Centralna tibetanska administracija — Википедија\nCentralna tibetanska administracija\nTibetanska vlada u egzilu (tibetanski: བོད་མིའི་སྒྲིག་འཛུགས་, Vajli: bod mi'i sgrig 'dzugs, THL: Bömi Drikdzuk, ˈpʰỳmìː ˈʈìʔt͡sùʔ, u prevodu Tibetanska narodna organizacija u egzilu) tibetanska je izabrana parlamentarna vlada sa sedištem u Daramšali, Indija. Sastoji se od sudske, zakonodavne i izvršne vlasti. Centralna tibetanska administracija se takođe naziva i Tibetanska vlada u egzilu. Od svog formiranja 1959. godine, Kina nije zvanično priznala Centralnu tibetansku administraciju. Tibetanska dijaspora i izbeglice podržavaju Centralnu tibetansku administraciju glasanjem za članove parlamenta, predsednika i godišnjim finansijskim doprinosima korišćenjem „Zelene knjige”. Centralna tibetanska administracija takođe prima međunarodnu podršku od raznih organizacija i pojedinaca.\nTibetanska vlada u egzilu\nBod mi'i sgrig 'dzugs / Bömi Drikdzuk\n176215, Daramšala, Kangra okrug, Himačal Pradeš, Indija\nParlament u egzilu\n28. april 1959\nIndijska rupija (de fakto) (INR)\nUnutrašnja struktura Centralne tibetanske uprave je državna. Ona tvrdi da „nije dizajnirana da preuzme vlast na Tibetu”; nego će biti raspuštena „čim se sloboda vrati na Tibet” u korist vlade koju su Tibetanci formirali unutar Tibeta. Pored političkog predstavljanja, autor je izveštaja i saopštenja za štampu i upravlja mrežom škola i drugih kulturnih aktivnosti za Tibetance u Indiji. Dana 11. februara 1991. godine, Centralna tibetanska administracija postala je osnivački član Organizacije nezastupljenih nacija i naroda (UNPO) na ceremoniji održanoj u Palati mira u Hagu, Holandija.\n1 Pozicija na Tibetu\n3.1 Zelena knjiga\n3.2 Plava knjiga\n4 Unutrašnja struktura\nPozicija na TibetuУреди\nTeritorijom Tibeta upravlja Narodna Republika Kina, što je situacija koju Centralna tibetanska administracija smatra nelegitimnom vojnom okupacijom. Stav CTA-a je da je Tibet posebna država sa dugom istorijom nezavisnosti. Stav Narodne Republike Kine je da je Kina multietnička i da su Tibetanci među priznatim nacijama, da je centralna vlada Kine (tokom svojih raznih inkarnacija) kontinuirano imala suverenitet nad Tibetom više od 700 godina, da Tibet nije bio nezavisan, već da je njegova de facto nezavisnost između 1912. i 1951. nije bila „ništa drugo do fikcija imperijalista koji su u modernoj istoriji počinili agresiju na Kinu“.\nOdeljenje za informacije i međunarodne odnose Centralne tibetanske administracije (bivša vlada Tibeta u egzilu) 2006. godine\nFinansiranje Centralne tibetanske administracije uglavnom dolazi iz privatnih donacija prikupljenih uz pomoć organizacija poput Tibetskog fonda, prihoda od Zelene knjige („pasoš Tibetanaca u egzilu”), i pomoći vlada poput Indije i SAD.\nGodišnji prihod Centralne tibetanske administracije zvanično iznosi 22 miliona (mereno u američkim dolarima), s najvećim udelom u političkim aktivnostima (7 miliona dolara) i administraciji (4,5 miliona dolara). Međutim, prema Majklu Bakmanu, ove sume su „izuzetno niske” za ono što organizacija tvrdi da čini, i stoga verovatno prima još milione drugih donacija. CTA ne potvrđuje takve donacije ili njihove izvore.\nSjedinjene Države su takođe finansirale CTA u pojedinim periodima. Prema kineskom izvoru, između 1964. i 1968, SAD su obezbeđivale 1,735 miliona dolara svake godine.[note 1] U oktobru 1998, CTA je izjavila da je tokom 1960-ih od Centralne obaveštajne službe primala 1,7 miliona američkih dolara godišnje.\nGodine 2012, u SAD je usvojen Zakon o tibetanskoj politici iz 2002. godine za subvencionisanje CTA. Godine 2016, Američka agencija za međunarodni razvoj (USAID) dodelila je bespovratna sredstva u iznosu od 23 miliona američkih dolara CTA.\nGodine 2017, američki predsednik Donald Tramp predložio je da se zaustavi pomoć CTA-u 2018. Trampov predlog žestoko su kritikovali članovi Demokratske stranke poput Nensi Pelosi i kopredsedavajući dvostranačke Tom Lantosove komisije za ljudska prava Džim Makgovern. U februaru 2020. na godišnjem nacionalnom molitvenom doručku, Pelosi se molila dok je Tramp prisustvovao; „Pomolimo se za Pančen Lamu i sve tibetanske budiste u zatvoru u Kini ili nestale zbog praktikovanja njihove vere”.\nBiblioteka tibetanskih dela i arhiva u 2010.\nSjedište Centralne tibetanske uprave je u Makleod Gandžu, Daramšala, Indija. Ova organizacija predstavlja narod čitave Autonomne regije Tibet i provincije Ćinghaj, kao i dve tibetanske autonomne prefekture i jedan tibetanski autonomni okrug u provinciji Sičuan, jedan tibetanski autonomni okrug i jedan tibetanski autonomni okrug u provinciji Gansu i jedan tibetanski autonomni okrug u provinciji Junan - sve od kojih CTA naziva „Istorijski Tibet”.\nCTA se brine o dobrobiti tibetanske zajednice prognanika u Indiji, koja broji oko 100.000. Organizacija održava škole, zdravstvene službe, kulturne aktivnosti i projekte ekonomskog razvoja za tibetansku zajednicu. Više od 1.000 izbeglica i dalje svake godine stiže iz Kine, obično preko Nepala.\nTibetanci koji žive izvan Tibeta mogu u kancelariji Centralne tibetanske administracije u zemlji prebivališta da podnesu zahtev za lični dokument pod nazivom Zelena knjiga, koji služi kao knjiga primanja za „dobrovoljne priloge” te osobe za CTA i evidencija o njihovim zahtevima za „Tibetansko državljanstvo”.\nU tu svrhu, CTA definiše Tibetanca kao „bilo koju osobu rođenu na Tibetu ili bilo koju osobu sa jednim roditeljem koji je rođen na Tibetu”. Kako tibetanskim izbeglicama često nedostaju dokumenti o mestu rođenja, ispunjavanje uslova obično se utvrđuje intervjuom.\nPlava knjiga ili Partnerstvo za tibetansku solidarnost je projekat Centralne tibetanske administracije, u kojem CTA izdaje bilo kom pristalici Tibeta, koji ima 18 godina ili više, Plavu knjigu. Ova inicijativa omogućava pristalicama Tibeta širom sveta da daju novčane priloge za pomoć administraciji u pružanju podrške obrazovnim, kulturnim, razvojnim i humanitarnim aktivnostima vezanim za tibetansku decu i izbeglice. Knjiga se izdaje u raznim kancelarijama CTA širom sveta.\nBivši predsedavajući kabineta CTA, Samdhong Rinpoče, obraća se na večeri za prikupljanje sredstava u Sidneju, Australija, februara 2006.\nCentralna tibetanska administracija trenutno deluje u skladu sa „Poveljom Tibetanaca u egzilu”, usvojenom 1991. Izvršnu vlast ima Sikjong (poznat i kao predsednik), funkcija koju trenutno vrši Lobsang Sangaj, koji je izabran 2011. Sikjonga podržava kabinet ministara, koji je odgovoran za specifične portfelje. Zakonodavna vlast pripada parlamentu Centralne tibetanske administracije.\nOdeljenje za finansije Centralne tibetanske uprave sastoji se od sedam odeljenja i nekoliko posebnih kancelarija. Do 2003. godine poslovalo je sa 24 preduzeća, uključujući izdavaštvo, hoteli i kompanije za distribuciju rukotvorina.\nLobsang Sangaj, predsednik CTA\nU vreme njenog osnivanja 1959. godine, 14. Dalaj Lama je bio predsedavajući Centralne tibetanske administracije. Tokom narednih decenija izvršen je postepeni prelazak na demokratsko upravljanje. Prvi izbori za parlament u izgnanstvu održani su 2. septembra 1960. Položaj Sikjonga je kasnije osnažen, tako da deli izvršnu vlast sa Dalaj Lamom. Sikjonga je u početku imenovao Dalaj Lama, ali počev od 2001. godine tibetanski glasači u egzilu demokratski izabraju za ovu poziciju. Prvi izabrani Sikjong bio je 62-godišnji budistički monah Lobsang Tenzin (poznatiji kao Samdhong Rinpoče), na mesto predsednika CTA. Dana 10. marta 2011. godine, Dalaj Lama je predložio izmene povelje o izgnanstvu kojima bi se uklonio njegov autoritet u organizaciji. Ove promene su ratifikovane 29. maja 2011. godine, što je rezultiralo time da je Sikjong postao najviši nosilac funkcije.\nMeđu značajnim prošlim članovima kabineta su Gjalo Tondup, najstariji brat Dalaj Lame, koji je obavljao dužnost predsedavajućeg kabineta i ministra bezbednosti, i Jecun Pema, mlađa sestra Dalaj Lame, koja je obavljala funkcije ministra zdravlja i obrazovanja. Lobsang Njandak Zajul koji je služio kao predstavnik 14. Dalaj Lame u Americi i višestruki član vlade. On je trenutno predsednik Tibetskog fonda.\nCentralna tibetanska administracija, zajedno sa indijskom vladom, izgradila je u Indiji više od 45 „naselja” za tibetanske izbeglice prema podacima iz 2020. godine. Osnivanje naselja za ponovno naseljavanje i rehabilitaciju (TRR) započelo je 1966. godine,:120, 127–131 a TRR naselja u Južnoj Indiji, Dardžilingu i Sikimu su postala zvanično „zaštićena područja” i neophodne su posebne dozvole za ulazak.:120\n^ кинески: 美国政府的一份解密文件显示，1964至1968年，美国给予达赖集团的财政拨款每年达173.5万美元，其中包括给达赖喇嘛个人津贴18万美元 "A declassified document from the U.S. government shows that from 1964 to 1968, the U.S. financial allocation to the Dalai Group amounted to $1.735 million per year, including a personal allowance of $180,000 to the Dalai Lama."\n^ а б „Central Tibetan Administration”. [Central Tibetan Administration. Архивирано из оригинала на датум 3. 8. 2010. Приступљено 28. 8. 2010. CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n^ „外交部：中方从来不承认所谓的西藏"流亡政府"” (на језику: кинески). 中国西藏网. 18. 3. 2016. Архивирано из оригинала на датум 29. 9. 2017. Приступљено 1. 3. 2020. CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n^ Ben Cahoon. „International Organizations N–W”. Worldstatesmen.org. Приступљено 27. 11. 2011. CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n^ „Members”. UNPO. Приступљено 27. 11. 2011. CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n^ „Tell you a true Tibet – Origins of so-called "Tibetan Independence"”. National People's Congress of the People's Republic of China. 18. 3. 2009. Архивирано из оригинала на датум 18. 09. 2009. Приступљено 27. 9. 2009. CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n^ Fiona McConnell, Rehearsing the State: The Political Practices of the Tibetan Government-in-Exile, p. 138\n^ Namgyal, Tsewang (28. 5. 2013). „Central Tibetan Administration's Financial Viability”. Phayul. Приступљено 27. 9. 2017. CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n^ Central Tibetan Administration. „Department of Finance”. Central Tibetan Administration. Приступљено 27. 9. 2017. CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n^ а б Backman, Michael (23. 3. 2007). „Behind Dalai Lama's holy cloak”. The Age. Приступљено 20. 11. 2010. CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n^ 美印出资养活达赖集团 – 世界新闻报 – 国际在线. gb.CRI.cn (на језику: кинески). Приступљено 1. 10. 2017. CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n^ „World News Briefs; Dalai Lama Group Says It Got Money From C.I.A.”. The New York Times. 2. 10. 1998. CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n^ „Tibetan Policy Act of 2002”. 2001-2009.State.gov. Приступљено 1. 10. 2017. CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n^ „U.S. government intends to withdraw aid to exiled Tibetans (美政府拟撤销对流亡藏人援助 )”. news.dwnews.com (на језику: кинески). 31. 5. 2017. CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n^ „Grant Funding for the Tibetan Exile Community Thanks to USAID – Tibetan Magazine for Tibet News & Issues”. ContactMagazine.net. 5. 10. 2016. Приступљено 1. 10. 2017. CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n^ а б „Trump administration makes 'tough choices,' proposes zero aid to Tibetans; wants other countries to follow suit”. FirstPost.com. 26. 5. 2017. Приступљено 1. 10. 2017. CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n^ „McGovern: America Must Stand Up for Human Rights in Tibet”. 2. 5. 2017. Приступљено 27. 9. 2017. CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n^ Tibet’s disappeared Panchen Lama remembered in US National Prayer Breakfast, (7 February 2020), Tibetan Review, https://www.tibetanreview.net/tibets-disappeared-panchen-lama-remembered-in-us-national-prayer-breakfast/\n^ „Map of Tibet”. Tibet.net. Приступљено 1. 10. 2017. CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n^ „India: Information on Tibetan Refugees and Settlements”. United States Bureau of Citizenship and Immigration Services. 30. 5. 2003. IND03002.ZNY. Приступљено 3. 6. 2019 — преко Refworld. CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n^ „Dangerous Crossing” (PDF). The International Campaign for Tibet. 2003. Архивирано из оригинала (PDF) на датум 13. 6. 2008. CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n^ а б „China: The 'Green Book' issued to Tibetans; how it is obtained and maintained, and whether holders enjoy rights equivalent to Indian citizenship (April 2006)” (Responses to Information Requests (RIRs)). Immigration and Refugee Board of Canada. 28. 4. 2006. CHN101133.E. Приступљено 3. 6. 2019 — преко Refworld. CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n^ „Blue Book: Frequently Asked Questions (Updated 2020)”. Central Tibetan Administration.\n^ Staff. „Constitution: Charter of the Tibetans in Exile”. Central Tibetan Administration. Архивирано из оригинала на датум 27. 1. 2010. Приступљено 3. 2. 2010. CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n^ „Snow Lion Publications”. Snowlionpub.com. 5. 9. 2001. Приступљено 27. 11. 2011. CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n^ The CTA's website lists "Head of State" as "Kalon Tripa".\n^ „Protests, Self-Immolation Signs Of A Desperate Tibet”. NPR.org (на језику: енглески). Приступљено 13. 3. 2020. CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n^ Halper, Lezlee Brown; Halper, Stefan A. (2014). Tibet: An Unfinished Story (на језику: енглески). Oxford University Press. ISBN 978-0-19-936836-5.\n^ „Finance Kalon speaks on the financial status of the Central Tibetan Administration”. Central Tibetan Administration (на језику: енглески). 6. 10. 2005. Приступљено 13. 3. 2020. CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n^ „EU Sidesteps Human Rights to Promote Trade, Says Kalon Lobsang Nyandak”. Central Tibetan Administration (на језику: енглески). 28. 7. 2005. Приступљено 13. 3. 2020. CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n^ „Harford Community College”. www.harford.edu. Приступљено 13. 3. 2020. CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n^ Punohit, Kunal (24. 9. 2020). „Tibetan SFF soldier killed on India-China border told family: 'we are finally fighting our enemy'”. South China Morning Post. Приступљено 24. 9. 2020. »Choglamsar, one of more than 45 “settlements” – special colonies for Tibetan refugees – constructed by the Central Tibetan Authority (CTA), the Tibetan government-in-exile and Indian authorities.« CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n^ а б Pulman, Lynn (1983). „Tibetans in Karnataka” (PDF). Kailash. 10 (1–2): 119—171.\nRoemer, Stephanie (2008). The Tibetan Government-in-Exile. Routledge Advances in South Asian Studies. Abingdon, Oxon: Routledge. ISBN 9780415586122.\nGoldstein, Melvyn C. (1978). „Ethnogenesis and resource competition among Tibetan refugees in South India: A new face to the Indo-Tibetan interface”. Ур.: Fisher, James F. Himalayan Anthropology: The Indo-Tibetan Interface. Walter de Gruyter. стр. 395—420.\nRömer, Stephanie (2008). The Tibetan Government-in-Exile: Politics at Large. Routledge. стр. 150—152.\nCentralna tibetanska administracija na Vikimedijinoj ostavi.\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Centralna_tibetanska_administracija&oldid=23560353”\nПоследња измена на дан 22. јануар 2021. у 08:15 ч.\nДатум и време последње измене странице: 22. јануар 2021. у 08:15


