Breaking Free – Zaboravljena djeca rata\nIzložba „Breaking Free“ inspirisana je pričama djece rođene zbog rata i njihovih majki, borbama koje vode u tišini, nevidljivi u društvu ispunjenom stigmom i diskriminacijom. Izložba prije svega šalje ideju solidarnosti, empatije, slobode, jednakosti i izbora. Stigma vezana za seksualno nasilje u konfliktu i njegove žrtve, jednako se vezuje i za djecu rođenu zbog rata, što je u Bosni i Hercegovini značajnim dijelom doprinijelo odbacivanju i/ili\nNapuštanju ove kategorije djece od strane njihovih majki i/ili očeva, a njihova prava, potrebe i vulnerabilnosti ostali su neprepoznati i ignorirani od strane vlasti već više od 24+ godine.\nOva izložba je posebno veliki poduhvat za nas (djecu rođenu zbog rata) jer ovaj put nekoliko naših članova po prvi put izlazi u javnost sa svojom pričom, svojim licem nakon života u tami, diskriminaciji. Ovo ujedno predstavlja i snagu djece rođene zbog rata koji uprkos društvenoj i zakonskoj nevidljivosti su odlučili suočiti se sa društvom i svojim pričama učiniti korak prema jednakoj i ravnopravnoj zajednici. Ono što smatramo najposebnijim i najvažnijim dijelom ove izložbe i okruglog stola jeste to što su i naše majke, kao i žene koje su preživjele silovanje tokom ratne agresije progovorile i poslale sa djecom rođenom zbog rata zajedničku poruku. Izložba je rađena u saradnji sa umjetnikom Sakher Almonem.Izložba Breaking Free predstavljena je u pet gradova BiH, i dva puta internacionalno u Italiji.\nIzložba je 2020. godine, osvojila regionalnu nagradu Jelena Šantić: Hrabri iskoraci. Nagrada Jelena Šantić dodjeljuje se kao afirmacija umjetničkih i aktivističkih ostvarenja koje sadrže poruke mira, tolerancije, razumjevanja, solidarnosti.\nIzložba „Breaking free“ jača ideju o ravnopravnom društvu koje ne živi u prošlosti. Prije svega naglašava solidarnost, empatiju, slobodu, jednakost i izbor.\nDjeca rođena zbog rata kroz svoju borbu šalju poruku da žene preživjele silovanje tokom ratne agresiju nisu krive za to što im se desilo i da se njihova trauma mora doživjeti društvenu i zakonsku prihvaćenost.\nBreaking Free Aktivnosti\nNaše putovanje zvanično je započelo u Sarajevu, u Historijskom muzeju u aprilu 2019. godine. Tokom okruglog stola, svi prisutni su imali priliku razgovarati sa djecom rođenom zbog rata (djecom koja su rođena kao posljedica ratnog silovanja i djecom čiji su biološki očevi pripadnici stranih humanitarnih jedinica koji su po službenoj dužnosti boravili u BiH tokom ratne agresije), kao i sa njihovim majkama.\nGlavne teme okruglog stola imale su za cilj suočavanja društva sa iskustvima potpuno nevidljivih kategorija u bosanskohercegovačkom društvu. Govornice su govorile o oblicima diskriminacije koje su prošle, o uticaj stigme na svakodnevni život. Djeca rođena zbog rata su objasnila posljedice pravnog nepostojanja unutar sistema u BiH.\nApril 2019. Historijski muzej BiH\nBreaking Free u Srebrenici\nNakon Sarajeva, izložba Breaking Free predstavljena je u Srebrenici (Kulturni centar) u augustu 2019. godine. Kao i u Sarajevu, članovi Udruženja Zaboravljena djeca rata razgovarali su sa društvom o svojim iskustvima i o važnosti izgradnje mira u Bosni i Hercegovini. Izložba u Srebrenici realizovana je u saradnji sa Udruženjem „Sara Srebrenica“ i organizacijom ADOPT Srebrenica.\nGlavna poruka koju su članovi udruženja zajedno sa društvom iz Srebrenice poslali bila je: Sloboda se osvaja. Života u Srebrenici ima, za život se treba boriti i boriti ćemo se zajedno.\nAugust 2019. Srebrenica\nBreaking Free ponovo u Sarajevu\nveć u augustu 2019. godine u Bosanskom kulturnom centru (BKC). Glavne teme predstavljanja u BKC bile su: o djeci rođenoj zbog rata – diskriminacija, društvena i zakonska nevidljivost, zatim inicijativa “ime jednog roditelja”, žene preživjele silovanje tokom ratne agresije: feministička perspektiva i mirovne bebe (peacekeepers babies): historijski razvoj problema današnjice “peacekeepers babies”.\nNakon Bosanskog kulturnog centra, izložba Breaking Free se preselila u\nstari Jevrejski hram (Sarajevo) u sklopu festivala ženske umjetnosti i\naktivizma Pitchwse, a kojeg svake godine organizuju aktivistkinje Fondacije\nAugust 2019. Sarajevo BKC i Jevrejski Hram\nBreaking Free u Tuzli\nSolidarnost, empatija i ljudskost su nastavile da putuju Bosnom i\nHercegovinom. Već početkom oktobra 2019. Godine u Centru za kulturu Tuzla, otvorili smo izložbu u Tuzli, gradu slobode. Naše putovanje nazivamo Karavan zaboravljenih jer smatramo da je jako važno da podsjetimo društvo na žive posljedice ratnih dešavanja i da na taj način pokažemo da smo spremni da dijelimo svoje priče, da razgovaramo sa društvom ali isključivo u svrhu kreiranja bolje budućnosti za buduće generacija za koje ne želimo da budu opterećeni podjelama i nacionalizmom.\nZajedno sa nama na izložbi, govorila je i psihoterapeutkinja Amra Muradbegović, uposlenica Centra za terapiju i rehabilitaciju Vive žene.\nOktobar 2019. Tuzla\nBreaking Free internacionalno putovanje\nIzložba Breaking Free predstavljena je internacionalno u Italiji (Reggio\nNell Emilia) u galeriji Binario4915. Izložba u Italiji organizovana je u\npartnerstvu sa ISCOS Emilia Romagna16, Centro Interculturale Mondinsieme17, Fondazione E3518, Infinito edizione19 i Cisl Emilia Romagna20.\nTokom okruglog stola obratila se predsjednica Udruženja Ajna Jusić. Zajedno sa Ajnom, govorio je direktor ISCOS organizacija Andrea Cortesi i Luka Leone, ugledni novinar, romanopisac i esejista. Autor je više od dvadeset knjiga.\n„Ponosni smo na priliku da pošaljemo naše poruke i u drugim državamo.\nSmatramo da stigma i diskriminacija koje vladaju kada govorimo o djeci rođenoj zbog rata i ženama preživjelim moraju postati prošlost, trnoviti put koji smo prešli.“ Ajna Jusić\nGlavne poruke iz Italije bile su: Vrijeme je da gazimo put dijaloga,\nsolidarnosti, empatije i jednakih vrijednosti. Vrijeme je da gradimo zdravije\ndruštvo za budućnost.\nBreaking Free Oristano – Italija\nIzložba Breaking Free ponovo je proširila svoj glas još dalje, ovaj put na Sardiniji u gradu Oristanu u Italiji. Izložba je otvorena 27.01.2020. godine u muzeju Diocesano Oristano i trajala je do 23.03.2020. godine.\nIzložba koju su prisutni mogli vidjeti rekontekstualizira posljedice rata u BiH, rat koji je odnio brojne živote i u kojem su počinjeni mnogi zločini.\nBreaking Free nastala je iz potrebe da se izborimo sa stigmom i diskriminacijom, predrasudama koje su postavljene na put žena preživjelih i djece rođene zbog rata. Upravo zato je nastala ova izložba da podsjećamo društva na žive posljedice ratnih dešavanja i da kroz priče iz prošlosti gradimo bolju budućnost.\nSvi skupa zajedno sa nama poslali smo zaista poruke ljudskosti, jednakih vrijednosti, empatije i solidarnosti. Budimo društvo jednakih vrijednosti, a ne društvo različitih etiketa.


Izvor: B92, 20.Mar.2016, 11:05\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković sastaje se u nedelju od 21h po srednjoevropskom vremenu sa Milošem Raonićem u finalu Mastersa u Indijan Velsu.\nĐoković će pokušati da postane rekorder u kalifornijskoj pustinji, pošto je trenutno uz Rodžera Federera najtrofejniji igrač u istoriji ovog turnira sa četiri titule. Novak ima šansu i da izjednači rekord >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << Rafaela Nadala kada su u pitanju osvojeni Mastersi, pošto Španac trenutno ima 27 trofeja, jedan više od Srbina.\nSrpski teniser je dobio svih pet međusobnih okršaja sa Raonićem koji igra briljantno od starta godine i izgubio je do sada samo od Endija Marija u polufinalu Australijan opena. Kanađanin će pokušati da osvoji prvi Masters trofej u karijeri u trećem finalu.\n„Miloš igra verovatno najbolji tenis u karijeri. Osvojio je Brizbejn, igrao polufinale u Melburnu, a onda se oporavio i stigao ovde do finala. To je impresivno. Njegov servis je već bio fenomenalan, ali deluje mi kao da ga je još unapredio, posebno drugi servis. Svestan sam da će biti težak duel, ali ako uspem da neutralizujem servis, mislim da imam dobru šansu sa osnovne linije“, rekao je Đoković.\nSrpski teniser je trijumfom u četvrtfinalu protiv Žo-Vilfreda Conge postao igrač sa najboljim odnosom pobeda i poraza u istoriji tenisa prestigavši Bjorna Borga. Đoković sada ima 82.79% uspešnosti, ispred Šveđanina koji ima 82.74%.\nTakođe, potpuno neverovatno zvuči podatak da je od rođenja njegovog sina Stefana Novak stigao do finala na 17 uzastopnih najvećih turnira (5 GS, 10 Mastersa i 2 završna Mastersa).\nTrijumfom u polufinalu, Novak je postao tek drugi igrač u istoriji koji je jednog rivala pobedio barem 25 puta, a osim njega to je pošlo za rukom i Borisu Bekeru protiv Stefana Edberga (25-10).\nU svakom slučaju, Novak je i u Indijan Velsu nastavio da ispisuje istoriju svetskog tenisa, a novu priliku imaće u nedelju uveče.\nIzvor: B92, 20.Mar.2016\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković osvojio je Masters u Indijan Velsu pobedom nad Milošem Raonićem 6:2, 6:0. Đoković je ujedno izjednačio rekord Rafaela Nadala sa 27 osvojenih Mastersa.


Миодраг Стошић за БУТАСПОРТ: Партизан улази као фаворит сутра, али то ће морати да докажу и на терену – Фудбалски клуб Вождовац – Football Club Voždovac\nMiodrag Stošić za BUTASPORT: Partizan ulazi kao favorit sutra, ali to će morati da dokažu i na terenu\nMiodrag Stošić je u svojoj igračku karijeru započeo u OFK Beogradu. U karijeri je još igrao za Loznicu, Radnički Obrenovac, Vojvodinu, Olimpik Nim i Stad Levaloa.\nKarijeru ste započeli u OFK Beogradu. Kakve uspomene vas vezuju za taj period kada ste nosili dres „Romantičara“?\n– Prvo pravo druženje sa loptom sam započeo u FK Banja iz Višnjičke banje iz koje sam tada kao „petlić“ prešao u redove OFK Beograda. U OFK Beogradu sam prošao sve mlađe selekcije ,i taj period provedem sa tom generacijom ću uvek pamtiti. Mogu slobodno da kažem da je bila jedna od boljih generacija u OFK Beogradu,ostaje samo žal što nikada nisam dobio šansu da zaigram za prvi tim, ali sve u svemu jedan lep period proveden na Staroj Karaburmi.\nPoslednji klub vam je Levaloa klub koji se takmiči u drogj ligi Francuske. Zašto je došlo do rastanka sa Francuzima?\n– Da, Levaloa je moj poslednji klub u Francuskoj za koji sam nastupao, a do rastanka je došlo nakon što mi je ugovor istekao.\nPoslednjih pet godina ste proveli u Francuskoj igrajući za dva drugoligaša tima. Kakve vas uspomene vežu za te klubove?\n– Što se tiče prvog tima za koji sam nastupao u Francuskoj, tj. Nim za koga sam igrao 3 i po godine vežu me prelepe uspomene. Od prvog dana sam fenomenalno prihvaćen od strane saigrača i svih u klubu, što mi je mnogo pomoglo da se brzo adaptiram na novu sredini i zemlju. Imao sam bezrezervnu podršku trenera koji je institirao na mom dovođenju, i mislim da sam mu se svojim igrama odužio za to. Nim je klub i grad gde bi se uvek rado vratio. Što se Lavala tiče takođe bih pomenuo saigrače i ljude u klubu za koje imam sam reči hvale, ali dosta težak i stresan period.\nKolika je rezlika između francuskog i srpskog fudbala?\n– Iskreno, razlika je velika. Počevši od same organizacije prvenstva, uslova za treniranje, infrastukture, terena, takođe je i velika razlika na samom terenu, igra se dosta brže i agresivnije, što mislim da srpskom fudbalu mnogo fali.\nDošlo je vreme da se ponovo vratite u srpski fudbal. Karijeru ste nastavili u Voždovcu. Koliko vašim iskustvom možete da doprinesete u igri tima sa Dušanovca?\n– Ekipa Voždovca u odnosu na prošlu sezonu je pretrpela dosta promena, došlo je dosta mladih i veoma talentovanih igrača, iskreno mislim da svojim iskustvom mogu mnogo da im pomognem na terenu i daljem napredovanju. Pored mene tu su još Mihajlov, Sinđić, Supić, Božović, Damnjanović od kojih takođe mogu mnogo da nauče.\nDa li ste dovoljno pripremljeni i spremni za start prvenstva?\n– Mislim da jesam i ako sam se ekipi priključio posle dve nedelje. Radili smo dosta kvalitetno pre svega na Tari gde smo imali izvaredne uslove za rad.\nKakva su vaša očekivanja, a kakve su ambicije kluba?\n– Što se tiče mojih ličnih očekivalja povezana su sa abicijama kluba. Pokušaćemo da igramo lep i napadački fudbal i ako je moguće da na kraju sezone završimo među ekipama koje su izborile Evropu, sigurno neće biti lako ali ćemo težiti ka tom cilju.\nNavijači OFK Beograda i Voždovca su u prijateljskim odnosima. Da li će proraditi emocije kada budete igrali protiv OFK Beograd i Vojvodine?\n– Imam veliko poštovanje i korektne odnose sa navijacima OFK Beograda i Vojodine, ali nema mesta za emocije kada se bavite ovim poslom. Danas sam igrač Voždovca i daću svoj maksimum na svakoj utakmici za ovaj dres i njihove navijače.\nNa startu prvenstva igrate na Vračaru protiv ekipe Partizana. Vaša očekivanja pred meč?\n– Očekujem pre svega od naše ekipe da sutra izađe na teren Obilića i da bez imalo kompleksa i straha se suprostavi ekipi Partizana koja sigurno ulazi kao favorit na papiru, ali će to morati da dokažu i na terenu. Najbitnije da mi budemo hrabri i odlučni u sutrašnjem dueli sa Partizanom.\nPartizan je eliminisan od starne Ludogoreca. Koliko će to poremetiti crno-bele?\n– Sigurno su eliminacijom od Ludogoreca doživeli „nokaut“, ali to ne treba da nas zavara niti da igramo na tu kartu. Partizan je ipak veliki klub i veliki tim na našim prostorima tako da će sigurno tražiti neki povratak samopouzdanja u duelu sa nama.\nGde vidite vašu šansu protiv vicešampiona Srbije?\n– Jedna od naših šansi je sigurno fizičko stanje Partizanovih igrača, mislim da su se dosta istrošili u ove dve utakmice protiv Ludogoreca.\nPročitajte intervju i na portalu Butasport: http://www.butasport.rs/2014/08/miodrag-stosic-za-butasportrs-partizan.html


