je aprila objavila da namjerava da gradi tu kulu koja će biti viša od Burdž Kalife, ali nije navela koliko. “Emar” je procijenio da će izgradnja koštati milijardu dolara.\nPo nacrtu špansko-švajcarskog arhitekte Santjaga Kalatrave Valsa, kula će imati platformu za posjetioce, 18 do 20 spratova za restorane i hotele, rekao je predsjednik “Emara”, Mohamad Alabar. Kula “Burdž Kalifa”, otvorena u januaru 2010. postala je jedna od najpopularnijih turističkih destinacija Dubaija i svijeta. Nova kula će po strukturi ličiti na minaret i biće pričvršćena za zemlju kablovima.