Napravite ombre kod kuće\nNajveći trend uličnog stila: ombre je svuda!\nOtkrivamo vam sve što treba da znate o postizanju modernog ombre izgleda kod kuće. Obećavamo: nije tako komplikovano!\nOmbre ima veoma posebnu gradaciju boje: ovaj izgled podrazumeva znatno svetlije krajeve u odnosu na ostatak kose. Rezultat? Potpuni sjaj, kao da je kosa okupana suncem (iako se verovatno niste upravo vratili sa mora). Jedna od prednosti ombrea: ne morate da brinete o čestom farbanju s obzirom da koren nije obojen.\nŽelite da napravite moderni ombre izgled kod kuće? Nije tako komplikovano. Sa odgovarajućim savetima o bojenju veoma je jednostavno i brzo. Otkrivamo vam koliko je jednostavno i kako najbolje možete da primenite ovu tehniku.\nSmernice za pravljenje ombre izgleda kod kuće: pripremite se\nOmbre efekat izgleda prelepo i na prirodno tamnoj kosi.\nKada posvetljujete krajeve kose, izaberite boju i posvetljivač koji će se uskladiti sa vašom prirodnom bojom. Za tamno plavu kosu izaberite svetlo plavu. Za smeđu kosu, probajte nijanse karamela, na primer. Da li će boja koju ste izabrali da se uklopi sa vašom prirodnom bojom označeno je na pakovanju boje. Pogledajte na uzorcima da li će se vaša boja uklopiti. Osim boje, potrebna vam je ravna četka. Četka će vam pomoći da jednostavnije nanesete boju na dužine i krajeve kose. Sada ste spremni da počnete!\nKako napraviti ombre na krajevima\nRedovno bojenje korena? Nije neophodno sa ombre izgledom!\nZa početak nanesite boju direktno na ravnu četku. Zatim prođite četkom kroz krajeve kose. Nekoliko saveta o poziciji boje: za kosu dužine do ramena, nanesite boju počevši od visine ušiju. Za dužu kosu, bolje je početi sa nanošenjem počevši od visine brade. Da biste postigli tu blagu gradaciju iz vaše prirodne boje do posvetljenih krajeva, nanesite malo boje na početnom mestu. Ako stavite previše boje gradacija neće biti fina i glatka. Zatim: držite boju tačno onoliko vremena koliko je naznačeno na uputstvu (nemojte prerano ispirati boju jer kosa može da vam postane narandžasta!) i pažljivo isperite.\nVeoma je važno koristiti balzam koji se nalazi u pakovanju da bi boja bila sjajna i da bi se dobro održala. A da krajevi ne bi izgledali suvi i krhki, nanesite masku za kosu jednom ili dvaput nedeljno. Za dodatnu negu, redovno utrljavajte nekoliko kapi ulja u krajeve (ili na suvu ili na mokru kosu), ali izbegavajte koren da kosa ne bi bila teška.\nPitate se da li vam ombre pristaje? Pitajte profesionalca: nađite Schwarzkopfovog frizera koji će vas posavetovati.\nOtkrijte: Posvetljivanje Bojenje Frizure i trendovi boja\nLedeno srebrno plava