ALARMANTNI IZVEŠTAJ OMBUDSMANA Janković: Jačaju snage ekstremista\nStanje prava građana u Srbiji tokom 2015. godine obeležile su ekonomske nedaće velikog broja građana i manjak pravne sigurnosti.\nZaštita građana: Saša Jankovć\nTo bi bio zaključak godišnjeg izveštaja koji je Skupštini Srbije podneo zaštitnik građana Saša Janković.\n- Rezultati reformi još nisu doveli do promena koje građani osećaju kao jasan boljitak - navodi se u izveštaju.\n“Blic” je iz dokumenta na više od 300 strana, koji je dostupan na sajtu ombudsmana, izdvojio delove i napravio svojevrstan semafor srpskog društva.\nCrvenom bojom označene su problematične oblasti, žutom one u kojima je zabeležen napredak, ali nedovoljan, a zelenom oblasti u kojima je napredak za pohvalu.\nMiša Vacić iz Nacionalnog pokreta 1389 bio je kažnjen zbog širenja mržnje prema LGBT osobama pred Paradu ponosa 2009. godine i zbog nedozvoljenog posedovanja oružja\nCRVENO: Jačaju ekstremistički pokreti koji u svojim ideološkim platformama negiraju ravnopravnost, uvažavanje različitosti i druge temeljne postavke ljudskih prava.\n- PRAVNA SIGURNOST\nCRVENO: Zakoni su doneti u manjkavoj, prebrzoj proceduri, međusobno neusklađeni, sa odredbama koje protivreče drugim odredbama u istom ili drugim zakonima.\n- POLICIJA I TAJNE SLUŽBE\nAjde da vidimo kako je: Novinarka sajta 24 sata.rs na poligrafu\nCRVENO: Reformske aktivnosti u policiji bile su veoma protivrečne, posebno pripreme za otpuštanje većeg broja policajaca. Više desetina visokih policijskih službenika razrešenih sa određenih dužnosti prima platu mesecima, ali nema radno zaduženje.\nCRVENO: Poligraf je zloupotrebljavan do mere da se, ironično, javno postavljalo pitanje o opravdanosti postojanja policije, tužilaštva i sudstva.\nCRVENO: Vojna služba bezbednosti se izmiče demokratskoj civilnoj kontroli. Nesumnjivo je utvrđeno da je prikupljala podatke o aktivnostima i saradnji određenih političkih stranaka i pokreta iako nije imala ni indicije da postoje okolnosti zbog kojih bi mogla da zasnuje svoju nadležnost.\nCRVENO: U radu komunalne policije u Beogradu dvaput su utvrđene ozbiljne nezakonitosti i nepravilnosti.\nManje čekanja, ali još sa mnogo problema\nZELENO: Zdravstvo Srbije za dve godine napredovalo je za šest stepenica sa ubedljivo poslednjeg mesta na Evropskom zdravstvenom potrošačkom indeksu.\nCRVENO: Mnogi građani obraćaju se ovom organu ističući da nemaju novca za neophodne lekove, među njima su često osobe sa težim bolestima čiji članovi porodice rade, te ne ispunjavaju uslove za socijalnu pomoć, ali im poslodavac u praksi neredovno isplaćuje ili ne isplaćuje zarade.\nZELENO: Smanjene su u odnosu na prethodni period liste čekanja.\nCRVENO: Fizička bezbednost radnika u zdravstvu je nedovoljna.\nCRVENO: Visok procenat nezaposlenog stanovništva, niske zarade, povrede prava građana po osnovu rada i nedovoljna zaštita tih prava ključna su obeležja ostvarivanja prava na rad i po osnovu rada.\nPravdu često utvrđuje politička vlast\nŽUTO: Donošenjem Zakona o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku, uprkos određenim njegovim manjkavostima, unapređeno je ostvarivanje ovog prava građana.\nCRVENO: Postoji snažna percepcija koju je teško materijalno dokumentovati, da su sudska i tužilačka funkcija pod snažnim uticajem političke vlasti.\n- REFORMA JAVNE UPRAVE\nCRVENO: Umesto sistematičnog unapređenja, donošene su hitne intervencionističke mere za smanjenje javnih rashoda kroz otpuštanje državnih službenika i smanjenje plata. Efekti tih mera na kvalitet rada uprave su najblaže rečeno - sporni.\n- MLADI I STARIJI GRAĐANI\nPenzije male, zdravlje slabo, perspektive nikakve...\nCRVENO: Mali broj mladih koji su stekli visoko obrazovanje i visok procenat nezaposlenih.\nCRVENO: Starije osobe izložene su povredama prava, od onih iz oblasti penzijskog osiguranja, smanjenja penzija, neuplaćenih doprinosa poslodavaca, do prava iz oblasti socijalne zaštite.\n- PROSVETA I SOCIJALNA ZAŠTITA\nCRVENO: Položaj prosvetnih radnika je i u 2015. godini bio težak, posebno imajući u vidu da je on 2014. godine dodatno oslabljen ekonomskim merama štednje, a njihov rad i dalje nije pravično vrednovan.\n- ZAŠTITA ŽIVOTNE SREDINE I KLIMATSKE PROMENE\nDeponija na Kosmaju\nCRVENO: Napori nadležnih institucija uglavnom su deklaratorne prirode, diktirani i uslovljeni pregovaračkim procesom sa EU, a bez dovoljno samoinicijative.\n- PRAVA DETETA\nŽUTO: Unapređenje krivično-pravnog položaja dece žrtava i pored značajnog napretka poput usvajanja „Marijinog zakona“ još nije dovoljno. Potrebno je redefinisanje nekih krivičnih dela, podizanje (minimalne) zaprećene kazne kod određenih dela, izmene i dopune odredaba o merama bezbednosti i načinu na koji se, u određenim slučajevima, preduzima krivično gonjenje.\n- ENERGETIKA I ZAŠTITA POTROŠAČA\nKao živeti, ako nema novca za struju...\nŽUTO: Usvajanjem uredbe o energetski ugroženom kupcu obezbeđena je zaštita građana kojima bi isključenje energije ugrozilo život i zdravlje.\nCRVENO: Građani se suočavaju sa problemima u vezi sa isporukom struje, naplatom računa, isključivanjem sa mreže, uslovima za ponovno priključenje.\n- SPOLJNI UTICAJI\nZELENO: Srbija je za sada odolela trendu normativnog sužavanja sloboda i prava građana zarad navodnog efikasnijeg suprotstavljanja terorizmu.\nŽUTO: Pravni okvir za život i rad osoba sa invaliditetom je unapređen, no i pored toga, one su ostale nedovoljno uključene u zajednicu.\n- RODNA RAVNOPRAVNOST\nCRVENO: I dalje nedostaju blagovremene i efikasne reakcije nadležnih na saznanja o nasilju prema ženama, međuresorna saradnja, posebno razmena informacija i obuke zaposlenih u sistemu zaštite žena od nasilja.\nCRVENO: Propisi su sve složeniji i čak i pravno obrazovanim građanima sve nužniji je poreski savetnik.\nZELENO: Rešavanje pitanja primene afirmativnih mera u oblasti obrazovanja, koje treba da pomognu Romima u postizanju jednakosti sa drugim građanima, zaslužuje pohvalu.\n- PRAVA LGBT OSOBA\nZbog bezizlazne situacije mladi homoseksualci sve skloniji samoubistvu\nZELENO: Drugi put zaredom mirno je održana Parada ponosa, čime se simbolično utire put ostvarivanju prava na slobodu okupljanja osoba drugačije seksualne orijentacije i rodnog identiteta.\n- ZAŠTITA UZBUNJIVAČA\nZELENO: Počela je primena Zakona o zaštiti uzbunjivača i donete su prve mere zaštite u sudskim postupcima.\n- PRAVA LICA LIŠENIH SLOBODE\nŠta se događa iza rešetki\nZELENO: Tokom nenajavljenih poseta zatvorima razgovarano je (bez prisustva osoblja) sa preko 200 zatvorenika od kojih nijedan nije rekao da je bio fizički zlostavljan.\nZ A P A Ž A N J A\nMnogi zaštitniku građana imaju običaj da kažu da je u Srbiji najugroženiji – „običan građanin“.\nSrbija se prema izbeglicama i migrantima ponela korektno: humano, ali ponekad nedovoljno organizovano.\nSmanjuje se broj novih tužbi protiv Srbije pred Evropskim sudom za ljudska prava.\nPojedini javni funkcioneri su, govoreći u zvaničnom kapacitetu, iznosili neformalna saznanja ili uvredljive i neprimerene lične stavove.\nTokom prošle godine broj fizičkih napada i drugih oblika pritisaka na novinare je ponovo počeo da raste.\nViše slobode postoji u pisanim medijima u štampi i na elektronskim portalima nego na TV stanicama.\nPolitička vlast novinara ili redakciju koji se kritički odnosi prema njoj tretira kao političkog protivnika.\nDruštvene mreže poprište su lažiranja javne debate, gde stranački aktivisti veštački promovišu ili degradiraju određenu ideju, aktivnost, organizaciju ili ličnost.\nOmbudsman: Sećanje na žrtve holokausta je moralna dužnost\nSrbija i Grčka sarađuju u oblasti zaštite ljudskih prava\nCeo život živi u Srbiji, a kada je hteo da produži ličnu kartu, rekli su mu da "nije državljanin Srbije"\nSavet EU: Hitno formirati vlast u BiH bez daljeg odgađanja\nGrađani BiH od 2021. godine neće moći putovati bez SPECIJALNOG FORMULARA, evo na koja pitanja se MORA ODGOVORITI\nUPOZNAJTE NOVU ZVEZDU REAL MADRIDA Srpski Ešton Kučer dominira u Španiji /FOTO/\n"ONI SU SVETSKI REKORDERI" Andrea Trinkijeri hrabro pred Ritas: Ne razmišljamo o umoru - nema umora!


srbijasport.net - Vesti - Superliga Srbije - Bratić: Ovo je bruka i sramota, nisam to doživeo za 25 godina svoje karijere\nNedelja, 24.03.2019 10:22\n14.04.2018 Administrator 2174\nBratić: Ovo je bruka i sramota, nisam to doživeo za 25 godina svoje karijere\nSa tugom na licu, pomoćni trener Čukaričkog Vidak Bratić govorio je na konferenciji na medije posle poraza našeg tima od Radničkog iz Niša. Ne toliko zbog poraza, koliko zbog svega što se izdešavalo u drugom poluvremenu meča na Banovom brdu.\nPodsetimo, sudija Ilija Brdar je dosudio sporan penal za goste i isključio je dvojicu igrača Čuke. Kao i pomoćnog trenera Dragana Šarca.\n- Što se tiče prvog poluvremena, to je bila jedna prava derbi utakmica. Zasluženo smo vodili to prvo poluvreme , jer su naši momci igrali onako kako smo želeli. Međutim, posle toga režiseri su izrežirali svoju režiju i ja za svojih 25 i kusur godina koliko se bavim fudbalom nisam ovo doživeo. Mislim da Srbiji i srpskom fudbalu ovo više ne treba. Ovo je bruka i sramota. Želeo bih da poručim našem gazdi Draganu Obradoviću koji ulaže svoje pare u Čukarički i koji pošteno plaća sve obaveze državi da uzalud daje pare i da treba da digne ruke. Meni je žao što sam ovo ovako rekao, ali ja sam totalno razočaran - rekao je Bratić koji je bio na ivici suza:\n- Ne znam čemu sve ovo vodi. Mislim da ni Radničkom iz Niša, koji je klub sa velikom tradicijom, i ljudima koji rade tamo ovo ne treba. Ali mislim da ni oni nisu krivi. Mislim da je ovo bila poruka našem gazdi da vidi gde daje svoje pare. Pazite, u Čukaričkom trenira oko 500 dece koji ništa ne plaćaju. On tu decu izvlači sa ulice da ne idu po kafićima i rade neke druge stvare, a opet mu rade sve to. Da ga nateraju da izađu iz fudbala. Ako mi takve ljude hoćemo da oteramo iz fudbala, onda ne treba ni da radimo u fudbalu. Mislim da srpski klupski fudbal polako, ali sigurno posrće.\nOsvrnuo se Bratič i na povredu Darka Zorića koji je izašao već u 7. minutu utakmice.\n- Zorić je izgleda slomio vilicu ili mu je pomerena. Dobio je lakat u lice, ali, eto, sudija to nije video - poručio je Bratić.\nSuperliga Srbije Muškarci Superliga Srbije - Play Off Srbija Grad Beograd Čukarica\nVečiti rivali za Mihajla


NJEMU VRUĆE, A NJOJ HLADNO | Magično bilje\nNJEMU VRUĆE, A NJOJ HLADNO\n07.09.2016\t| AKTUELNO | Pregleda: 320\t| Autor: Magično bilje | 0\nOvaj nesklad u temperaturi nije razlog za svađu, već je posledica cirkulacije i faktora koji utiču na nju\nHormoni, manja konstrukcija tela i niža stopa metaboizma su faktori koju utiču na to da žene brže gube toplotu tela.\nOne imaju manju mišićnu masu koja stvara toplotu i obično je brže gube pred ciklus. Međutim, za razliku od muškaraca, žene su bolje u očuvanju osnovne unutrašnje temperature tela i to zbog reprodukcije.\nAko se smanji temperatura u prostorije, cirkulatorni sistem će preusmeriti krv daleko od njene kože i ekstremiteta. Kod muškaraca se temperatura tela postepeno smanjuje, tako da oni ne primećuju razliku. Iako fiziološki ne postoji strukturalna razlika u cirkulaciji kod žena i muškaraca, žene češće osećaju promene ovog procesa.\nTemperatura tela se kod žena menja i sa njenim ciklusom. Pre ciklusa, temperatura tela pada i dolazi do smanjenja gvožđa u krvi, što dovodi do manjeg broja crvenih krvnih zrnaca, a samim tim i do manjka toplote.\nJoš jedan razlog, koji važi za oba pola, su i cigarete. Pušenje negativno utiče na cirkulaciju, pa će verovatno žene koje konzumiraju cigarete imati problema sa slabom cirkulacijom i gubljenjem toplote tela.\nOno što može da dovede do boljeg protoka krvi je redovno vežbanje. Kardiovaskularne vežbe će uticati na povećanje broja kapilara u telu i generalno poboljšati cirkulaciju. Isto važi i za plivanje i vožnju bicikla.