Odbojka: 1st Division 2012/2013 uživo - rezultati, rasporedi, tabele - Livesport.com\nSA÷12¬~ZA÷DANSKA: 1st Division - Play Off¬ZEE÷bs0NsV6f¬ZB÷63¬ZY÷Danska¬ZC÷0bBILQDD¬ZD÷p¬ZE÷MeIk3ngo¬ZF÷2¬ZO÷0¬ZG÷2¬ZH÷63_bs0NsV6f¬ZJ÷11¬ZL÷/rs/odbojka/danska/1st-division/¬OAJ÷¬ZX÷05Danska 006Danska00400000000010001st Division023ay Off000¬ZCC÷0¬ZAF÷Danska¬~AA÷xQ10U7g5¬AD÷1365940800¬ADE÷1365940800¬AB÷3¬CR÷3¬AC÷3¬CX÷Bedsted¬ER÷Finale¬RW÷0¬AX÷0¬BX÷-1¬WQ÷¬WM÷BED¬AE÷Bedsted¬JA÷zNIgIpo2¬WU÷bedsted¬AS÷1¬AZ÷1¬BY÷2¬GRA÷0¬AG÷3¬BA÷25¬BC÷25¬BE÷25¬WN÷ISH¬AF÷Ishoj¬JB÷OxCysUN2¬WV÷ishoj¬GRB÷0¬AH÷0¬BB÷21¬BD÷19¬BF÷18¬~AA÷vuqcVmva¬AD÷1365262200¬ADE÷1365262200¬AB÷3¬CR÷3¬AC÷3¬CX÷Ishoj¬ER÷Finale¬RW÷0¬AX÷0¬BX÷-1¬WQ÷¬WM÷ISH¬AE÷Ishoj¬JA÷E7UpK6Gk¬WU÷ishoj¬AS÷1¬AZ÷1¬GRA÷0¬AG÷3¬BA÷25¬BC÷24¬BE÷22¬BG÷25¬BI÷15¬WN÷BED¬AF÷Bedsted¬JB÷dWJkJQVe¬WV÷bedsted¬GRB÷0¬AH÷2¬BB÷22¬BD÷26¬BF÷25¬BH÷15¬BJ÷10¬~\n1st Division uživo na Livesport.com. Ova stranica je o 1st Division 2012/2013, (Odbojka/Danska). Ukoliko tražite rezultate nekog drugog tamičenja sa imenom 1st Division, molimo odaberite sport iz glavnog menija ili kategoriju (country) na levoj strani.\nPratite 1st Division 2012/2013 za rezultate uživo, krajnje rezultate, rasporede i tabele! Livesport.com nudi kući/u gostima/sveukupne 1st Division 2012/2013 tabele i tabelu forme (poslednjih 5 mečeva),