Vlasenica: Sudski policajac igrajući se sa pištoljem ubio oca troje djece | Kodex.ME\nVlasenica: Sudski policajac igrajući se sa pištoljem ubio oca troje djece\nIspred Osnovnog suda u Vlasenici ubijena je jedna osoba, potvrdio je za N1 portparol Policijske uprave Zvornik Miljan Bobar.\n15. 05. 2019 - 15:09 Autor: Kodex\n"Policijski službenici Policijske uprave Vlasenica lišili su slobode lice inicijala M.D. za koje postoje osnove sumnje da je danas oko 12 časova u Vlasenici, upotrebom vatrenog oružja pištolja, nanijelo tjelesne povrede oštećenom koji je usljed zadobijenih povreda preminuo", kazao je za N1 Bobar.\nPo prijavi su pristupili policijski službenici PU Zvornik koji pod nadzorom tužioca poduzimanju sve dalje radnje u dokumentovanju ovog događaja.\nMladen Deurić osumnjičen je za ubistvo u Vlasenici, prije manje od tri mjeseca počeo raditi kao sudski policajac. Direktor Sudske policije Republike Srpske Željko Dragojević rekao je da je upoznat sa ovim slučajem, javlja Srpskainfo.\n"Nalazim se na službenom putu, koji ću upravo prekinuti i vraćam se nazad, te ću odmah za Vlasenicu kako bih dobio zvanične informacije kako se desio ovaj slučaj", pojasnio je Dragojević za Srpskainfo.\nPolicija je uhapsila Deurića zbog sumnje da je danas oko 12 sati hicima iz pištolja ubio jednu osobu ispred zgrade Osnovnog suda u Vlasenici.\n"Poziv smo dobili u 12 sati, a u pitanju je nesretan slučaj", rekli su iz PU Zvornik za Radiosarajevo.ba.\nPrema nezvaničnim informacijama igrajući se s pištoljem sudski policajac je Deurić ubio je Mileta Jevtića, koji je došao na suđenje.\n18. 08. 2019 - 19:30 | Evropa


SAVO ŠTRBAC: Srbi iz Hrvatske su Beogradu u drugom planu\nSAVO ŠTRBAC: Srbi iz Hrvatske su Beogradu u drugom planu\nDirektor Dokumentaciono-informacionog centra “Veritas” Savo Štrbac upozorava da je zvanični Beograd interes srpskog naroda u Hrvatskoj podredio dobrosusjedskim odnosima sa Zagrebom i ocjenjuje da je reagovanje u vezi sa nedavnim dešavanjima zbog ćirilice moralo biti žešće i konkretnije.\nŠtrbac poručuje da Beograd mora biti svjesniji da se dobrosusjedski i dobri državni odnosi sa Zagrebom ne mogu graditi na štetu srpskog naroda, koji živi na teritoriji te zemlje. On je za Srnu ukazao da je napad na ćirilicu mnogo više od napada na pismo srpskog naroda, odnosno da je to napad na sam narod.


10 stvari koje su Španci radili leti a koje sada izgledaju nezamislivo « Pavle Bašić 帕夫莱·巴希奇\n10 stvari koje su Španci radili leti a koje sada izgledaju nezamislivo\nOd naručivanja piva “čisto da se malo počasti” i vaše dvanaestogodišnje dete, pa do vožnje duge 400 kilometara bez stavljanja sigurnosnog pojasa – na većinu onoga što se nekada smatralo za sasvim uobičajeno se u Španiji danas gleda sa čuđenjem.\n1. Nakon ručka, čeka se tri sata do odlaska na kupanje\nZa špansku (a i svu ostalu) decu bio je to najgori i najočajniji trenutak tokom dana. Uzbuđeni i nestrpljivi da se što pre vrate u bazen, more ili na dušek, deca bi slušala neumorna predavanja i „zvocanja“ svojih roditelja o misterioznim „crevnim grčevima” koji bi „mogli nastupiti prebrzo“, ako se ulazi u more odmah nakon jela. Nije važno šta bi se prethodno pojelo – deca su morala da čekaju između dva i tri sata pre nego što bi se vratila u vodu. Ovo je pomalo preterivanje, priznaje doktor Maria del Carmen Vidal s Univerziteta u Barseloni. “Ako pojedete salatu, varenje je veoma brzo; ako ste konzumirali teško jelo, može trajati do dva sata. Masnoća usporava varenje. “Slika: scena iz TV serije” Cuentame como paso “(Recite mi kako se desilo).\n2. Naručiti pivo i za vašeg dragog 12-godišnjaka\nMnogi španski roditelji smatrali su da je normalno naručiti pivo i svojoj deci, koja još nisu ni u tinejdžerskim godinama. Neki su iskreno verovali da je ovakav vid „upoznavanja“ sa alkoholom dobar način za sprečavanje budućih ekscesa. Pa ipak, australijska studija iz 2016. godine kaže da bi ovako uvreženo mišljenje “moglo biti pogrešno”. Danas je prosečni Španac „uveden“ u alkohol već sa 13 godina, iako na drugi način. Prema podacima Opservatorije za detinjstvo (Childhood Opservatory), alkohol je u zapadnim zemljama najzastupljeniji faktor u uzroku smrti među tinejdžerima (saobraćajne nezgode, ubistvo, samoubistvo). Scena iz serije “Verano Azul” (Plavo leto).\n3. Ostavljanje dece u letnjim kampovima\nBilo je uobičajeno da španski roditelji tokom ferija ostave decu u letnjem kampu i ne čuju se s njima čak po dve nedelje. Dete bi se tada obično preobražavalo u neku verziju Moglija – dok bi roditelji bili blaženo nesvesni u čemu je stvar. Ipak, u današnjoj eri, ovaj nedostatak komunikacije je nezamisliv uz, recimo, WhatsApp ili Instagram. Čak se i priroda letnjih kampova promenila. Umesto 15 dana u prirodi, kampovi se sada fokusiraju na doslovce sve oblasti: od učenja maternjeg i stranog jezika, preko pozorišta, sve do vežbanja sviranja trombona ili jahanja. Na slici: scena iz filma “La Llamada” (Poziv).\n4. Preskakanje sijeste da bi se gledao Miguel Induráin kako osvaja još jedan Tour de France\nŠpanska deca nikada ne bi odustala od svakodnevne popodnevne dremke, osim ukoliko ne bi trebalo da gledaju Tour de France – ili, konkretnije, trijumf španskih biciklista Pedra Delgada i Miguela Induraina. Delgado je otišao kući sa žutim dresom 1988. godine, dok je Indurain ovu prestižnu biciklističku titulu osvajao pet godina zaredom, između 1991. i 1995. godine. Na gornjoj slici: Indurain koji 1995. osvaja drugu fazu „Tura“.\n5. Provoditi jutro u čitanju štampe\nUz intenzivna sportska takmičenja tokom svakog leta, mnogi Španci su uživali u prelistavanju stranica „caklećih“ časopisa ne bi li saznali što više o svojim omiljenim poznatim ličnostima: ličnostima koji su kao glumica Ana Obregón ili Rocíito, kćer poznatog para Rosije Hurado (Rocio Jurado) i Pedra Karaska (Pedro Carrasco). Ali, digitalni mediji su sve ovo promenili. Mnogi ljudi sada vole da pregledaju fotografije svojih prijatelja na Instagramu. Sociolog Juan Carlos Barajas objašnjava da su se profili slavnih ličnosti takođe promenili. “Pojavila se nova ličnost, koja je srasla sa društvenim mrežama, ona koja postavlja trendove i formiranje ukusa u javnom mnjenju, diktirajući način ponašanja ili izbora pri kupovini: „Jutjuber”, objašnjava on. Iznad, scena iz serije ‘Blancanieves’ (Snow White).\n6. Boravak na suncu bez sredstava za zaštitu\nBilo je doba kada se na muškarca koji nanosi sredstvo za sunčanje gledalo kao na neobičnu pojavu, baš kao i videti čoveka sa obrijanim nogama. Srećom, danas postoji veća svest o štetnim efektima ultraljubičastih zraka. Specijalista dermatologije Angel Pizarro preporučuje: “Potražite senku, zaštitite se šeširom i odećom i izbegavajte produženo izlaganje suncu u podne.” Iznad: scena iz filma “Krampack”.\n7. Upotreba putne mape za pronalaženje sela u, recimo, Mursiji\nDecenijama je u Španiji jedini način za dolazak do odredišta bio praćenjem auto-mape. Bio je to u ono doba pravi izazov. Putnik sa suvozačkog sedišta pokušao bi da dešifruje uputstva sa nepregledne karte, dok bi vreli vazduh ulazio kroz prozore. Danas, međutim, gotovo svaki vozač koristi GPS tehnologiju. Studija iz 2016. godine pokazala je da 46% vozača uvek koristi GPS, a njih još 27% ga gotovo uvek koristi.\n8. Telefonirati hotelu kako bi se napravila rezervacija\nPre nego što je postojao Airbnb ili čak internet, španske porodice morale su da nazovu hotelsku službu za rezervacije. Štaviše, s obzirom da je prosečna španska familija brojčano narastala tokom godina uoči svetske finansijske krize iz 2008, bilo je normalno da se za jednu familiju rezervišu najmanje dve hotelske sobe. Iznad: glumica Adriana Ugarte u seriji ‘El tiempo entre costuras’ (Vreme između šavova).\n9. Putovanje automobilom 400km bez vezivanja pojaseva\nIako je u Španiji obavezno vezivanje sigurnosnog pojasa još od 1974. godine, on se nije redovno koristio na dugim putovanjima, čak ni pri prelasku kroz uvek vetrovitu klisuru Despenjaperos (Despeñaperros). Prizor dece koja se bacakaju po zadnjem sedištu bio je čest, baš kao i peškir koji je leti korišćen kao blokada od prodora sunca kroz prozore… ili neumorno preslušavanje kasete sa šalama koje je prosipao španski komičar Euhenio (Eugenio). Prema podacima španskih saobraćajnih vlasti (DGT), sigurnosni pojasevi smanjuju rizik od smrtnih slučajeva za 50%, a čak do 90% u slučajevima udara glavom. Dok je Španija prešla dug put od svoje „bezbrižne“ prošlosti, 20% putnika sa pozadinskim sedištem još uvek putuje bez stavljanja sigurnosnog pojasa. Iznad: scena iz filma “Verano de 1993” (Leto 1993).\n10. Opšte mišljenje da je „letenje avionom samo za bogate“\nBilo bi preterano reći da su nekadašnja putovanja avionom bila neuobičajena baš kao što je to bio, recimo, let u svemir. To je, međutim, važilo za mnoge španske porodice. Tek su u današnje vreme, zahvaljujući jeftinim avio-prevoznicima, letovi postali “dostupni gotovo svakome”, kaže sociolog Jose Antonio Barajas.\nMiguel Ángel Bargueno, El Pais\n← Najproduktivniji sastanci imaju manje od 8 ljudi\nKako sam se zaljubila u Šangaj →


Muzejsko delo na vašem zidu – Avlija\nIzaberite sami delo iz čuvenog muzeja koje vam se dopadne, skinite sa interneta besplatno njegovu reprodukciju namenjenu bojenju, nabavite odgovarajući pribor i pokušajte da zid vašeg stana osvežite nečim zaista originalnim.\nU vreme kad su nam mnogi vidovi letnje zabave i opuštanja nedostupni zbog restrikcija izazvanih epidemijom koronavirusa, realizovana je ideja da se u domove zainteresovanih unese neobična relaksirajuća aktivnost – bojenje. I to ne bilo čega – preko 100 muzeja i biblioteka napravilo je bojanke na osnovu svojih kolekcija. Akciju predvodi Njujorška medicinska akademija, a inicijativa pod nazivom Color Our Collections se proširila i na društvenim mrežama, sa odgovarajućim haštagom.\nBojanke za odrasle već neko vreme veoma su popularne. Obično imaju više detalja nego one za decu, a dozvoljena je svaka vrsta kreativnosti – umesto unapred zadatih obrazaca možete odabrati svoju verziju.\nNajveći muzeji počeli su, pre nekoliko godina, da se oprobavaju u izdavanju bojanki. Potrebe ljudi u doba karantina znatno su proširile opseg i zastupljenost ustanova, pa tako imamo više stotina crteža, spremnih za preuzimanje u pdf formatu. Sve slike su pogodne za porodično bojenje, što je veoma važno. Ako imate decu koja mogu da se uključe, biće vam pravo zadovoljstvo da umetničko delo ili muzejski eksponat obojite zajedno.\nDa li ćete neku od slika zaista uramiti i okačiti na zid, odlučite sami. Naš predlog je da to učinite. Sigurno ćete uložiti više dobre energije i truda ako isplanirate gde će slika da se nalazi.\nU prodavnicama postoje već gotovi ramovi, pa će, uz minimalne izdatke, nastati lepa uspomena i ukras koji, i to je jedna od opcija, može biti s vremena na vreme zamenjen novom obojenom slikom.\nNa vama je, dakle, da u polje za pretragu pretraživača koji koristite na internetu unesete reči Color Our Collection, i otvoriće vam se bar desetak linkova prema sajtovima koji se bave ovom temom.\nTags: bojanke, bojanke za odrasle, color our collections, muzeji


Naslovna Fudbal Mit o čoveku sa 100 golova: Brkovi, traka oko glave i magija...\n14 Jun 1998: Goran Djorovic of Yugoslavia challenges Ali Daei of Iran in the air during the World Cup group F game at the Geoffroy Guichard Stadium in St Etienne, France. Yugoslavia won 1-0. Mandatory Credit: Doug Pensinger /Allsport\nKada bi vas neko pitao – ko je najbolji golgeter u istoriji reprezentativnog fudbala, šta biste rekli? Zaboravite na Puškaša, Gerda Milera ili Pelea. Zaboravite i na Mesija i Kristijana Ronalda. Niko nikada nije bio oličenje neke reprezentacije kao Ali Dei.\nIran je zemlja istorije, poezije, nafte, religije, ali i zemlja fudbala. Iranci su se prvi put na Svetskom prvenstvu pojavili 1978. godine u Argentini.\nKOLIKO IRAN MOŽE NA OVOM SP? KVOTE SU TU!\nDvadeset godina kasnije, posle dugog čekanja jedan Azerbejdžanac će biti ključni igrač iranskog tima koji će otići na Svetsko prvenstvo u Francuskoj. To je bio upravo Ali Dei – jedini čovek koji je u nacionalnom dresu postigao više od 100 golova!\nDUG PUT KA FRANCUSKOJ I KA LEGENDI\nAli Dei je rođen u Teheranu i jedan je od više od 15 miliona Azerbejdžanaca koji žive u Iranu. Koliki je to broj pokazuje i činjenica da ih u Azerbejdžanu ima “samo” devet miliona.\nSudbina je htela da u zemlji Persijanaca, upravo Azerbejdžanac bude ikona nacionalnog tima. Sa brkovima, često karakterističnom trakom oko glave i desetkom na dresu, deceniju i po bio je simbol i oslonac reprezentacije.\n“Ali Dei je živa legenda. On je među prvim Irancima koji su zaigrali u velikim ligama, čak je igrao za Bajern i postizao golove u Ligi šampiona. Ipak mnogo su više poštovana njegova dostignuća sa nacionalnim timom. Za razliku od drugih talentovanih fudbalera nikada ga nije bilo u tabloidima i nikada nije kritikovao trenere. Sada je i uspešan biznismen“, rekao je za Meridian sport urednik sajta PersianFootball.com Martin Reza Babri.\nMandatory Credit: Clive Mason /Allsport\nSve je počelo debijem protiv Pakistana 1993. godine, a koliko je u nacionalnom dresu bio nezaustavljiv pokazuje podatak da je u četiri kalendarske godine postigao je više od 10 golova za nacionalni tim. U dve je uspevao da za Iran bude strelac 20 ili više puta.\nMUNDIJAL 50: MIKI ARSENIJEVIĆ – PRVA ZVEZDA OVDAŠNJEG FUDBALA!\nIpak ovo nije toliko priča o statistici i samom broju golova, kao o fudbalskoj suštini – radosti gola i ljubavi svog naroda.\nNACIONALNI HEROJI I DUGO ČEKANJE\nTokom 1996. godine Dei se prvi put odvažio da svoju fudbalsku veštinu isproba van Irana pa je prešao u katarski Al Sad. Iranci su se ipak nagledali njegovih golova – na 18 mečeva za nacionalni tim dao je 22 gola!\nNacionalni tim je konačno imao čemu da se nada – sjajna generacija sa Deijem, Azizijem i Bagerijem u najboljim godina,a te mladim Mehdijem Mahdavikijom koji je nadolazio je bila spremna da prekine dvodecenijsko čekanje. Iran je protutnjao kroz prvu grupu kvalifikacija sa nedoraslim protivnicima – Kirgistanom, Sirijom i Maldivima.\nSTRAŠNA PONUDA OPKLADA NA MUNDIJAL! ISKORISTI JE!\nU sledećoj fazi su zbog slabih igara u mečevima sa Kuvajtom, kao i zbog jednog poraza od Saudijske Arabije Iranci završili kao drugi u grupi iza Saudijaca i morali na megdan Japanu.\nDei je dao jedan gol, ali je zlatnim pogotkom Okana Japan otišao na Svetsko prvenstvo, a Iranci su morali u još jedan plejof – ovoga puta sa Australijom. Pred 128.000 ljudi na Azadi stadionu u Teheranu bilo je 1:1, a u revanšu je Iran pred 95.000 gledalaca u Melburnu uspeo da se vrati posle početnih 2:0 za “Sokerose” i remijem 2:2, na gol u gostima, ode na Mundijal! Ključni gol za izjednačenje postigao je Kalid Azizi – a asistent je bio Dei!\nJEDINA POBEDA IRANA I ULOGA U NJOJ\nCeo taj tim je bio proglašen herojima nacije u Iranu, a Svetsko prvenstvo je počelo porazom od Jugoslavije. Nisu “Plavi” blistali, ali je golčina Mihajlovića iz penala bila dovoljna za pobedu od 1:0.\nIpak Dei i Mehdi Mahdavikija su dobili oreol junaka nacije na sledećem meču. Igralo se protiv ljutog ideološkog protivnika – Amerike. Pre početka meča jesu igrači jedni drugima podelili cveće i poklone u znak prijateljstva, ali meč je bio jako intenzivan. Puno kontakta i duela,a Iran je poveo golom Hamida Reze Estilija glavom sa 13-14 metara. Ipak slavlje je moglo da počne tek kada je u 83. minutu Ali Dei, napadač koji je sa 192 cm visine imao instikt prave desetke pronašao Mehdija Mahdavikiju na desnom krilu, ostavio mu “livadu” do gola SAD-a i omogućio da u situaciji 1 na 1 savlada Kejsija Kelera.\nU sledećem duelu igrali su Iran i Nemačka direktni duel za prolaz dalje, ali naravno da Iranci nisu imali šanse. Izgubili su 2:0 i pobeda nad Amerikom ostaje jedini trijumf ovog tima na Svetskim prvenstvima.\nDOMOVINA PRE BAJERNA\nDei je na prvenstvo došao kao igrač Arminije iz Bilefelda, gde je imao solidnu sezonu – sedam golova u 25 mečeva. Dobre partije na Svetskom prvenstvu preporučile su ga Bajernu iz Minhena, pa je u dresu Bavaraca narednu godinu. Imao je solidnu minutažu, stigao do finala Lige šampiona i postao prvi azijski igrač koji je igrao LŠ, ali i prvi azijski fudbaler koji je postizao golove u Ligi šampiona.\n(Photo by Peter Schatz/Bongarts/Getty Images)\nU Bajernu su bili nezadovoljni što previše vremena provodi sa svojim nacionalnim timom, a on nije bio zadovoljan time što nije mogao dovoljno da se posveti Iranu. Prešao je u Hertu, odigrao tri sezone i vratio se u domovinu.\n“Zajedno sa Karimom Bagerijem i Azizijem on je jedan od igrača koji su prvi predstavili iranski fudbal svetu. Da nije želeo da igra svaki meč za nacionalni tim imao bi mnogo bolju karijeru. Definitivno igranje za nacionalni tim ima mnogo veći značaj za iranske fudbalere nego za njihove kolege u nekim drugim zemljama. Deiju je Iran uvek bio na prvom mestu. “, objasnio nam je iranski novinar Martin Reza Babri.\nMUNDIJAL 50: PRIPREME ZA MONTEVIDEO – LEKAR, JEDAN GLOBUS I ČINOVNIK IZ PEČUJA!\nIako je možda nekome delovalo da je njegova karijera u padu – ono što je bilo bitno za Deija bili su golovi u dresu nacionalnog tima. Godinama se Puškašov rekord od 84 gola za nacionalni tim smatrao za nešto što se nikada neće premašiti, ali je 2003. godine i taj rekord pao – protiv Libana. Prvo je na gostovanju u Bejrutu Dei izjednačio rekord, da bi devet dana kasnije u Teheranu postigao svoj 85. gol za nacionalni tim.\nSledeće godine, iako u poznom igračkom dobu bio je neumoljiv – 17 golova na 16 mečeva i postizanje nezamislivog – sa četiri gola na meču protiv Laosa uspeo je da prebaci kotu od 100 pogodaka za nacionalni tim!\nIako su se mnogi bunili i smatrali da je nespreman, debeo i star – selektor ga je poveo na Svetsko prvenstvo 2006. godine. Iranci se nisu dobro proveli, uzeli su samo bod iz tri meča, a i Deijeva karijera je bila na zalasku. Završio ju je na kraju sezone 2006/07, a poslednji, 109. gol za nacionalni tim postigao je u prijateljskom meču sa Kostarikom 1. marta 2006. godine.\nA ŠTA JE SUŠTINA?\nAli Dei nikada nije bio među najboljim fudbalerima svog vremena. Nije bio ni “jedan od najboljih fudbalera koji su ikada igrali u Bajernu” kao što je jednom prilikom diplomatski rekao Franc Bekenbauer.\nNAJBOLJI STRELAC SP? KO GOD DA BUDE – KVOTE SU SJAJNE!\nOd 109 golova za nacionalni tim po osam je dao Laosu i Maldivima, šest Libanu, po pet Šri Lanki i Nepalu, po četiri Guamu, Siriji, Iraku, Bahreinu, Omanu, Kineskom Tajpeju…\nSamo jednom je bio najbolji fudbaler Azije, a u dugoj karijeri osvojio je samo dve titule šampiona države – jednu u Iranu i jednu sa Bajernom.\nNikada u jednoj sezoni nije igrao previše mečeva, jer se dugo spremao za mečeve nacionalnog tima. I u tome je suština. Ali Dei je voleo fudbal, svoju državu i golove.\nBilo mu je bitnije da obraduje naciju golom protiv Laosa, nego da se ostvari u Bundesligi, Seriji A ili negde drugo u Evropi.\nAli Dei je proživeo dečački san svakog od nas. Da postiže golove i da mu masa skandira ime.Dovoljno, zar ne?\nPrethodni tekstRostov: Reka Don, Ponedeljnik i kup Miodraga Božovića!\nSledeći tekstTunis – Anonimni heroji\nberkey 28/11/20 9:20 At 28/11/20 9:20\nEvroliga Nemanja Vidaković - 25/10/21 18:25 0


Radonjić za Direktno: Ne znamo šta je kultura! | Film i TV | Direktno\n28. 05. 2020. 20:00 0\nGlumac i producent Miodrag Radonjić čini sve sa svojim kolegama da poboljša radom i trudom kvalitet domaće kinematografije i kulturne scene.\nU razgovoru za naš portal, Miodrag je istakao da nije siguran kako bi ocenio kulturu u Srbiji danas, jer smatra da je to složena sfera gledanja...\n- Pa, to je složeno pitanje, odnosno složen bi bio moj odgovor. Nismo ni sigurni šta je kultura... Da li je kultura kad mlad čovek ustane nekome u autobusu? Ja mislim da je i to deo kulture. Da bi se to dešavalo češće, moj i posao srodni mom, moraju da služe da edukuju i oplemene duše pre svega mlađih ljudi, i onda oni valjda postaju kulturniji. Voleo bih da se više ide u pozorište, voleo bih da se više posećuju muzeji. Mi nemamo nažalost ni kvalitetan sadržaj - istakao je on za Direktno.rs i dodao da nije oduševljen muzejima u Beogradu:\n- Kad odem u neki gradu inostranstvu, onda odem u muzej. Ja nikad u Beogradu nisam bio u muzeju. Mislim, bio sam u nekim muzejima... Ako odeš u muzej Nikole Tesle… lepo je što to postoji, ali tu nema ništa. Nažalost. A Tesla je jedan od najvećih svetskih umova ikada. Nije to nešto normalno. Takođe, opere, koncerti, Kolarac... Kod nas nema tih književnih večeri... Nedavno sam u Moskvi šetao trgom i neka devojka stoji ispred Puškinovog spomenika i recituje. Nije ona luda... Ljudi je gledaju onako, pa joj neko ubaci nešto u onaj šešir. Ona na taj način možda za sebe nešto zarađuje. Nije ni važno da li ona uopšte ima potrebu da zarađuje, nego možda samo ima želju da podeli tu poeziju sa drugima ili je možda glumica koja vežba. To je tamo normalno, a kod nas bi neko rekao: "Vidi ovu budalu… Je l’ se ova izdrogirala?"\nGlumac ističe da je ovakav stav našeg naroda potencijalno "usađen" kroz istoriju ovog podneblja i načinom života koji su naši preci na Balkanu vodili.\n- Pa, mi smo vekovima ratovali. Sad zamislite koji je to genetski kod u našem narodu... Meni kaže jedan moj drugar koji nije iz mog posla, bavi se nekim tehničkim zanimanjem, ode on u Beč i pitam ga kako ti se dopalo tamo? Kaže on: "Vidi, šetamo mi i vidim ja neki spomenik – Mocart, vidim neki drugi sa violinom. Vidim nekog slikara...". Ja pitam, pa šta ti je tu čudno? A, on kaže: "Pa, šetam ovim našim Beogradom – Knez Mihailo na konju sa mačem, ovaj tamo na topuzu jaše, onaj tamo vadi sablju...". To je nasleđe naših generacija. Ti naši preci su imali potrebu da se izraze na taj način... Evo na primer Pobednik, to je veličanstven spomenik, ali opet ima neku ratničku notu. Mi to što smo proživljavali i to što živimo, tako se izražavamo i kroz umetnost - zaključio je Radonjić.


Otvaranje info centra na Kopaoniku\nOtvaranje info centra na Kopaoniku: U organizaciji TSO Raška iz Raške u utorak 14.02.2017 od 11h održaće se promocija i otvaranje turističkog informativnog centra Kopaonik. Info centar se otvara u objektu preko puta stare žice na samoj dolini sportova.\nTom prilikom TSO Raška će prezentovati rad info centra i buduće planove rada. Svim posetiocima garantujemo dobar provod.\nInfo centar je zamišljen kao kultni centar na Kopaoniku gde svi turisti mogu besplatno dobiti dodatne informacije o događajima, smeštaju kao i savet gde izaći na Kopu. Sve na jednom mestu. U skolpu info centra nalazi se i suvenirnica.\nHopNaKop tim je posetio objekat pre samog otvaranja.