Regija i Svijet | Bportal | Page 4\nMeđu uvjetima, po pisanju tamošnjih medija bliskih Aleksandru Vučiću, jeste i onaj o prekidanju specijalnih veza sa Republikom Srpskom. Ovaj uvjet naveden je pod tačkom dva. U prvom uvjetu od srbijanskih vlasti se, navodno, traži potpuna normalizacija odnosa sa Prištinom. Među preostlim uvjetima su i usklađivanje vanjskih politika EU i Srbije, sporazum o graničnim sporovima …\nIsmail je osvojio srca mnogih, a o njemu su pisali i ugledni svjetski mediji, nakon što je osvojio zlatnu medalju na Regionalnom prvenstvu Hrvatske u plivanju za invalidne osobe. Ismail plivanje trenira s mlađom sestrom Hanom, koja je rođena bez fizičkih nedostataka. Roditelji ih ponosno prate s tribina i, kako priznaju, ne prave nikakvu razliku …\nRast je uvjetovan manjom isporukom, a snažnom potražnjom. Analitičari procjenjuju da će rast biti nastavljen zbog nepovoljnih geopolitičkih kretanja i smanjenja proizvodnje u SAD. Američka banka Morgan Stanley najavljuje da će do 2020. barel nafte biti 90 dolara. Rast je uzrokovan velikim dijelom krizom u odnosima na Bliskom istoku, povlačenjem SAD iz nuklearnog sporazuma, te …\n- Oni nisu željeli priznati da sam ja nevin. Ja sam nevin, časni sude, uvijek sam to bio. Želim vam se zahvaliti jer se 27 godina borim za svoj život. Hvala vam što spašavate mene i moju porodicu. Potreban je hrabar sudija za ovakvu odluku – rekao je Bunn kojeg su preplavile emocije. Zaplakao je …\n- I dalje ćemo biti uz našu palestinsku braću, ne samo našim srcima, nego svim sredstvima kojima raspolažemo. Nikada nećemo dozvoliti da Izrael uzurpira Jerusalem – rekao je Erdogan u obraćanju na iftaru u Ankari s porodicama stradalih turskih vojnika (šehida). Oštro je kritikovao i Ujedinjene narode (UN) što nisu poduzeli ništa nakon izraelske brutalnosti …\nČelnici EPP-a su se sastali uoči Samita čelnika zemalja EU i Zapadnog Balkana koji će biti održan sutra, 17. maja, javlja BTA. Daul je rekao da Evropa ima odgovornost prema onome što se događa na Balkanu i da je u svačijem interesu da ova regija bude sigurna i prosperitetna. On je pohvalio bugarskog premijera Bojka …\nKako se navodi iz kabineta turskog predsjednika, Erdogan i Putin su razgovarali o premještanju ambasade SAD-a u Jerusalem kao i o napadima izraelskih policajaca na palestinske demonstrante u Gazi. Erdogan je tokom razgovora istakao da je krajnje sramotno da su Palestinci izloženi brutalnim napadima pred očima cijelog svijeta. Dvojica predsjednika su također razgovarala i o vanrednom …\nPolicija je prošle nedjelje uhapsila Zoru Kok (63) i zaplijenila 254 biljke marihuane, ali i 800 grama marihuane spremne za prodaju. Toj vremešnoj ženi to nije prvi susret sa drogom, pošto je u njenoj kući 2012. godine u policijskoj akciji “Morava” otkrivena slična laboratorija za uzgoj marihuane. Zbog tog djela je, pričaju komšije, njen suprug …\nS jedne strane trg Donalda Trumpa, sređena Ivanka Trump i nasmijana lica političara, vjerskih vođa i diplomata, a s druge strane neredi, prosvjedi, metci i više od 50 ubijenih prosvjednika. Američki predsjednik Donald Trump održao je obećanje iz svoje kampanje te, neovisno o nepovratnoj šteti koju je time vjerojatno nanio zadnjim nadama u dvodržavno rješenje, …\nNekoliko dana uoči svetog muslimanskog ramazana, izraelski ekstremisti su upali u kompleks džamija Al-Aksa u okupiranom Istočnom Jerusalemu. Kako navode bliskoistočni mediji, te kako je pokazuju snimci propalestinskih organizacija na društvenim medijima, upad se desio u nedjelju ujutro u jerusalemskom Starom gradu. Tada je veći broj izraelskih ekstremista, pod policijskom zaštitom, upao u kompleks trećeg …\n-Ono što snage izraelskog okupatora čine protiv našeg golorukog naroda, koji mirno protestuje u Gazi, je gnusan zločin pred očima svijeta. Osuđujemo masakr koji su danas počinile snage izraelskog okupatora, a to nije prvi zločin i prvi masakr - navodi se u saopćenju Ambasade. Ambasador Palestine u BiH Rezeq Namoora istakao je kako se ”od cijelog svijeta …\nU saopćenju palestinskog Ministarstva zdravstva u Gazi navodi se kako su Palestinci ubijeni tokom demonstracija organiziranih širom Pojasa Gaze. Izraelska vojska iz bespilotnih letjelica također, baca suzavac na palestinske demonstrante na granici Gaze, a protiv nekoliko hiljada demonstranata koristi i bojevu municiju. Sindikat palestinskih novinara saopćio je da je na granici Gaze izraelska vojska ranila …\nU okviru zvanične posjete Velikoj Britaniji, Erdogan se danas obratio učesnicima skupa u Chatham Hause, think tank organizaciji u Londonu. Vlasti SAD-a za danas su najavile da će otvoriti ambasadu u Jerusalemu kojeg je američki predsjednik Donald Trump ranije priznao kao glavni izraelski grad. -Još jednom odbacujemo tu odluku koja krši međunarodne norme i rezolucije …\nReporter AA s terena javlja da je na autocesti između Erzuruma i Bingola u mjestu Cat došlo do direktnog sudara minibusa i putničkog automobila. Na mjestu nesreće angažirane su nadležne policijske, medicinske i vatrogasne ekipe. Najmanje pet osoba je poginulo na mjestu nesreće, a deset povrijeđenih je zbrinuto u najbližoj bolnici. O silini sudara ponajbolje …\nMeđutim, u njegovom zlobnom naumu spriječila ga je jedna majka za koju se ispostavilo da je inače policajka koja trenutno nije bila na dužnosti. Katia da Silva Sastre (42) okomila se na napadača, 21-godišnjeg Eliveltona Neves Moreira koji je prema njima uperio oružje i iznenadila ga kada je izvadila iz torbe izvadila pištolj i ispalila …


Potvrđena optužnica protiv Zlatka Hujića\n/ Plus / Politika / Potvrđena optužnica protiv Zlatka Hujića\nBiscani.net22.11.2018. u 09:27\nTužilaštvo Unsko-sanskog kantona objavilo je na svojoj internet-stranici saopćenje u kojem stoji kako je Općinski sud u Bihaću potvrdio optužnicu Kantonalnog tužilaštva protiv Zlatka Hujića, tadašnjeg načelnika Općine Bosanski Petrovac zbog produženog krivičnog djela zloupotreba položaja ili ovlaštenja u sticanju s krivičnom djelom krivotovorenje službene isprave.\nPredmetnom optužnicom Zlatku Hujiću je stavljeno na teret postojanje osnove sumnje da je kao načelnik Općine Bosanski Petrovac u oktobru, novembru i decembru 2013. postupao suprotno Odluci o općinskom budžetu za tu godinu i odredbama Pravilnika o postupku direktonog sporazuma na način da je s građevinsko-monterskim poduzetnicima u Cazinu i Bihaću dogovorio izradu fasade, limarskih radova i oluka na zgradi na Trgu Šehida u Bosanskom Petrovcu i u tu svrhu zaključio ugovor o poslovnoj saradnji.


Pogođen SuperLOTO Jackpot: U Jelahu uplaćen listić vrijedan više od 980.000 KM - Klix.ba\nPogođen SuperLOTO Jackpot: U Jelahu uplaćen listić vrijedan više od 980.000 KM\n29.7.2014. u 14:26\nU subotu navečer, 26. jula 2014. godine u 59. kolu igre SuperLOTO, u emisiji koja se emitira uživo, pogođena je dobitna kombinacija od šest brojeva i odabrana crvena boja. Pogođen je SuperLOTO Jackpot u iznosu od 983.190,64 KM.\nSretni dobitnik je odigrao šarenicu od 10 kombinacija u iznosu od 7 KM na uplatnom listiću, te birao opcionalnu boju “crvena”.\nIzvučeni dobitni brojevi su: 9, 19, 26, 32, 33, 37, a dobitna kombinacija je uplaćena na prodajnom mjestu Lutrije BiH u Jelahu, u ulici Jelah bb, u srijedu, 23. jula u 09:32 sati.\nLutrija Bosne i Hercegovine, u skladu sa Pravilima SuperLOTO objavila je privremeni izvještaj dva dana nakon obavljenog izvlačenja, a konačni izvještaj će objaviti u roku od sedam dana od objave privremenog, nakon čega dobitnik stiče pravo naplate dobitka u centrali Lutrije Bosne i Hercegovine.\nRok za naplatu dobitka je 30 dana od dana objave konačnog izvještaja.\nLutrija BiH jackpot loto\nSedmični dobici 4. vanrednog kola TV BINGA: Sretno uplatno mjesto u Bihaću\nHrvatski ministar Grčić: Pelješki most je Hrvatskoj apsolutni prioritet\n29.07.2014. u 14:36\nU Gazi Husrev-begovoj džamiji poklonjena hatma dova šehidima Bosne i Hercegovine\n29.07.2014. u 14:23


Vrijednost kineskih dionica pala je dodatnih 7,63 posto u utorak, nakon što su dionice jučer pale devet posto, zbog čega je prvi radni dan u sedmici za globalne berze nazvan “crni ponedjeljak”.\nReporter Al Jazeere Adrian Brown javio je iz Pekinga da je Vlada Kine pokušala ohrabriti investitore investirajući državna sredstva na berze i dozvoljavajući penzionim fondovima da kupuju dionice, ”ali sve što je Vlada do sada pokušavala je propalo”.\n“Evropske berze blago su se oporavile nakon jučerašnjeg ‘crnog” ponedjeljka. Takvo kretanje akcija je, međutim, možda kratkog daha, budući da su dionice u Kini nastavile da tonu”, navodi Markus Huber, analitičar brokerske kuće Peregrine & Black.\nGlavni razlog za to što je pad vrijednosti kineskih dionica izazvao tržišne potrese u azijsko-pacifičkoj regiji, gdje se nalazi većina kineskih trgovinskih partnera, je ”strah da je usporavanje kineske ekonomije veće nego što Vlada govori”, javio je Brown.