RUSKI PLAĆENICI U BIJEGU IZ LIBIJE OSTAVLJAJU ZA SOBOM BOMBE IZNENAĐENJA | Hayat.ba\nRUSKI PLAĆENICI U BIJEGU IZ LIBIJE OSTAVLJAJU ZA SOBOM BOMBE IZNENAĐENJA\nFotografije objavljene u petak prikazuju igračku na kojoj je nalijepljena granata izazvale su veliku pometnju. Naime, "medvjedić bombu" ostavili su ruski plaćenici koji su bježali iz ratom razorene Libije.\nLibijski dužnosnici rekli su da je zamka pronađena u civilnom domu u Tripoliju nakon što se libijski zapovjednik uz podršku Rusije povukao iz glavnog grada.\nLibijski general Khalifa Haftar bori se zajedno s hiljadama plaćenika koji su mu pomogli da sruši vladu koju podržava UN.\nJučer su snage odane Vladi nacionalnog sporazuma (GNA) zauzele posljednje veliko uporište Haftara u blizini glavnog grada.\nPoraz je zaustavio iznenadni kolaps njegove 14-mjesečne ofenzive na glavni grad.\nGlasnogovornik vladine kontraofanzive, operacija Burkan Al-Ghadab (vulkan bijesa), rekao je o zamki sa medvjedićem:\nNaše herojske snage unutar jednog od domova civila u oslobođenim područjima glavnog grada pronašle su igračku sa eksplozivnom napravom koje su Haftarove terorističke milicije ostavile prije bijega. “\nNezavisni istraživač oružja Caliber Obscura rekao je da je smrtonosna naprava tipična za metode koje je koristila ruska privatna vojna kompanija Wagner.\nPoslije su vidjeli kako medvjeda paradiraju radosni stanovnici na glavnom trgu u Tripoliju.


Edin Vranj uhapšen na granici Srbije i BiH | Starmo\nNaslovnica BiH Edin Vranj uhapšen na granici Srbije i BiH\nEdin Vranj uhapšen na granici Srbije i BiH\nBeograd — Edin Vranj, nekadašnji načelnik Sektora kriminalističke policije u Federalnoj upravi policije BiH i bivši čelnik Odjela za organizovani kriminal BiH, potvrdio je za Radio Slobodna Evropa (RSE) da je “uhapšen na graničnom prelazu Uvac, između BiH i Srbije”.\nRazlog hapšenja mu, kako je rekao, “nije poznat”.\nVranj je napustio Federalnu službu 2016. godine. Tužilaštvo BiH protiv njega nije nikada podiglo optužnicu za navode o umiješanosti u ratne zločine koji su se pojavljivali u medijima, a nije poznato da li takva optužnica postoji pred pravosudnim organima Srbije.


Marriott Beach Resort 5* - Nalazi se na peščanoj plaži ispred koje je ostrvo povezano drvenim mostićem sa obalom. Udaljen je od novog dela grada oko 500m, centra Hurgade 5km, a od aerodroma 15km. U sklopu hotela je nekoliko restorana i barova, internet café, diskoteka, noćni klub, 2 bazena, dečiji bazen, 2 teniska terena, 2 squash terena, škola ronjenja, sportovi na vodi, fitness, sauna, jacuzzi, masaža, animacija. Hotel raspolaže sa 283 sobe, sve su klimatizovane i luksuzno opremljene, imaju balkon ili terasu sa pogledom na more, SAT TV, telefon, elektronsku bravu, detektor dima, sef, mini bar, kupatilo sa kadom ili tuš kabinom, fen za kosu, ležaljke i suncobrani su na raspolaganju gostima i na peščanoj plaži i na bazenima. Usluga je na bazi all inclusive po hotelskim pravilima (švedski sto, samoposluživanje).\nMoguća je i doplata za all inclusive, prema cenovniku iz tabele.


Dželatović "pao" za 30.000 evra - Dnevni list Danas\nZbog primanja mita uhapšen direktor Resavice\nDželatović "pao" za 30.000 evra\nVršilac dužnosti direktora rudnika Resavica, Stevan Dželatović, uhapšen je juče pod sumnjom da je od sina poverioca, koji je po pravosnažnoj izvršnoj sudskoj presudi trebalo da naplati dug, tražio 30.000 evra kako bi takav nalog i potpisao.\n1Piše: M. N. S. 20. aprila 2017. 08.33\nPo sudskoj presudi Javno preduzeće za podzemnu eksploataciju uglja, u čijem sastavu posluje devet ugljenokopa, trebalo je da isplati 38,9 miliona dinara, a Dželatović je, navodi u saopštenju MUP, tražio iznos od deset odsto, kako bi tu obavezu izvršio. Uhapšen je u momentu kada je prema ranijem dogovoru, primio obeležene novčanice.\nInače, direktor Resavice u više navrata je bio prozivan zbog problematičnog poslovanja. Pre nekoliko meseci premijer Aleksandar Vučić naveo je to javno preduzeće kao primer nesavesnog poslovanja, zbog nagomilanih dugova, uprkos tome što je iz državne kase godinama primalo subvencije. Krajem prošle godine Dželatović je tvrdio da će rudnici morati da se zatvore jer izvršitelji plene imovinu zbog izvršnih sudskih presuda. Podsetimo, reč je preko 3.600 rudara kojima nije isplaćen smenski rad, a dug preduzeća samo po tom osnovu dostigao je 1,3 milijarde dinara. Resavica, međutim, poslednjih godina uvećava i obaveze za porez, koje su pri kraju prošle godine dostigle 540 miliona dinara, prema Fondu za razvoj ali i prema ostalim dobavljačima, među kojima je i navedena firma od koje je Dželatović tražio 30.000 evra kako bi potpisao nalog za isplatu po izvršnoj presudi.\nI pre dve godine, v. d. direktora Resavice bio je predmet istrage koja je iz nekog razloga zataškana. Reč je o poslovnim vezama Dželatovića i njegovog kuma Milana Garače, preko čijih su firmi Gea investment i Gea kapital, kao i preko trećeg preduzeća, Sidro, vršene nabavke velikih vrednosti. Pažnju operativaca privukla je trana isporučenih kablova indijskog proizvođača, za koje institut u Vinči nije dao potvrdu kvaliteta. Naime, ocenjeno je da uzorci pristigle robe značajno odstupaju od normativa, što posebno može da bude opasno u rudnicima sa metanskim režimom. Prema saznanjima Danasa, sa takvom ocenom kablovi nisu mogli da u|u u ugljenokope, ali je navodno problem „premošten“ tako što su poslati novi uzorci, ali ne iz kupljenog kontingenta, već su dopremljeni avionskom poštom direktno od proizvođača. Zašto taj slučaj nije istražen do kraja, nije poznato, kao ni to gde su završili sporni kablovi – u Resavici, gde su mogli da budu uzrok katastrofe, kostolačkim rudnicima ili RTB Boru.\nNije se uclanio na vreme…


Uporedite cene za Apple iPad Pro 9.7 WiFi 256GB tablet računar, Apple iPad Pro 9 7 WiFi 256GB komentari\nEkran IPS LCD sa dijagonalom 9,7", Rezolucija 2048x1536, Operativni sistem iOS 9.3, 256 GB interna memorija, 2 GB RAM, Procesor Apple A9X, Frekvencija 2.160 MHz, Kamera 12 MP... info\nUpozorenje: cene, linkovi i specifikacije proizvoda za Apple iPad Pro 9.7 WiFi 256GB su postavile naše listane online prodavnice. Molimo obavestite nas ukoliko naiđete na neku grešku.\nPregled: Apple iPad Pro 9.7 WiFi 256GB\nPronađite najbolju ponudu za Apple iPad Pro 9.7 WiFi 256GB (Ekran IPS LCD, Dijagonala 9,7", 256 GB interna memorija, 2 GB RAM, Procesor Apple A9X, Frekvencija 2.160 MHz) na portalu ShopMania. Možete kupovati Apple iPad Pro 9.7 WiFi 256GB u stotinama pouzdanih online prodavnica koje isporučuju na teritoriji cele Srbije, po najboljim cenama za Apple iPad Pro 9.7 WiFi 256GB. Pročitajte komentare kupaca u našoj grupi, pogledajte slike Apple iPad Pro 9.7 WiFi 256GB i informišite se o svim njihovim karakteristikama. Samo na portalu ShopMania se mogu pronaći najbolji popusti i rasprodaje upoređujući ponude kategorije tablet računari, i kupite po najnižim mogućim cenama Apple iPad Pro 9 7 WiFi 256GB tablet računar i hiljade drugih sličnih proizvoda.\nApple iPad Pro 9 7 WiFi 256GB - Slična pretraga: Apple iPad Pro 9 7 WiFi 256GB, Apple iPad Pro 9 7 WiFi 256 GB, Aple ipad pro 9 7 wifi 256gb\nKarakteristike: Apple iPad Pro 9.7 WiFi 256GB\nThe 9,7" diagonal is plenty for watching videos or pictures, browsing the web and other basic functions of the tablet. With a 256 GB capacity, this tablet offers generous room for personal files, photos, music and even movies. The 2 GB memory of the phone allows you to run more apps simultaneously, with a good response time. With a processor frequency of 2.160 MHz, the tablet reacts promptly to commands and applications open and run smoothly.


Kristina Kovač poručila iz Švedske: Čujem da se digla Vučićeva Srbija zbog mene nebitne i moja dva pasusa! (FOTO) - Naši u svetu\nKristina Kovač poručila iz Švedske: Čujem da se digla Vučićeva Srbija zbog mene nebitne i moja dva pasusa! (FOTO)\nObjavljena velika analiza o odlascima iz Srbije\nObjavljeno 27/09/19 u 20:00\nKristina Kovač poslednjih meseci živi i radi u Švedskoj. U poslednjem broju Nedeljnika, napisala je tekst u kom je objasnila odluku da napusti zemlju.\nU tom mediju je, inače, objavljena velika analiza o odlascima iz Srbije, a esej Kristine Kovač je jedan o nekoliko ilustrativnih priča naših ljudi koji su otišli u inostranstvo.\nKristina Kovač je na Tviteru prvo napisala da je taj tekst jedina stvar koju je o svom odlasku rekla i napisala, a potom je na istoj mreži komentarisala reakcije.\nCujem da se digla Vuciceva Srbija zbog mene nebitne i moja dva pasusa u Nedeljniku… A meni lepo, lunchtime, dosli Mehosi sa burgerima… Ma milina. 😁 pic.twitter.com/lJxdQzeTbG\n— Kristina Kovac (@kristinakovac) September 27, 2019\n“Čujem da se digla Vučićeva Srbija zbog mene nebitne i moja dva pasusa u Nedeljniku… A meni lepo, lunchtime, došli Mehosi sa burgerima… Ma milina”, napisala je Kristina Kovač na Tviteru.\nPoslednjih dana opet se mnogo se priča o odlascima. Napuštanje zemlje je postalo najvažnija tema, a Srbija, zemlja podela; sada se deli na one koji ostaju i one koji odlaze.\n“Odlazak iz Srbije planiram i želim već duže vreme. I pored toga što u svojoj zemlji već godinama ne mogu da se bavim svojim poslom na način koji je za mene zadovoljavajuci, tu pre svega mislim na stil muzike kojim se bavim (pop), skoro potpuni izostanak pop muzike u medijima i generalni sunovrat u kulturnom sektoru, to nije razlog zbog kog sam se rešila na napuštanje Srbije. Za mene, mnogo jači, najjači razlog leži u užasno nezdravoj atmosferi koja maltene na dnevnom nivou postaje sve nezdravija – kada sam u svojoj zemlji počela da se osećam kao da smo svi deo nekog psihološkog eksperimenta, znala sam da je vreme da dižem sidro”, napisala je Kristina Kovač za Nedeljnik o odluci da napusti Srbiju i ode u Stokholm.\n“Odgovornost za tu bolesnu atmosferu leži pre svega u vladajućim strukturama koje su drastično srozale srpski sistem vrednosti, te je sve nenormalno postalo normalno i redovno stanje stvari. To da na gastro odeljenju Instituta za majku i dete postoji jedna klozetska šolja, zamislite, za decu koja pate od stomačnih oboljenja, jedna klozetska šolja, bez papira naravno, a u isto vreme gradske vlasti novac troše na fontane, jarbole, jelke, i sve to košta 300 puta više nego što stvarno košta, jer nečiji džep treba da se napuni? To nije i nikada neće biti normalno za mene”, piše Kristina Kovač u “razglednici” iz Švedske.\nOsim nje, otišao je i glumac Nikola Đuričko, tiho. Ali je odjeknula ta vest da je “odlučio da nastavi karijeru u Americi” uzevši u Jugoslovenskom dramskom pozorištu godinu dana neplaćeno, kako je objavio Blic. Pre njega je otišao i o razlozima da privremeno napusti Srbiju u intervjuu za Nedeljnik govorio je i naš najveći genetičar dr Miodrag Stojković, koji je trenutno na Harvardu. Srbiju je, i to u 65. godini, napustio i Voja Antonić, filmski montažer i pronalazac, tvorac prvog mikroračunara “Galaksija”, pa i Vlade Divac…\nPop diva Selin Dion priredila publici neverovatno iznenađenje! Obratila se na srpskom! (VIDEO)\nKristina Kovač progovorila o odlasku u zemlje i životu u Švedskoj: Porodicu seli iz…