Vreme 1058 - SAD – budzetski deficit i prezaduzenost: Predinfarktno stanje\nSAD – budžetski deficit i prezaduženost >\nBudžet SAD za tekuću godinu izglasan je posle žestoke rasprave u poslednji čas. Mnogi analitičari smatraju, međutim, da je to bila tek pretpremijera za igru nerava koja predstoji prilikom kongresne rasprave o gornjoj granici do koje SAD smeju da se zaduže, a limit je 14,3 biliona dolara i mogao bi da bude probijen sredinom maja\nProšle nedelje jedna novinarka CNN-a, govoreći o svađi između demokrata i republikanaca o budžetu za tekuću godinu i dužničkim problemima Sjedinjenih Američkih Država, rekla je da je nedavno bila u Parizu i kako je za Amerikance u Evropi sve postalo skuplje, jer je dolar sve slabiji. I to iako se Evropska unija nosi sa de fakto bankrotstvom i Grčke i Irske i Portugala, ali, eto, Evropljani su uspeli da se dogovore kako da prevaziđu probleme i sačuvaju evrozonu. Ona je rekla da bi bila prava "blamaža" svetskih razmera ako u američkom Kongresu ne bude postignut dogovor o budžetu, o kome se raspravlja od oktobra.\nDOGOVOR JE POSTIGNUT: Obama pred turistima u Linkolnovom centru\nDo blamaže nije došlo, demokrate i republikanci uspeli su da postignu sporazum jedan sat pre isteka definitivnog roka za izglasavanje budžeta koji je isticao prošlog petka u ponoć. Da nisu uspeli, dogodio bi se takozvani shutdown, ili kako neki kažu "infarkt države", to jest vlada bi bila nelikvidna. To bi u praksi značilo da oko 800.000 zaposlenih u javnoj službi ne bi dobijalo platu, zatvorili bi se muzeji, nacionalni parkovi, a ni vojnici, pa ni oni u Iraku ili Avganistanu, ne bi mogli da budu isplaćeni, sve bi to imalo uticaja na berzu, na privredu, na bankarski sistem. To se poslednji put dogodilo pre petnaest godina dok je predsednik bio Bil Klinton. Uprkos tome, Klinton je reizabran.\nMUZEJI IPAK RADE, ALI...: Upravo imajući to u vidu, republikanci koji su tražili najradikalnija budžetska kresanja u istoriji SAD na kraju su ipak popustili, jer su ispitivanja javnog mnjenja pokazivala da bi glasači u predizbornoj godini za finansijski kolaps države u većoj meri optužili njih nego demokrate. Tako je predsednik Barak Obama mogao u nedelju da se ozarenog lica pojavi na deset minuta u Linkolnovom memorijalnom centru u Vašingtonu i rukuje se sa iznenađenim posetiocima. "Centar je danas otvoren zahvaljujući tome što je Kongres uspeo da prevaziđe svoje nesuglasice", rekao je Obama i dodao da je to "vid buduće kooperacije, koju ćemo, nadajmo se, ubuduće ponovo imati prilike da vidimo".\nDa će to baš tako biti, malo ko veruje. Kod budžeta koji iznosi 3,8 biliona dolara, pri očekivanom deficitu od 1,6 biliona, republikanci koji su prethodno tražili da se do kraja finansijske godine koja ističe u septembru uštedi 61 milijarda, našli su se na kraju sa demokratama na 38,5 milijardi. I jedni i drugi su se posle iscrpljujućeg cenjkanja proglasili pobednicima: republikanci govore o "istorijskoj" prekretnici u borbi protiv enormnih državnih dugova, a demokrate opet, nekako samozadovoljno, da nisu popustile pred "ideološkim" atacima konzervativaca, religiozne desnice predvođene republikanskom frakcijom "Čajanka" (Teaparty), koji su zahtevali da se, na primer, brišu sredstva za državne programe za planiranje porodice, to jest abortuse, ili da se smanji finansiranje Obamine reforme zdravstvenog sistema.\nMnogi stručnjaci smatraju da zemlja od dogovorenih budžetskih ušteda zapravo nema nikakve koristi: u nekim sektorima i regijama ona bi mogla da zaustavi tek opipljivi privredni zamah, dok sa druge strane ne predviđa nikakve mere za dugoročno smanjivanje prezaduženosti SAD.\nPRETPREMIJERA: Ipak, prava bitka tek predstoji. Neki analitičari smatraju da je žestoko prepucavanje oko budžetskih ušteda tek pretpremijera za igru nerava koja predstoji prilikom kongresne rasprave o gornjoj granici do koje SAD smeju da se zaduže. Trenutni limit iznosi 14,3 biliona dolara i prema ministru finansija Timotiju Gajtneru biće dosegnut sredinom maja, a možda nekim knjigovodstvenim akrobacijama može da bude produžen do početka jula. Niko ne može ni da zamisli da dogovor neće biti postignut, jer bi u suprotnom u SAD zavladale okolnosti kao u Grčkoj – Amerika bi bila insolventna, državne obveznice ne bi ništa vredele, dolar bi doživeo krah.... Gore nego kod shutdowna.\nSve se to dešava u predizbornoj godini. Republikanci bi mogli da za svoju kooperativnost zahtevaju promene u sistemu za socijalnu zaštitu starih i siromašnih ljudi. Veliki ustupci u socijalnoj i zdravstvenoj politici svakako bi, međutim, negativno uticali na i inače uzdrman Obamin rejting. Pojednostavljeno: jedno od najvećih Obaminih obećanja američkim glasačima bilo je da će po socijalnim pitanjima Ameriku učiniti evropejskijom. Od oreola mesije koji je došao da popravi stanje u SAD i u čitavom svetu nije mnogo ostalo. Na Obamu se zalepio imidž obazrivog, pragmatičnog političara. Upravo u tome aktuelni predsednik vidi sada šansu da bude reizabran, kao neko ko mirno vodi zemlju kroz uzburkane vode. "Mi konačno moramo da naučimo da živimo u skladu sa svojim mogućnostima", izjavio je Obama. Nije baš popularan izborni slogan.\nPoezija u Avganistanu >\nŽivot je plivanje u bazenu trenutka\nLicemerna zabrana burke\nČekajući »afričko proleće«


RSS - Ideale 2010 - Proizvodnja\nPostignut cilj je puna integracija konfiguracijskih procesa uz pomoć upravljačkog softvera Ideale2005\nSOFTWARE - ERP Ideale 2010 - Ideale 2010 - Proizvodnja\nModul „Radni nalozi“ omogućava, na osnovu porudžbina klijenta, kreiranje plana proizvodnje. Jedan nalog može biti generisan:Od jednog ili više redova porudžbina klijentaOd jednog ili više artikala koji se nalaze u manjku na zalihama na zadati datumOd jednog ili više artikala koji proizilaze iz modula predviđanja prodaje a koja se odnosi na neki vremenski period U prvom slučaju radi se o kompaniji koja radi na principu Make to order, u drugom pak slučaju koja radi na principu Make to stock, u trećem se radi o firmi koja radi na osnovu predviđanja (Make to stock), i u poslednjem su takođe kompanije koje rade npr delimično na osnovu zaliha a delimično na bazi porudžbina (Assembly to order). Radni nalozi mogu biti za jedan ili više proizvoda, i moguće ih je grupisai ili po klijentu ili po nalogu za prodaju.Modul omogućava upravljanje proizvodnim nalogom takođe kao i grupom artikala za proizvodnju za neki određen datum.Postoje procedure koje omogućavaju vrednovanje situacije (privremene i krajnje) naloga i vršenja analize troškova iste, kako unapred takon i na kraju.


uredjivanje teksta 2\nU ovom nastavku HTML udzbenika cete nauciti jos neke cake oko uredjivanja teksta.\nKao prvo da vidimo kako mozemo da predjemo u novi red ili zapocnemo novi pasus. Kad pisete tekst u Notepad-u prelazak u novi red se postize pritiskom na taster ENTER (ili RETURN). Medjutim ovo nece dovesti do prelaska u novi red i na vasoj HTML stranici. Naime, da bi vas browser presao u novi red, to mu morate eksplicitno narediti odgovarajucim tagom. Tag za prelazak u novi red je
 tag. On ne zahteva odgovarajuci zavrsni tag (sto je i razumljivo).\nPrelazak u novi pasus se postize
 tagom. On ima isto dejstvo kao i prethodni tag s tom razlikom sto ce napraviti mali razmak izmedju redova. Na kraju pasusa mozete staviti i njegov zavrsni tag, ali vecina browsera ga ne zahteva, tako da ga slobodno mozete izostaviti.\nTekst se po defaultu poravnava uz levu marginu. Centriranje pasusa ili poravnanje pasusa uz desnu marginu se postize align atributom. Align atribut moze imati tri vrednosti:\nDakle, odgovarajuci tagovi za svako od navedenih poravnanja treba da izgledaju ovako:\nAko vam cak ni prelazak u novi pasus nije dovoljan da naglasite prelazak na neku novu celinu unutar vase stranice, najbolje resenje bi bilo da povucete jednu horizontalnu liniju, poput linije iznad ovog pasusa. Liniju mozete povuci pomocu
 taga. Ovaj tag crta tanku sivu liniju preko cele stranice. Ako niste zadovoljni izgledom ove linije i za to ima leka. Naime i ovaj tag moze sadrzati odgovarajuce atribute kojima mozete regulisati izgled vase linije.\nAko ne zelite da vasa linija bude zasencena vec potpuno crna stavite atribut noshade. Ako niste zadovoljni dimenzijama vase linije, njih mozete promeniti pomocu dva atributa: size i width. Atributom size odredjujete debljinu linije u pikselima, a atributom width odredjujete duzinu linije ili u pikselima ili u procentima sirine stranice. Ovaj tag takodje moze sadrzati align atribut kojem mozete dodeliti iste vrednosti kao i za pasus. Boju linije mozete regulisati pomocu color atributa na vec opisani nacin za definisanje boja u HTML dokumentima.\nTako naprimer, ako zelite da povucete nezasencenu crvenu liniju koja ce biti centrirana i cija ce debljina iznositi 6 piksela a protezace se preko 50% sirine stranice, treba da napisete:\ni dobicete sledecu liniju:\nNetscape Navigator ne podrzava atribut color za horizontalne linije.\nU Navigatoru ce ova linija biti siva.\nNemojte zaboraviti da stavite simbol za procente (%) u width tagu, inace ce vas browser misliti da ste mu zadali sirinu linije u pikselima a ne u procentima sirine stranice.\nOne nacifrane linije koje ste vidjali na nekim web prezentacijama nisu zadate ovim tagom, vec predstavljaju slike ubacene pomocu jednog drugog taga, o kojem cu pricatu u odeljku o ubacivanju grafickih elemenata u web prezentaciju.\nU obicnim editorima teksta taster "TAB" sluzi za uvlacenje (engl. indent) teksta tj. za ostavljanje odredjenog broja praznih mesta na pocetku reda (obicno se uvlaci prvi red pasusa). U notepad-u takodje mozete uvuci red pritiskanjem tastera "TAB" medjutim ovo nece imati nikakvog efekta na tekst koji ce biti prikazan u vasem browser-u (bas kao sto je bio slucaj i sa prelaskom u novi red). Medjutim i u HTML dokumentu mozete uvuci red za odredjeni broj mesta koriscenjem sledece oznake: Ova oznaka ostavlja jedno prazno mesto. Ako ocete da ostavite pet praznih mesta jednostavno stavite pet ovakvih oznaka jednu za drugom odvojenih tackom-zarezom: U sledecm primeru sam stavio pet ovakvih oznaka na pocetak "pasusa" :\nxxxx xxxx xxxx xxxx xxxx xxxx xxxx xxxxx xxxx xxxxx xxxx xxxxx x xxxxx x xxxxxx xxx xxxx xx xxxxx xx x xxxxx xxxxxxxx xxxxxxx x x xxxxxxxx xxxx xxxxxx xxxxx xxxx xxxxxx xxxxxxx xxxxxx xxx xxxx xx xxxxxxx x x xxxxxxxxxxxx xxxxx.\nA odgovarajuci HTML kod izgleda ovako:\nxxxx xxxx xxxx xxxx xxxx xxxx xxxx xxxxx xxxx xxxxx xxxx xxxxx x xxxxx x xxxxxx xxx xxxx xx xxxxx xx x xxxxx xxxxxx xx xxxxxxx x x xxxxxxxx xxxx xxxxxx xxxxx xxxx xxxxxx xxxxxxxxxxxxx xxx xxxx xx xxxxxxx x x xxxxxxxxxxxx xxxxx.\nU sledecem odeljku udzbenika naucicete kako da pravite numerisane i nenumerisane liste u svojim HTML dokumentima.\nuvod u html dodavanje boja uredjivanje teksta liste linkovi\nweb grafika tabele tabele 2 marquee kraj


E, ovo je VIP loža! | Mondo Portal\n20. septembar, 21:00\nE, ovo je VIP loža! 6 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nFudbal 30.09.2014. / 22:00 22:03\nE, ovo je VIP loža!\nAutor mondo.rs 30.09.2014. / 22:00 22:03\nUtakmici Lige šampiona Pari sen Žermen - Barselona prisustvuju Bijonse, Džej Zi, Dejvid Bekam, Fabio Kanavaro, Didije Dešan...\nFotoreporter agencije AP u loži Parka prinčeva je "uhvatio" čitavu plejadu bivših fudbalskih asova i aktuelnih zvezda muzičke industrije, kako uživaju gledajući duel Pari sen Žermena i Barselone.\nPosebno atraktivan je gornji red, u kome sedi bračni par Bijonse - Džej Zi, koji sa nestrpljenjem očekuju početak NBA sezone, a pored njih bivši as Los Anđeles Galaksija, Real Madrida i Mančester junajteda, Dejvid Bekam.\nPrema najsvežijim podacima sa interneta, ukupan imetak tog trija procenjuje se na oko 1,4 milijarde dolara. "R'n'b" diva i hip-hop mogul vrede nešto više od milijarde, a popularni Beks 350 miliona.\nbijonse dejvid bekam liga šampiona pari sen žermen jay z\n02.10.2014. / 10:33\nsve satanista do sataniste.....\n01.10.2014. / 10:52\nNije Kaha Kaladze. Od bivših fudbalera bili su Kanavaro, Beks, Didije Dešan i moćni Sabri Lamuši (učesnik polufinala na Old Trafordu 1996, ali nije šutirao penal protiv Čeha).\n01.10.2014. / 07:44\nnesretni Kaladze, slava ga kostala gubitka burazera\nUpravo gledate REKORDNE NAGRADE ZA OI u Tokiju: Zlato vredi 50.000 evra, srebro 45.000! 7 Ostalo Pre 6 h Ministar sporta i omladine Vanja Udovičić kaže da Srbija postaje lider ne samo u regionu, "već i u svetu" što se...\nUpravo gledate Partizan - AZ Alkmar 2:2 (golovi) 1 Ostalo Pre 21 h Četiri gola, crveni, penal... Partizan je gubio, preokrenuo, stvarao šanse, i na kraju primio gol sa igračem više....\nUpravo gledate Partizan - AZ Alkmar 2:2 (Miron Boadu) 2 Ostalo Pre 22 h Radost igrača i navijača Partizana kratko je trajala, nakon gola Natha za 2:2. AZ Alkmar je sa desetoricom stigao do...\nUpravo gledate Partizan - AZ Alkmar 2:1 (gol Natha) 0 Ostalo Pre 22 h Bibras Natho nosi Partizan. Pogledajte kako je postigao drugi gol na meču protiv AZ Alkmara u 1. kolu Lige Evrope.\nUpravo gledate Partizan - AZ Alkmar 1:1 (penal i gol) 2 Ostalo Pre 22 h Partizan je izjednačio protiv AZ Alkmara golom Bibrasa Natha iz penala. Prethodno je oboren Umar Sadik.\nUpravo gledate Partizan - AZ Alkmar 0:1 (vodeći gol holandske ekipe) 2 Ostalo Pre 23 h Pogledajte sjajnu akciju AZ Alkmara koju su gosti u Humskoj pretvorili u vođstvo.