PRIMERA LA LIGA: Real odbranu krune počinje iz Almerije\nLazio - Roma, The Best of Lazio\nVillareal - Espanyol, The Best Of\nLille - PSG, The Best of\nKolubara - Proleter\n23.06.2022. • 17:33\nPRIMERA - LA LIGA\nOdređen raspored španske Primere La Lige za sezonu 2022/23.\nReal Madrid odbranu šampionske krune započinje 14. avgusta protiv Almerije, dok Barselona na startu Primere La lige dočekuje Rajo Valjekano. Sve mečeve Primere La Lige ekskluzivno ćete moći da gledate na kanalima TV Arena Premium i TV Arena sport.\nDanas je određen i raspored Primera La lige za sezonu 2022/23, koja se završava 4. juna mečevima 38. kola. Real je domaćin Barseloni u "El klasiku" 16. oktobra ove godine, dok se drugi meč igra 19. marta 2023. godine.\n🇪🇸⚽🇪🇸 Poznati su i datumi za naredna dva ''El Klasika''\nReal Madrid 🆚 Barselona\n📅 16. oktobar 2022.\nBarselona 🆚 Real Madrid\n📅 19. mart 2023. pic.twitter.com/gBoeTTkk54\n— Arena Sport TV (@arenasport_tv) June 23, 2022\nMadridski rivali Atletiko i Real svoje mečeve odigraće 18. septembra (Vanda Metropolitano) i 26. februara 2023. (Santijago Bernabeu).\nU prvom kolu Primere La lige sastaju se: Atletik Bilbao - Majorka, Barselona - Rajo Valjekano, Betis - Elče, Selta - Espanjol, Kadiz - Sosijedad, Osasuna - Sevilja, Almerija - Real Madrid, Hetafe - Atletiko Madrid, Valjadolid - Viljareal i Valensija - Đirona.\n🇪🇸 Prvo kolo @LaLiga 14. avgusta\nAtletik Bilbao 🆚 Majorka\nBarselona 🆚 Rajo Valjekano\nBetis 🆚 Elče\nSelta 🆚 Espanjol\nKadiz 🆚 Real Sosijedad\nOsasuna 🆚 Sevilja\nAlmerija 🆚 Real Madrid\nHetafe 🆚 Atletiko Madrid\nValjadolid 🆚 Viljareal\nValensija 🆚 Đirona\n📺 Arena Sport pic.twitter.com/cqMyIMweJT\nKao i u ostalim ligama, prva pauza pravi se 13. novembra zbog Mundijala u Kataru, koji je na programu od 21. novembra do 18. decembra. Primera La liga se nastavlja 29. decembra. Superkup Španije igraće se od 11. do 15. jnaujara 2023. godine u Saudijskoj Arabiji (Real, Barselona, Betis, Valensija). Finale Kupa Kralja igra se 29. aprila 2023. godine u Sevilji na stadionu "Kartuha".\n🚨 OFICIAL | Este es el Calendario 𝐂𝐎𝐌𝐏𝐋𝐄𝐓𝐎 de la Temporada 2022/2023 en el Campeonato Nacional de Liga de Primera División.\n📲 Descarga AQUÍ el documento con las 38 jornadas ligueras: https://t.co/u0MXxyDdax#CalendarioPrimeraDivisión pic.twitter.com/82NSgZURcl\nPREDSTAVLJEN NIKOLA JOVIĆ: Pet Rajli oduševjen\n27.06.2022. • 23:57\nRESPEKT HRVATSKOJ, ALI CILJ SE ZNA: Srpski vaterpolisti pred četvrtfinale Svetskog prvenstva\n27.06.2022. • 23:38\nPREOKRET ALKARAZA: Pobeda Španca protiv Štrufa\n27.06.2022. • 23:24\nPRIJATELJSKA UTAKMICA: Crvena zvezda - Domžale 1:1 / 27.06.2022.\n27.06.2022. • 22:39\nSTANKOVIĆ POSLE REMIJA ZVEZDE: Šanse moraju da se realizuju\n27.06.2022. • 21:24\nMLADI LUČIĆ TRESE MREŽU NA PRIPREMAMA: Izjednačujući gol Crvene zvezde protiv Domžala\n27.06.2022. • 20:52


Doktori: Broj zaraženih pao prirodno, uskoro opet rast\n16/11/2021 | 18:41\nPad broja novozaraženih kome svedočimo poslednjih dana više je rezultat prirodnog toka epidemije, a manje posledica protivepidemijskih mera, smatra virusolog Milanko Šekler.\nTo znači da je do sada u ovom talasu obolelo preko pola miliona ljudi, a stvarni broj je sigurno još veći za nekoliko stotina hiljada jer veliki broj zaraženih, pogotovu dece nije ni testiran, ističe dr Šekler.\nOn smatra i da je i nešto veći odziv za vakcinaciju prvom dozom, ali i pomeranje granice za dobijanje treće doze takođe dalo rezultata.\n“Dok nije pomerena granica za dobijanje treće doze sa šest na pet odnosno četiri meseca nakon druge (u slučaju Sinofarm vakcine), dobar deo zaraženih bili su oni koji su obe doze primili u prvom delu godine.”\nIstovremeno, kovid propusnice su imale efekta utoliko što su mnogi ugostitelji odlučili da skrate radno vreme i zatvore lokale u osam sati. Ugostiteljski objekti i jesu bili mesto širenja virusa, jer pogotovu uveče ih posećuju mladi, oni koji ne rade, i koji i jesu u najmanjem procentu vakcinisani, navodi dr Šekler.\nIpak ističe i da kovid propusnice treba da važe tokom celog dana, ali da ih je bilo potrebno i ranije uvesti. “Da smo to letos uradili, ne bismo imali dnevno po 6.000 zaraženih”, navodi Šekler.\nTiodorović: Za 10 dana 5.000 zaraženih dnevno\nDoktor Branislav Tiodorović smatra da će se za 10 do 12 dana videti efekti produženog jesenjeg raspusta za osnovce i srednjoškolce, odnosno kratkog odmora njihovih roditelja, jer su čitave porodice pohrlile u banje i na planine, a “poenta raspusta je bila da smanjimo kontakte i broj novozaraženih”.\nA ide nam i takozvani Crni petak, kada će tržni centri biti prebukirani, pa očekujem skok broja novozaraženih za neku hiljadu. Imaćemo do 5.000 novozaraženih dnevno za 10-12 dana, kaže epidemiolog Tiodorović, član Kriznog štaba.\nTiodorović navodi da medicinski deo kriznog štaba nije promenio svoj stav o kovid propusnicama. I dalje insistiramo na tome da kovid propusnice važe 24 sata za sve objekte osim za snabdevanje hranom, lekovima, gorivom i za odlazak na posao, ističe Tiodorović i dodaje da “Srbija ipak nije Austrija da uvodi mere samo za nevakcinisane, kod nas ne mogu da prođu ni kovid propusnice 24 sata koje su mnogo labavije od mera u Austriji”.\nDoktor Tiodorović apeluje na srpske domaćine koji slave krsne slave da to obave u porodičnim uslovima. “Prošle godine smo to uspeli i slave nisu bile povod za povećanje broja novozaraženih. Verujem da će tako biti i ove godine”, kaže profesor Tiodorović.


Trener ekipe sa Malog Kalemegdana istakao je posebno zadovoljstvo jer su se svi igrači koje je poveo na gostovanje upisali u strelce.\n- Odigrali smo veoma dobar meč 40 minuta. Svi su bili perfektni. Znali smo da je Krka na svom terenu pobedila Partizan i Budućnost, očekivali smo težak meč, ali smo bili odlični. Nismo im dozvolili da igraju onako kako znaju kod kuće - rekao je Tomić posle meča sa Krkom.\nU narednom meču regionalnog prvenstva crveno-beli gostuju Igokee, dok će Krka put Beograda na megdan Partizanu.


Il Girasole Hotel Capri Capri, hotel null. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Il Girasole Hotel Capri: Datum dolaska :\nIl Girasole Hotel Capri - Opis\nza grad Capri je Porodičan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Room Service, Bar, Perionica.Nalazi se u ulici Via Linciano, 80071 Anacapri NA, Italy, pozicija mu je zapad za grad Capri, a od centra je udaljen samo 6 minuta kolima.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Capodichino je udaljen 38 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 77 minuta kolima.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer bazen. U njemu postoji brza internet konekcija.Drugi putnici su ovom hotelu dali ocenu 3 od 5. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: menjačnica.\nIl Girasole Hotel Capri sadržaji i usluge\nNalazi se u ulici VIA LINCIANO, pozicija mu je zapad za grad Capri, a od centra je udaljen samo 6 minuta kolima.Stil ovog hotela za grad Capri je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Luksuzan za grad Anacapri. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Perionica, Posluženje 396 m -\nPozicija ovog hotela je jugoistok za grad Anacapri, a nalazi se u ulici Via Migliera 18, na samo 12 minuta hodom od centra grada.Stil hotela Agriturismo Terrammare je Povoljan, a pruža pun komfor i us\nNalazi se u ulici Via Follicara 9. 80110 Anacapri (napoli), pozicija mu je jug za grad Anacapri, a od centra je udaljen samo 8 minuta hodom.U hotelu Hotel Casa Caprile pronaći ćete sve usluge, a poseb\nNa 8 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Via Follicara, 10, a pozicija mu je jugoistok za grad Anacapri. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil o\nNa 12 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Via Migliera 30/B, a pozicija mu je jugoistok za grad Anacapri. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil 549 m -\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Porodičan za grad Anacapri. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Na 6 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Via\nU hotelu Capri Palace Spa Hotel pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Teniski teren, Poslovni centar, Televizija. Kategorija mu je pet zvezdica, a stil Luksuzan.Na 4 minuta hodom\nNa 6 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Via Giuseppe Orlandi, 180 sa pozicijom jugoistok za grad Anacapri, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete sam\nhotels near drugi pejzaž: Isola di Capri\nProverite cene i raspoloživost za Il Girasole Hotel Capri: Datum dolaska :


Sadašnji trenutak sličan je onom kada je nastao "Dundo Maroje"\nUnutar zidina starog grada, nadomak kneževog dvora, na sceni na otvorenom u subotu uveče Petrunjela, Pomet, Laura i drugi Držićevi junaci iz legendarnog komada, u Dolenčićevoj režiji vozili su se crvenim kabrioletom, govorili katkad i ruski i italijanski i... nosili kese „maks mara“, „dolče gabana“...\nViše od 400 gledalaca na montažnim tribinama pratilo je renesansnu komediju u čijem središtu je novac i pohlepa za njim, gde se glavne transakcije odvijaju na relaciji otac - sin, pri čemu su obojica potpomognuti veštim slugama. U Dolenčićevoj postavci radnja se odvija u neimenovanom gradu, a u središtu sveta ponude i potražnje, brzih turističkih tura i ugostiteljskih objekata, lopova, prosjaka, ljubavnika stoji, naravno: Pomet, vispren čovek koji domišljatošću ume okrenuti stvari za svoju dobrobit.\n- Čitati danas klasika znači doista ‘danas’, jer je taj Držićev trenutak u kome je 1551. „Dundo Maroje“ izveden i te kako sličan savremenim podvalama, lažima, premreženosti interesa, sticanjem novca po svaku cenu. I tako nasta 'veće broja ljudi nahvao nego ljudi nazbilj' - kaže reditelj Dolenčić i napominje da nas Držić i Dundo pitaju pitaju šta smo, ko smo, šta ostavljamo sopstvenoj deci.\nPo rečima Ljubiše Samardžića, koji je prisustvovao premijeri, Držić je čudesan:\n- Koliko god da poznajete komad svaki novi susret sa tim izvrsnim renesansnim delom iznova ostavlja snažan utisak. Krešo dolenčić je vrlo zanimljivo uneo moderne elemente da bi ga učinio savremenim.\nPoznata gumica Neva Rošić kaže da bi se moglo reći da je bila dužnost Dubrovačkih letnjih igara da igraju „Dunda Maroja“ a zatim dodaje:\n- Verujem da će zadovoljiti veliku zainteresovanost Dubrovčana. Koliko čujem sve su predstave rasprodane. Naslovi koji se pojavljuju zadnje vreme, interes koji pokazuje publika, označava i mogući put Letnjih igara u budućnosti.\nSavremeni "Dundo Maroje"


Minhen: Obavezno nošenje zaštitnih maski na javnim prostorima - BH Glas\nNaslovnica Vijesti Svijet Minhen: Obavezno nošenje zaštitnih maski na javnim prostorima\nU Minhenu je u četvrtak stupila na snagu mjera obveznog nošenja zaštitnih maski na javnim mjestima na kojima se okuplja mnogo ljudi poput pješačke zone u središtu grada.\n“Velika većina prolaznika se drži pravila o obavezi nošenja maski na javnim prostorima iako nigdje nisu vidljivi znakovi upozorenja koji bi upućivali na novu obavezu”, javlja u četvrtak javni servis Bayerische Rundfunk.\nGradski redari kontroliraju pridržavanje obaveze nošenja maski, no do sada još nije bilo naplata kazni nego samo izricanja upozorenja. Za nepridržavanje obaveze nošenja maski u pješačkoj zoni na i oko središnjeg trga Marienplatz predviđene su kazne od 250 eura.\nOdluku o proširenju obaveze nošenja zaštitnih maski gradske vlasti Muenchena donijele su početkom sedmice, nakon što je nekoliko dana uzastopno broj novooboljelih premašivao vrijednost od 50 na 100.000 stanovnika.\nNova pravila za sada vrijede za sedmicu dana, a minhenski gradonačelnik Dieter Reiter je najavio mogućnost proširenja obaveze nošenja maski i na cjelokupnom gradskom području ako se vrijednosti u roku od sedmicu dana ne poprave.\nTreći put tokom ovog mjeseca više od 2.000 slučajeva novih infekcija u jednom danu zabilježeno je u Njemačkoj, prema podacima Instituta Robert Koch.\nKancelarka Angela Merkel sastat će se idue sedmice s čelnicima 16 njemačkih pokrajina kako bi zajednički koordinirali odgovor na rastuće brojke zaraze koronavirusom.\nU međuvremenu su dva člana njemačke vlade od jučer u izolaciji jer su bili u doticaju s osobom zaraženom koronavirusom, ministar vanjskih poslova Heiko Maas i ministar ekonomije Peter Altmaier. Riječ je o mjeri opreza, dok je incijalni test na Covid-19 kod obojice bio negativan.\nPrethodni članakFilm “Quo vadis, Aida” bh. kandidat za nagradu “Oskar”\nNaredni članakUzbekistan: Nagrada za građane koji svakodnevno naprave 10.000 koraka


Naslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 6/21/2010, 13:03\nZašto uopte KMBN?\nUzmi nešto drugo......\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 6/23/2010, 18:03\nEvropa osiguranje u stečaju je 15. VI prijavila da hoće da proda 300 x 27000. I dobro, otišlo je nekih 58 komada, ali je to oborilo cenu pa je bilo transakcija i na 25100. Tako smo pali sa 28732 na 26100. Oni su i ranije prodavali po malo, ali nikad ovako brutalno. Šta se može očekivati u ovoj situaciji? Od kakvog je značaja što su u stečaju?\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 6/24/2010, 00:15\nKmbnpb je isplatio dividende od po 1200 rsd bruto ... na 8800 din sa presekom do 31.12 to ti je sasvim lep procenat ya 6 meseci. medjutim kurs je dosta toga pojeo :(\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 7/14/2010, 17:11\nEvropa osiguranje i dalje najveći prodavac akcija Komercijalne banke\nEvropa osiguranje u stečaju najveći je prodavac akcija Komercijalne banke u proteklom periodu dok se na strani kupovine intezivnije aktivirao američki investicioni fond Morgan Stanley koji u ovoj najvećoj državnoj banci ima udeo od 0,4 procenta. Državna Agencija za osiguranje depozita uveliko rasprodaje imovinu Evropa osiguranja a od protekle godine na red su stigle i akcije ovog osiguravajućeg društva. Evropa osiguranje u stečaju predstavlja jednog od najvećih akcionara Komercijalne banke sa udelom od 2,9 odsto (oko 25.000 akcija). Inače, ova osiguravajuća kompanija poslovala je pod kontrolom nekadašnje BK grupe u čijem vlasništvu je bio i telekomunikacioni operater Mobtel koji je nakon njegove nacionalizacije, sredinom 2006. godine, prodat norveškom Telenoru za sumu od 1,5 milijardi evra. Na trenutnoj ceni od 27.500 dinara, udeo Evropa osiguranja u Komercijalnoj vredi 675 miliona dinara (6,5 miliona evra).\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 7/29/2010, 21:42\nDobitak Komercijalne 1,4 mlrd dinara u prvoj polovini godine\n29/07/2010 13:29:00 Komercijalna, Sinteza\nNajveća državna banka povećala aktivu 18,8% u prvoj polovini godine\nBeogradska Komercijalna banka zabeležila je nominalni rast poslovanja u prvih šest meseci tekuće godine i značajan rast aktive, zahvaljujući pre svega zatvorenoj dokapitalizaciji ove bankarske ustanove okončanoj početkom godine.\nKomercijalna je ostvarila prihode od kamata u visini od 7,4 milijarde dinara što je povećanje od 5,8 procenata u odnosu na prvih šest meseci prošle godine dok su prihodi od naknada i provizija bili veći za 2,3 odsto i iznosili su 2 milijarde dinara. Ova bankarska ustanova koja posluje pod kontrolom države objavila je bruto dobitak u visini od 1,4 milijarde dinara što je povećanje od 60,3 procenta u odnosu na prvu polovinu protekle godine. Slično kao i druge bankarske ustanove, i Komercijalna je znatno povećala rashode po pitanju kursnih razlika: ova stavka uvećana je u odnosu na prvih šest meseci 2009. godine 2,2 puta na 6,36 milijardi dinara. Poslednjeg dana juna, aktiva Komercijalne bila je 243,8 milijardi dinara što je nominalno uvećanje od 18,8 procenata od početka godine.\nVeliki doprinos rastu aktive dala je dokapitalizacija ove banke okončana u januaru tekuće godine. Tada je emitovano je ukupno 479.819 prioritetnih, konvertibilnih akcija što predstavljaju 55 procenata postojeće emisije redovnih akcija ove banke. Najveći broj akcija, koje se mogu konvertovati u obične od 1. januara 2013. godine, 40,2%, kupio je EBRD, IFC je realizovao 35,5%, nemački DEG 16,1% dok je Swed fond stekao 8% akcija iz nove emisije. Kako su državni zvaničnici tada saopštili, državi je ostavljena mogućnost da u periodu od tri godine dokapitalizuje Komercijalnu i zadrži trenutni vlasnički udeo.\nJedini problem,a ne mali:\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 8/4/2010, 17:14\nPromene: 12.05. - 04.08.2010. (T-3) ili 07.05. - 30.07.2010.\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 8/12/2010, 21:57\nMogu li da se postave promene?\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 8/15/2010, 18:34\nPromene: 04.08. - 13.08.2010. (T-3) ili 30.07. - 10.08.2010.\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 8/19/2010, 16:49\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 8/19/2010, 17:11\nKoji dan se uzima kao presek za isplatu dividende na prioritetnim akcijama?\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 8/19/2010, 17:37\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 8/27/2010, 16:46\nPromene: 13.08. - 27.08.2010. (T-3) ili 10.08. - 24.08.2010.\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 9/6/2010, 20:26\nda li neko moze da mi odgovori koje su prednosti ovih prioritetnih akcija,sem u isplati dividende...i sta su prednosti posedovanja iste u narednom periodu od npr.3-5god?hvala\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 9/6/2010, 20:36\nOne imaju prvenstvo naplate u slučaju likvidacije kompanije (u odnosu na obične akcije).Pored sigurne dividende koje Komercijalna garantuje statutom nemas neke posebne pogodnosti. A za naredni period ne znam da li iko može da ti kaže šta će biti...\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 9/6/2010, 21:05\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 9/6/2010, 21:33\nsamo ostaje otvoreno pitanje sta znaci zamena u odredjenom periodu npr od 2013-2017 u odnosu 1:1,jel to znaci da tada dobijam 1 obicnu i pored toga sto sam ovu platio npr8000rsd,a obicna kosta 25ooorsd ?\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 9/6/2010, 21:34\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 9/6/2010, 21:41\nu prospektu,to vazi valjda za prioritetne zamenljive,ima 2 vrste tako da mi nista nije jasno!\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 9/6/2010, 21:44\nTo važi za DEVIZNE prioritentne akcije..\nPogledaj malo bolje te akcije ima samo 4 akcionara!\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 9/6/2010, 21:57\nTo su akcije EBRD-a i ostalih.\nNisu isto sto i KMBNPB.\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 10/11/2010, 16:58\nPromene: 27.08. - 11.10.2010. (T-3) ili 24.08. - 06.10.2010.\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 10/20/2010, 18:05\nBEOGRAD, 20. oktobra 2010. (Beta) - Komercijalna banka, koja je upravo obeležila 40 godina rada, saopštila je danas da joj kapital premašuje 300 miliona evra i da ima 700.000 klijenata i 1,2 miliona aktivnih računa.\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 10/27/2010, 14:59\nBond da li bi mogao da okasis nove promene ovde zahvaljujem ti se unapred!\nSta se desava na ovoj kartiji, zadnju vest koju sam procitao je da od prodaje telekoma drzava planira da dokapitalizije komercialnu banku da ih nebi prestigla EBRD u valsnickoj strukturi. Meni je cena od 24000 ekstra za kupovinu!\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 10/27/2010, 17:35\nPromene: 11.10. - 27.10.2010. (T-3) ili 06.10. - 22.10.2010.\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 10/31/2010, 17:51\nPromene: 27.10. - 29.10.2010. (T-3) ili 22.10. - 26.10.2010.\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 11/1/2010, 10:59\nBond, da li mozda imas promene za prioritetne akcije?\nOne mi se trenutno cine mnogo interesantnije za eventualan ulazak. Blizi se presek za dividendu a cena je trenutno vise od pristojne za toliki prinos.\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 11/2/2010, 09:18\nznali se kolika ce biti dividenda? i kada je? hvala!\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 11/2/2010, 09:35\nKolika je kamata na jednogodisnju dinarsku stednju, to je minimum ( 8,5 % ), a presek valjda 31.12 ....+ dividenda je zagarantovana :)\nNaravno ovo se odnosi na KMBNPB....\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 11/2/2010, 14:56\nDobit Komercijalne banke 2 mlrd dinara\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 11/2/2010, 19:51\nProsle godine dividenda je bila 1250 din. po akciji. Što je 12,5% na nominalnu vrednost od 10.000 din.\nKamatna stopa na štednju u dinarima u nedelji štednje je 12,6% i ja očekujem dividendu na ovom nivou.\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 11/2/2010, 19:57\nDividenda ce biti 850 din, jer je kamata na stednju u RSD od pocetka godine, do prosle nedelje bila 8,5%, a nakon nedelje stednje ce opet biti na istom nivou.\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 11/3/2010, 11:21\nMoja ispravka, dividenda za 2009. godinu je bila 1200 din. bruto, odnosno 1080 din. neto.\nU prospektu piše da ne može biti manja od kamatne stope na štednju u dinarima, naravno može biti veća. Zvao sam danas Komercijalnu, rekli su mi da će pre svega zavisiti od rezultata poslovanja za 2010. godinu.\nDeo teksta sa Sinteze:\n"Dobitak pre oporezivanja koji je ostvarila ova najveća domaća banka u dominantnom državnom vlasništvu iznosio je 1,99 milijardi dinara i bio je 66,7 procenata veći u odnosu na prvih devet meseci 2009. godine."\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 11/14/2010, 15:49\nImas cak i na ovoj ceni (9.000 rsd) prinos od dividende od oko 9%, a tu je uvek i eventualna kapitalna dobit... ja kupovao, videcemo...\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 11/15/2010, 10:24\nDividenda će biti 1000 dinara ili više i ne bih da se više cenkamo oko toga, jer do kraja godine kamata na ročnost od 12 meseci neće ići ispod 10%, a validna je važeća kamata na dan preseka. Govorim o bruto iznosu. Svakako pristojan prinos u odnosu na mnoge druge hartije.\nZamolio bih ako neko ima promene na KMBNPB.\nNaslov: Re: Komercijalna banka - KMBN 11/15/2010, 11:54


Seniorke će u trećem kolu igrati protiv Japana u sredu od 12.20 časova po našem vremenu.\nIzabranice Zorana Terzića ne samo da nemaju poraz, već nemaju ni izgubljen set, čime su apsolutno dominantne u svojoj grupi.\nOdbojkašice Srbije već su obezbedile plasman dalje na SP, ali ako savladaju domaćina Japan, oboriće rekord Kubanki iz 1994. od sedam pobeda u nizu na SP.\nKvota da će to i učiniti je 1,15. Pogledajte sve kvote kladionice MOZZART za SP u odbojci\n1. Srbija 7 7 0 21:0 21\n6. Dominikanska republika 7 3 4 11:12 10


Автор темы Arurazuj\nKalemegdanska 1878000 Banja Luka+387 51 462 146 Fax:+387 51 463 143office @unitedwomenbl.org11. Maja2022.HomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO ссылки programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktHomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktHomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktNovostiOBAVJEŠTENJE O NABAVCI NOVOG PUTNIČKOG MOTORNOG VOZILAAdd CommentOBAVJEŠTENJE O NABAVCI NOVOG PUTNIČKOG MOTORNOG VOZILA Obavještavaju se privredni subjektikoji se bave predmetnom djelatnošću da imamo namjeru...NovostiOBAVJEŠTENJE O NABAVCI pogonskog motornog gorivaAdd CommentNovostiPonovljeni poziv za podnošenje projektnih prijedloga organizacijacivilnog društva u BiH koje provode aktivnosti u oblastisprečavanja i suzbijanja rodno zasnovanog nasiljaAdd CommentNovostiKampanja “Zaposlenjem prekidamo začarani krug nasilja”Add CommentNovostiProjekcija dokumentarnog filma „Danijela“Add CommentNovostiNovostiPOZIV ZA PODNOŠENJE PROJEKTNIH PRIJEDLOGA ORGANIZACIJA ČLANICASIGURNE MREŽE BOSNE I HERCEGOVINE17.Februara 2022.NovostiJavni poziv10.Februara 2022.NovostiSaopštenje za javnost – Svaki minut je važan!21.Januara 2022.NovostiJavni poziv5. Januara2022.NovostiEdukacija za senzibilisan pristup pružaoca usluga podrške hydracenter ženama idjeci žrtvama nasilja29.Decembra 2021.NovostiPregled aktivnosti, april-septembar, 202115.Decembra 2021.NovostiJavni poziv3.Decembra 2021.NovostiZajednički kalendar aktivnosti za kampanju 16 Dana aktivizma protivrodnog nasilja u BIH za 2021. godinu24.Novembra 2021.NovostiUnapređenje podrške rehabilitaciji i renitegraciji žena koje supreživjele nasilje19.Novembra 2021.Video NovostiNovosti • VideoJačanje multisektorske saradnje u zaštiti žena od rodno zasnovanognasilja25.Decembra 2017.Add CommentVideo NovostiPogledaj sve...Novosti • VideoJačanje multisektorske saradnje u zaštiti žena od rodno zasnovanognasilja25.Decembra 2017. Novosti • VideoMedijske aktivnosti u okviru 16 dana aktivizma5.Decembra 2017.VideoPoložaj žene u društvu, Fondacija “Udružene žene” Banja Luka uemisiji “U fokusu” na javnom servisu RTRS1.Novembra 2017. VideoPROTOKOL5. Oktobra2015. VideoSigurna Kuca4. Oktobra2015. VideoPotpisujem20. Aprila2015.Drugi o namaNemam онион nikakvih sugestija za unapreñenje rada Fondacije Udruženežene jer iskreno mislim da rade fantastičan posao, da su izuzetnohrabre kao kolektiv i da su učinile jako puno na poboljšanjupoložaja žena u BiH, puno više od mnogih političarki / žena narukovodećim pozicijama.DIJANA PEJIĆ


Nova knjiga: Mitja Velikonja – POLITIČKI GRAFITI « Biblioteka XX vek\nNove knjige (2019-2020)\nNova knjiga: Mitja Velikonja – POLITIČKI GRAFITI\nSa zadovoljtsvom obaveštavamo naše čitaoce i saradnike da je iz štampe izišla 246. knjiga Biblioteke XX vek: magistralna studija Mije Velikonje o političkim grafitima i street artu.\nPrimeri iz postsocijalističkih država Balkana i Centralne Evrope\nPrevela s engleskog Slobodanka Glišić\nMitja Velikonja (1965) je profesor na Univerzitetu u Ljubljani, gde predaje studije kulture, i šef Centra za proučavanje kulture i religije. Glavne oblasti njegovih istraživanja su savremene centralnoevropske i balkanske političke ideologije, supkulture, kolektivno sećanje i postsocijalistička nostalgija. Bio je gostujući profesor na Jagelonskom univerzitetu u Krakovu (2002. i 2003), na Univerzitetu Kolumbija u Njujorku (2009. i 2014), na Sveučilištu u Rijeci (2015) i na Univerzitetu Jejl u Nju Havenu (2020). Kao Fulbrajtov stipendista bio je gostujući istraživač u Filadelfiji (2004/2005), u Holandskom institutu za napredne studije (2012) i u Remarkovom institutu Njujorškog univerziteta (2018). Uredio je (sa Dinom Abazovićem) zbornik radova Post-Yugoslavia – New Cultural and Political Perspectives (Palgrave, 2014). Pre ove knjige, u Biblioteci XX vek objavljeni su prevodi njegovih monografija Evroza – Kritika novog evrocentrizma (2007) i Titostalgija. Studija nostalgije za Josipom Brozom (2010) i knjiga Nebeska Jugoslaija: interakcije političkih mitologija i pop-kulture (2012), koju je napisao zajedno sa Vjekoslavom Pericom (2017)\nOvom studijom Mitja Velikonja postavlja temelje nove interdisciplinarne nauke – grifitologije. U prvom delu knjige autor nas uvodi u teorijske i metodološke probleme izučavanja grafita i street arta, a u drugom analizira primere postsocijalističkih grafita na Balkanu i u Centralnoj Evropi. Ove “studije slučlajeva” posvećene su grafitima sa nacionalističkim i ekstremnodesničarskim porukama mržnje, grafitima fudbalskih navijača i grafitima čije su teme Jugoslavija, osporavani heroji (Gavrilo Princip i Rudolf Majster), planina Triglav (kao politički simbol) i migranti.\n“Politički grafiti i street art su pre svega politička umetnost, artivizam, specifična ulična veza između politike i estetike. Da rezimiram: oni su vizuelni politički činovi. Šta se, dakle, dešava kad politika “udari o zid”? Da li je čin grafitiranja onoga što je političko sâm po sebi dovoljan ili i poruka mora da bude eksplicitno politička? Ko ispisuje sprejom političke grafite, zašto, kako, protiv i za koga? Koje su osobenosti političkog grafitiranja, za kakve vizuelne ideologije se ono zalaže? Ukratko: šta je političko u kricima zidova savremenih gradova?” (Iz Predgovora)\nKnjiga je bogato ilustrovana fotografijama grafita koje je snimio autor.\nZbog otežane kupovine knjiga u uslovima epidemije, izdanja Biblioteke XX vek možete da naručujete direktno od nas, preko e-adrese prodajaknjigaxxvek@gmail.com.\nPišite nam i mi ćemo vam poslati informaciju o cenama knjiga i uslovima kupovine. Listu svih naših izdanja u prodaju možete naći na adresi: www.bibliotekaxxvek.com\nOn 06 / 11 / 2020