Faktor | Elektronska učionica za djecu na Pedijatrijskoj klinici\nObjavljeno: 04.10.2018. u 12:52\nElektronska učionica opremljena je sa osam tablet računara\nŠkola u bolnici maksimalno se prilagođava djetetovom zdravstvenom i psihofizičkom stanju i pri tom primjenjuje savremene nastavne metode, sredstva i oblike rada\nUručenju opreme prisustvovali su ministar za obrazovanje, nauku i mlade Kantona Sarajevo Elvir Kazazović, pomoćnica ministra za informatizaciju, obrazovanja i nauke Azemina Njuhović, direktorica Osnovne škole "Vrhbosna" Erzumana Fukelj, koordinatorica projekta Marija Božić Tičić, direktor Comtradea Adnan Subašić, te predstavnici KCUS-a.\n- Ovom prilikom se zahvaljujemo upravi Pedijatrijske klinike jer su napravili još jedan korak naprijed i omogućili djeci da na ovaj način budu aktivnije uključeni u nastavni proces. Profesori će korištenjem e-učionice djeci pružati edukativnu pomoć kako bi im dani provedeni u bolnici bili što bezbolniji, opušteniji i zanimljiviji. Nastava će se odvijati prema zdravstvenom stanju djeteta u učionici ili u sobi, a učenje će biti individualno ili u manjim grupama, što će rezultirati bržim i lakšim uključivanjem učenika u nastavu nakon završetka liječenja - istakao je ministar Kazazović.\n- Škola u bolnici na ovaj način učenje maksimalno prilagođava djetetovom zdravstvenom i psihofizičkom stanju i pri tom primjenjuje savremene nastavne metode, sredstva i oblike rada. Ova škola pridonosi humanizaciji bolničkog liječenja djece, pružajući im podršku provođenjem nastavnog programa inovativnim pristupom uz korištenje modernih tehnologija, a uz kontinuiranu saradnju s medicinskim djelatnicima i upravom Kliničkog centra Univerziteta u Sarajevu, pojašnjeno je tokom današnjeg uručenja donacije.\nPredstavnici Klinčkog centra zahvalili su se donatorima jer će ovi tableti omogućiti interaktivno učenje uz podršku infromacijskih tehnologija svim učenicima koji su dugotrajno hospitalizirani na odjelu Pedijatrijske klinike. Pored primarne medicinske pomoći koju dobija svako dijete, njima je potrebno pomoći i da savladaju svakodnevne prepreke i osjećaj odvojenosti.\n- Osnovni zadatak ove škole je da djeci za vrijeme liječenja omogući da prate nastavu u onolikoj mjeri koliko to dozvoljava njihovo zdravstveno stanje. Djeca se po povratku iz bolnice na taj način mogu lakše uključiti u redovan nastavni proces - istakla je Fukelj.\nPrema riječima direktora Comtrada Subašića, implementacija elektronske učionice pomoći će djeci da aktivnije učestvuju u nastavi i u velikoj mjeri doprinijeti podizanju stepena odgojno-obrazovnog rada, te pospješiti komunikaciju između učenika i nastavnika.\nU narednom periodu bit će obuka za nastavni kadar koji će svojim pedagoškim pristupom djeci približiti način korištenja elektronske učionice, navodi se u saopćenju Vlade KS.\nElvir KazazovićPedijatrijska klinikaškola\nSPUS traži smanjenje školarine\nNezadovoljni mjerama u školama: Roditelji izašli na ulice Mostara, zahtijevaju "normalno školovanje"\nMuftija za Australiju


U NIŠU UHAPŠENO ČETVORO ZBOG MITA: Jedan izdavao lekarska uverenja bez pregleda, ostali mu pomagali\nUŽASNO! DAČIĆEVO KUMČE (12) SASLUŠANO U TUŽILAŠTVU: Pijani tata me skidao 13\t29\nLEGIJA HTEO DA UBIJE ČUMETA PO SVAKU CENU! ŽABAC OTKRIO KAKO MU JE NUDIO 16\t42\n01.11.2018. 16:15h 01.11.2018. 16:20h\nPolicija u saradnji sa Posebnim odeljenjem za suzbijanje korupcije Višeg javnog tužilaštva u Nišu uhapsila je 4 osobe zbog postojanja sumnje da su izvršile krivična dela primanje mita i primanje mita podstrekavanjem, saopštio je MUP.\n"Uhapšeni su M. Ž. (1958), zaposlen u matičnoj službi Gradske uprave Pirot, i lekar A.I. (1980) iz Dimitrovgrada koji se sumnjiče za primanje mita, kao i D.M. (1979) iz Dimitrovgrada i V.I. (1952) iz Ćuprije koji su osumnjičeni za primanje mita podstrekavanjem. Kako se sumnja, D.M. i V.I. su u protekle dve godine podstrekavali A.I. da za novac izdaje lekarska uverenja bez lekarskih pregleda za osobe iz Srbije za koja su mu njih dvojica dostavljali podatke", piše u saopštenju.\nHAPŠENJE KOD NIŠA: Radnik Srbijašuma pao zbog mita\nPAO KORUMPIRANI DOKTOR IZ NOVOG PAZARA: Uhapsili njega, ali i četvoro koji su mu davali pare i poklone\nUHAPŠEN LEKAR VMA ZBOG PRIMANJA MITA: Tražio 200 evra od pacijenta da mu overi nalog za putne troškove\nUŽASNO! DAČIĆEVO KUMČE (12) SASLUŠANO U TUŽILAŠTVU: Pijani tata me skidao i dodirivao! Brat me mazio kao da mu nisam sestra 13\t29


Prijem organizatora Prvog Valjevskog polumaratona - Valjevo\nPrijem organizatora Prvog Valjevskog polumaratona\nPosted by: REDAKCIJA VALJEVSKA POSLA in Valjevo 20. June 2018.\tComments Off on Prijem organizatora Prvog Valjevskog polumaratona\nNa današnjoj konferenciji za novinare, gradonačelnik dr Slobodan Gvozdenović, primio je organizatore Prvog Valjevskog polumaratona, koji je opravdao očekivanja učesnika, organizatora i Valjevaca. Iz budžeta grada izdvojeno je 350 hiljada dinara za ovu manifestaciju. Gradonačelnik je prepoznao značaj ove manifestacije, pa je osim novčane pomoći grad ustupio na korišćenje salu Skupštine grada za presvlačenje učesnika, kao i pomoć oko administrativnog dela organizacije.\n„Hvala sportskom društvu i ljudima iz udruženja „Varatonac“ na zaista nesebičnom trudu, koji su uložili da Valjevo 10. juna bude centar svih atletskih dešavanja u Srbiji. Održana je spektakularna trka polumaratona, kakvu do sada nismo imali u ovom gradu. Ovo je prvi put da grad organizuje takav jedan atletski događaj sa ljudima koji se amaterski ali punog srca i sa velikom željom bave ovakvim starima. Posebnu zahvalnost dugujemo Radoslavu Simiću sa RTS-a, koji je prenosio polumaraton sa platoa ispred bivšeg hotela „Narcis“. Ova manifestacija treba da postane tradicionalna i mi ćemo je uvrstiti u kalendar sportskih manifestacija i događaja za iduću godinu s tim što ćemo se i sledeće godine osloniti na iste ljude koji su položili ispit sa odličnom ocenom, kada je organizacija u pitanju. Želim da se zahvalim i medijima koji su propratili polumaraton kao i učesnicima, kojima je možda kiša malo omela poslednje trenutke trke ali to je sastavni deo ovakvih sportskih dešavanja. Nadam se da su svi učesnici zadovoljni i da nije bilo povreda, incidenata i slično. Svesni smo činjenice da maltene svi gradovi u Srbiji imaju svoje polumaratone i maratone i Valjevo mora da ide u korak sa vremenom i ne sme da kaska i zaostaje, niti da dozvoli da bude kasaba sa 100 hiljada stanovnika. Pokazaćemo svima da smo spremni i sposobni da organizujemo takvu jednu manifestaciju,“ istakao je gradonačelnik\nVioleta Pavlović, član udruženja „Varatonac“ ističe da je polumaraton rezultat inicijative mladih ljudi i entuzijasta iz Valjeva: „Valjevo je, 10. juna, zaista bio centar svih sportskih aktivnosti i taj dan su svi putevi vodili u Valjevo. Na trci su učestvovali svi prijavljenii trkači, njih 400, iz zemlje ali i iz inostranstva, iz Slovenije, Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Crne Gore pa čak i sa Kube. Održana je polumaratonska trka od 21 kilometar, trka zadovoljstva od 10 i po kilometara, kao i trka za najmlađe sugrađane u dužini od 500 metara. Kako je bio veliki broj učesnika iz drugih gradova Srbije, smeštajni kapaciteti bili su puni što nam je posebno drago, jer ova manifestacija nema samo sportski značaj već i privredno-turistički. Mi, kao organizatori, smo se potrudili da trkači iz drugih gradova i država vide Valjevo u najboljem svetlu i da se raduju sledećem dolasku u naš grad. Preko godinu dana samo radili na organizaciji polumaratona, nimalo nije bilo lako, ali najvažnije je da je krajnji rezultat pozitivan. Veliku zahvalnost dugujemo gradu Valjevu, dr Slobodanu Gvozdenoviću pre svega, koji je prepoznao značaj ove manifestacije i pomogao nam da istu realizujemo. Takođe bih se zahvalila i preduzeću „Antikor“ iz Valjeva kao i plesnoj školi „Studio M“ i Ljubiši Milutinoviću, koji su nam pružili nesebičnu podršku i pomoć, ali i mnogim drugim ljudima koji su nam bili prijatelji i partneri trke, bez kojih zaista ne bi mogli da organizujemo na ovako zavidnom nivou. Takođe veliku pomoć, nama i učesnicima na stazi, pružili su i volonteri. Njih 70 bilo je angažovano na različitim pozicijama, na deljenju slatkih paketa, deljenju medalja, na okretnim stanicama, koje su jako bitne za trkače tokom trke. Volonteri su pokazali da su dorasli zadatku i mi smo im jako zahvalni i nadamo se da ćemo i dogodine sarađivati i da će biti još veći broj volontera na samoj stazi. Zahvaljujem se i građanima Valjeva koji su izašli taj dan u velikom broju da podrže događaj.“\n„ Nakon polumaratona, čuju se samo pozitivni komentari i sugestije, zbog čega smo mi izuzetno srećni. Učesnici su zadovoljni trasom, koja je bila malo zahtevnija, ali je dopustila trkačima da vide lepote Valjeva, da upoznaju Valjevce i da vide koliko smo mi srdačan i gostoprimljiv narod. Želeo bih još jednom da čestitam pobednicima i da ih pozovem da i sledeće godine trče sa nama. U muškoj kategoriji na 21 km zasluženo prvo mesto zauzeo je Miloš Milosavljević, a za njim Aleksandar Adžić i Novica Stojanović. U ženskoj kategoriji prvo mesto zauzela je Valjevka Katarina Radovanović, druga je Jelena Ivković, a treća Nataša Radulović. U muškoj kategoriji na 10 km prvo mesto zauzeo je dobro poznati maratonac, Valjevac Saša Antić, drugi je Dragan Nikolić i treći Đorđe Ivanoivić, a u ženskoj prvoplasirana je Milica Živanović, druga je Jelisaveta Jovičić, a treća Aleksandra Radojčić,“ dodao je predsednik udruženja „Varatonac, Nikola Novaković.\nGradonačelnik Valjeva Valjevo Valjevski polumaraton\t2018-06-20\nTagged with: Gradonačelnik Valjeva Valjevo Valjevski polumaraton\nPrevious: U Valjevo stigao pravi borac protiv celulita i sportskih povreda!\nNext: Besplatne edukativne radionice za lakše zaposlenje mladih iz Valjeva