Šta to novo sprema "prokleti" Polanski\nKultura Autor:Jelena Koprivica03. maj. 202123:33\nŽena koja je ostala uz njega: Emanuel Senje i Roman Polanski. Foto: EPA-EFE/IAN LANGSDON\nNovogodišnje veče 1999. slavi se u luksuznom hotelu "zaronjenom" u švajcarskim Alpima. Iako naizgled gosti hotela i zaposleni nemaju ništa zajedničko, njihovi životi se na čudan način prepliću...\nOvo je siže scenarija po kome slavljeni sineasta kontroverznog životnog puta Roman Polanski uskoro počinje da snima novi film.\nPoljskom reditelju, koji će u avgustu napuniti 88 godina, biće to prvo ostvarenje nakon filma „Optužujem“ zbog koga je, iz nefilmskih razloga, stavljen na „stub srama“ prošle zime. Protiv Polanskog se, po ko zna koji put u poslednje četiri decenije, digla američka, ali i francuska javnost.\nI film, koji će Polanski uskoro početi da snima, prvi je i od kako je 2018. godine izbačen iz Akademije filmskih umetnosti i nauka (Ampas). Za svoje novo ostvarenje „Palata“ (The Palace) producenta je našao u italijanskom gigantu Rai sinema. Osim što će režirati Polanski je, zajedno sa poljskim kolegom Ježijem Skolimovskim, potpisao scenario za „Palatu“. A Skolimovski, takođe nagrađivani scenarista i reditelj, dobitnik Zlatnog lava za životno delo u Veneciji 2016, stari je saradnik i prijatelj Polanskog.\nRoman Polanski Foto: EPA-EFE/Andrzej Grygiel\nObojica pripadnici takozvanog „poljskog novog talasa“ prvi put su sarađivali na prvom dugometražnom filmu Romana Polanskog filmu „Nož u vodi“ 1962. godine. Skolimovski je i tada bio koscenarista. Upravo zahvaljujući tom ostvarenju, koje je premijerno prikazano na venecijanskoj Mostri i ovenčano nagradom Fipresci, Polanski je prvi put bio nominovan za Oskara i to u kategoriji za najbolji strani film. To mu je omogućilo da počne da snima i van domovine, pa su usledila ostvarenja u Engleskoj, od „Odbojnosti“ do „Bala vampira“, veza sa glumicom Šeron Tejt, a onda i selidba u Ameriku i snimanje prvog holivudskog ostvarenja „Rozmarina beba“.\nFenomen Polanski – da te mrze i da te hvale\nKarijera i privatan život čoveka koji je kao dečačić izgubio majku koja je stradala u koncentracionom logoru, i koji je jedva preživeo Drugi svetski rat, krenuli su sjajnije od svih njegovih snova…\nAli, sve se menja kada pripadnici klana Čarlsa Mensona ubijaju Tejtovu i njeno četvoro prijatelja u zajedničkom domu glumice i reditelja u Los Anđelesu 1969.\nIako će posle te tragedije snimiti filmove po kojima ga mnogi pamte, poput „Magbeta“ i „Kineske četvrti“, 1977. učiniće nešto što ga i danas, 44 godina kasnije, proganja i što mu deo svetske javnosti, kao i američko pravosuđe, nikada neće oprostiti.\nPolanski je još uvek na poternici Sjedinjenih Američkih Država pošto je priznao da je drogirao i silovao 13-godišnjakinju Samantu Gejmer. Nakon što je uhapšen i bio četrdesetak dana u psihijatrijskoj ustanovi, dok je čekao ishod suđenja sineasta je pobegao iz SAD. Od 1978. godine nije kročio na tle Amerike.\nIako je uhapšen u svom domu u Švajcarskoj 2009. i odslužio desetomesečni kućni pritvor, Polanski je već više od 40 godina i slavljen i, u najmanju ruku, osporavan. Uz svaku nagradu, od Oskara za „Pijanistu“, preko Zlatne palme u Kanu, ili Bafte i Zlatnog globusa, uvek stoji „etiketa silovatelja i pedofila“.\nOtuda i „pravdanje“ italijanskih producenata njegovog novog filmskog poduhvata. Radnja filma smeštena je, kako je objasnio čelni čovek Rai sineme Paolo del Broko, u novogodišnje veče 1999. godine.\nIako je Broko priznao, kako je preneo „Varajeti“, da Polanski zbog svega „ostaje persona non grata“ u filmskoj industriji, istakao je da je ova producentska kuća fokusirana na rediteljevu „umetnost“.\n– Znam da čim se pomene ime Polanski, odmah se diže neka kontroverza, ali nas zanima njegova umetnička strana. Kvalitet priča, a ne njegova intimna, lična priča. Svako je slobodan da ima svoj stav o Romanu Polanskom i da ga prosuđuje ili osuđuje. A nama su bitni filmovi, jer je to ono čime se bavimo – podvukao je, kako je naveo „Dedlajn“, Paolo del Broko.\nProducent je takođe podsetio i da je poslednje ostvarenje Polanskog „Optužujem“, koji je delimično podržala ova kuća, bio veliki uspeh, javio je „Gardijan“.\nPodsetimo, film, koji je reditelj najavljivao od 2012, a počeo sa realizacijom tek šest godina kasnije, svetsku premijeru imao je na Venecijanskom filmskom festivalu, gde je osvojio Gran pri žirija.\nIstovremeno prokužen i hvaljen Polanski nije prisustvovao festivalu, niti ceremoniji dodele, a nagradu je umesto njega preuzela glumica, i treća supruga reditelja Emanuel Senje.\nAli, to je bio tek početak bure. Najpre ga je još nekoliko žena optužilo za silovanje, a kada je u osvit 2020. film o aferi Drajfus koja je krajem 18. i početkom 19. veka potresala francusku javnost, dobio 12 nominacija za nagradu Cezar protiv Polanskog se diglo gotovo celokupno javno mnjenje u toj zemlji.\nKompletan odbor Francuske akademije za film je, iz protesta, podneo ostavke, a feminističke grupe „ostrvile“ su se na reditelja, pozivajući na bojkot, ne samo filma, već i nagrada Cezar. I uprkos neviđenoj buri u javnom mnjenju, protestima ispred dvorane „Optužujem“ je osvojio nekoliko priznanja, uključujući i ono za najboljeg reditelja.\nEmanuel Berko i Kler Deni primaju Cezara umesto Polanskog Foto: EPA-EFE/YOAN VALAT\nKada je dodeljivana ta nagrada, koje su umesto njega primile Kler Deni i Emanuel Berko, nekoliko glumica je napustilo dvoranu, uz povike: „Bravo, pedofile…“\nParadoks u čitavoj priči jeste da akademija koja ga je pet puta nominovala za Oskara, nagradivši ga 2003. za „Pijanistu“ 15 godina kasnije ga izbacuje iz članstva Ampasa. Izbačen je 2018. u skladu sa „standardima ponašanja ove organizacije“, obrazloženo je tada. Reditelj je zbog toga tužio ovu strukovnu organizaciju, zahtevajući vraćanje u članstvo. Suđenju, koje se prošle godine, na vrhuncu pandemije, odvijalo u Los Anđelesu Polanski naravno nije prisustvovao, a čitav proces završio se nepovoljno po reditelja. Otuda i ne čude reči Romana Polanskog:\n– Napravio sam grešku ali moja porodica plaća za nju i pola veka kasnije. Mediji su se obrušili na mene sa nečuvenim nasiljem. To je kao neko prokletstvo…


PREKRŠILI PROCEDURU U SLUČAJU MANDIĆA I KNEŽEVIĆA\nMišljenje u kojem se obrazlaže ukidanje imuniteta sudu poslao Zakonodavni odbor iako nije nadležan da to radi\n120 pregleda\t8 komentar(a)\nMevlida Muratović, Foto: Luka Zeković\nD M T P\nDarvin Murić, Tina Popović\n29.06.2017. 05:46h Ažurirano: 21.05.2019. 13:04h\nUstavni sud i Skupština Crne Gore grubo su prekršili procedure tokom procesa po ustavnim žalbama poslanika Demokratskog fronta (DF) Andrije Mandića i Milana Kneževića, kojima je u februaru skinut imunitet kako bi tužilaštvo moglo da ih procesuira u slučaju navodnog oktobarskog državnog udara.\nPrema nezvaničnim informacijama “Vijesti”, Skupština je Ustavnom sudu dostavila mišljenja po žalbama, a da prethodno nije raspravljala o tome.\nIz Ustavnog suda nijesu odgovorili na naša pitanja da li je bilo proceduralnih propusta tokom ovog procesa, te da li je u skladu sa zakonom, ali i praksa da parlamentarno radno tijelo dostavlja, a sud uvažava njegovo mišljenje.\nIz Skupštine su juče "Vijestima" dostavili mišljenja za žalbe Kneževića i Mandića, sa Brajovićevim potpisom. Ipak, nekoliko sudija Ustavnog suda koje smo kontaktirali kazali su da se Muratovićeva, sudija izvjestilac, u referatu pozivala na mišljenje Zakonodavnog odbora koje je potpisala Šćepanovićeva.\n"Odbori su samo radna tijela koja razmatraju i pripremaju materijale za plenum. Nemaju ovlašćenje za ovu vrstu korespodencije. Ovime su poslanici pokazali elementarno nepoznavanje procedura, skupštinskog Poslovnika i zakona. Sa druge strane, skandalozno je da se sudija izvjestilac u referatu upravo na takvo mišljenje poziva”, kazao je “Vijestima” izvor iz Ustavnog suda.\nZbog toga će, najavljuje Knežević za "Vijesti", tražiti spise predmeta i odlučiti na koji način će se dalje boriti za svoja prava. “Skandalozno postupanje Skupštine, a nakon toga i Ustavnog suda u slučajevima ustavne žalbe Andrije Mandića i mene, predstavlja lice i naličje koruptivnog posrnuća zakonodavnih i sudskih krovnih institucija. Sama činjenica da su prvo poslanici, a onda i sudije pogazili Ustav i zakone države, grubo kršeći naša prava na pravično suđenje, dovoljno govori o tome kakvu pravdu mogu očekivati građani Crne Gore”, poručio je Knežević.\nPrema njegovim riječima, pravda ne živi u Crnoj Gori i “nema namjeru da je traži svijećom”.\n"Ali sigurno je da ću nastavit i borbu i raskrinkavanje režimsko-mafijaške hobotnice, koja se, nažalost, čast izuzecima, ogrnula u sudijske toge i sudi građanima po mafijaškim pravilima”, zaključuje Knežević.\nBrajović saslušan po prijavi DF-a\nBrajović je juče saslušan u Tužilaštvu po krivičnoj prijavi DF-a u kojoj su naveli da je zloupotrijebio službeni položaj i da je Skupština na osnovu njegovog postupanja, suprotno Ustavu, zakonu i Poslovniku o radu, donijela odluku o ukidanju imuniteta Kneževiću i Mandiću.\nPrijavu su podnijeli i protiv predsjednika Administrativnog odbora Luiđa Škrelje.\nGodinama ne daju mišljenja, a obavezni su\nPropusti u ovom slučaju ne čude jer, prema našim informacijama, Skupština godinama nije davala mišljenja na inicijative podnesene Ustavnom sudu.\n"A u obavezi je da to učini uvijek kad se razmatra ustavnost nekog propisa, jer je sve zakone upravo taj parlament i donio", kazao je izvor "Vijesti".\nMevlida MuratovićMarta ŠćepanovićMilan KneževićIvan BrajovićSkupština Crne GoreUstavni sudAndrija Mandić


OVO JE NAJZDRAVIJA GRICKALICA NA SVETU: Snižava holesterol, reguliše višak kilograma i čuva vid! – Zanimljivo ツ\nOva orašasta biljka ima veliki broj zdravstvenih prednosti. Dobar su izvor proteina, antioksidanasa i vlakna. Istraživanja kažu da ljudi ovaj orah jedu već hiljadama godina i upotrebljavamo ih i dan danas kroz veliki broj različitih jela od salata do sladoleda.\nGovorimo o pistaćima.\nPostoje istorijski pokazatelji koji dokazuju da su pistaći jedan od najstarijih oraha, pošto se na Bliskom Istoku gaje već nekoliko hiljada godina. Pominju se i u Starom Zavetu što može dodatno da utiče na to koliko zapravo cenimo ovo jelo.\nKao i ostale orašaste biljke, pistaći sadrže veliki broj nutrijenata uključujući i vitamine A, B6, C i E, koji su veoma važni za rad srca, jačanje imunološkog sistema, štite od štetnih zračenja, odlični su za prevenciju raka i čuvaju nervni sistem. Pored ovoga, bogati su gvožđem, kalcijumom, fosforom, magnezijumom, cinkom, manganom, kalijumom i bakrom.\nZato se preporučuju ljudima kojima je potrebno gvožđe i onima koje muči loša probava.\nTakođe, pistaći ubrzavaju i metabolizam i drže vas sitim na duži period, čime bi mogli da regulišete vašu kilažu. Da ne pominjemo to koliko vam treba da očistite svaki pistać, tako da nikako ne možete da preterate. A ne bi ni trebali iako imaju veoma malu kalorijsku vrednost.\nJoš su stari vladari Rima ovaj orah smatrali za pravu poslasticu. I danas ga lekari preporučuju za redovno grickanje jer su odlični u borbi protiv anemije, prekomerne kilaže, visokog holesterola, a dobri su i za očuvanje vida i smanjuju rizik od bolesti srca.