ŽELJKINA MATEMATIKA! Cvijanović: Govore da živimo sve gore, a obaramo rekorde u broju zaposlenih - GlobalCir\nPredsjednica Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je večeras da u zemlji kakva je BiH, u kojoj jedan nivo vlasti nanosi štetu drugom nivou vlasti, umjesto da rade zajedno na ekonomskim pitanjima, ne može biti brzog napretka.\nCvijanovićeva je ocijenila da brži napredak zahtijeva mnogo više napora, ali da je to nemoguće u zemlji kakva je BiH.\nOna je naglasila da je bilo teških trenutaka za RS u prethodnom periodu, ali se predano radilo da se to prevaziđe, uprkos blokadama SDS-a i PDP-a, koji su dio vlasti na nivou BiH i koji su mogli da oslobode značajna sredstva za institucije i građane Republike Srpske.\nOna je podsjetila da je RS za ovu godinu trebala da povuče minimum 150 miliona KM od MMF-a za budžet, da je zbog neusvajanja izmjena Zakona o akcizama RS oštećena za najmanje 80 miliona KM, a FBiH za mnogo više.\n“Ako tih para ne bude zamrijeće ta vrsta aktivnosti – gradnja puteva i auto-puteva. O tome su trebali misliti na nivou BiH malo više. Činjenica je da bi mi zarobljenim sredstvima mogli riješiti i sredstva poslodavcima za zapošljavanje 40 miliona KM, predviđena su sredstva za podršku bankarskom sektoru, podrška razvojnim politikama Republike Srpske. Dakle, 160 miliona KM je na čekanju samo zato što neko u parlamentu to sve blokira”, rekla je Cvijanovićeva za ATV.\nCvijanovićeva je navela da je i značajno manje sredstava povučeno za zaduživanje u odnosu na iznos koji će biti vraćen.\n“Do kraja godine za povećanje penzija od tri odsto za predstojeća tri mjeseca izdvajamo dodatnih 7,5 miliona KM. Na godišnjem nivou to povećanje nas košta 30 miliona KM, a mi ćemo penzije povećati za još dva odsto, znači ukupno pet. To znači da će biti novca i obaveze će biti izvršavane”, rekla je Cvijanovićeva.\nOna je podsjetila da je Republika Srpska prošle godine zabilježila privredni rast od 3,5 odsto i da je to sigurno pozicija broj jedan u cijeloj regiji.\n“Ako posmatramo i neke druge stvari, na primjer, broj zaposlenih i tu bilježimo povećanje i ostvarili smo rekordne brojeve, a to znači više od 260.000 ljudi od kada se broj zaposlenih registruje kao statistika za Republiku Srpsku. Isto tako, najniže su brojke kada je riječ o nezaposlenost, i tu imamo određene pomake”, navela je premijerka RS.\nOna je navela da svakako ima problema koje treba rješavati i da će ih biti još mnogo, ali neće stvari da posmatra na način da u RS ništa ne funkcioniše, a svugdje u regiji je dobro, jer to nije tačno.\n“Najniža plata u RS približna je najnižoj u Federaciji BiH. Kada se gleda pojedinačno po kategorijama, troškovi života u Srbiji, Crnoj Gori, Makedoniji nisu niži u odnosu na ovdašnje. Ne kažem da je to dovoljno, ni da je sjajno, ali ne možemo da kažemo da građani Republike Srpske žive sve gore. Jer ako žive sve gore, onda ne bismo imali rekordan broj zaposlenih u odnosu na sve ove periode koje smo imali iza nas”, naglasila je Cvijanovićeva.\nOna smatra da bi svi u Republici Srpskoj trebalo da rade mnogo više da bi privredni rast mogao da bude pet odsto i više.\n“Naš cilj je minimum pet odsto sa 2020. godinom, a evidentnije pomake očekujemo kada rast bude sedam do 7,35 odsto. Da je to tako lako izvodljivo, onda bi svi odskočili, a Republika Srpska bi stajala”, rekla je premijer Srpske.\nOna je navela da su ovi pokazatelji trendovi koji su opšti u regiji, čak i u nekim državama koje su članice EU, kao što je Slovenija i Hrvatska.\n“Ja ne tvrdim da je situacija ovdje sjajna i dobra, ali nije ništa lošija u odnosu na ostatak regije. Ako je situacija loša, kako to neki stalno govore, kako to da mi ove godine plaćamo mnogo bolje nego prošle godine, a nemamo ni MMF, ni Svjetsku banku čija su sredstva bila planirana”, upitala je Cvijanovićeva.


Delovanje rabina u životu zajednice : govor rabina Pinhasa Halevi Kelera, predsednika Komiteta za religiju i kulturu Saveza rabina Kraljevine SHS, prigodom konferencije rabina održane 3. i 4. dana meseca Tamuza 5686 godine (15-16 juni 1926.) u gradu Zemunu\nRabbi's work in community life: Speech by Rabbi Pinhas Halevi Keller, President of the Committee for Religion and Culture of the Federation of Rabbis of the Kingdom of Serbs, Croats and Slovenes, on the occasion of the Conference of Rabbis held on the 3rd and 4th day of Tammuz in 5686 (June 15-16, 1926) in Zemun\nfull text (168.3Kb)\nTekst govori o važnoj ulozi rabina u jevrejsko zajednici, o iskušenjima, izazovima i problemima sa kojima se on suočava u vrijeme opšte sekularizacije i modernizacije. Rabin Keler u govoru iznosi niz problema koje uočava u delovanju jevrejskih zajednica i pojedinaca u Kraljevini SHS. Prema njegovom viđenju, problemi su nastali kao rezultat sukoba između religioznog i sekularnog načina života članova jevrejskih zajednica. Rabin Keler konstatuje da su rabini u Kraljevini SHS pristalice konzervativne struje i kaže: "Kao rezultat ratova i eksperimenata [unutar Jevrejstva] u poslednjih 100 godina, rabini su došli do saznanja da je jedini istiniti put - put Tore koji nam omogućuje da sačuvamo osnovne pojmove naše vere". Keler smatra da tim putem treba nastaviti i da pripadnici jevrejskih zajednica trebaju ulagati više napora. On preporučuje da se odmah isprave loše navike i ponovno uvede kašrut; da u svakoj većoj zajednici postoji mikve; da se zatraži od Saveza da pošalje odluku svim zajedni...cima po pitanjima religiozne prirode koja se odnose na žene i za koja mogu biti nadležni samo rabini. Smatra da novi zakon koji Savez jevrejskih zajednica Kraljevine SHS treba da predloži vladi ponižava čast i slobodu rabina kao verskih vođa zajednica. U tom smislu pominje nadrabina dr Isaka Alkalaja, koji se "borio kao lav" da bi ispunio želju "našeg Oca na Nebu," ali je bio zamoljen da ništa ne čini jer se uvidelo da su stavovi rabina i svetovnih vođa toliko različiti i da je skoro potpuno nemoguće da se razreše. Rabin Keler hvali aktivno publikovanje knjiga, članaka i govora rabina u jevrejskim novinama kao aktivnost koja je namenjena održanju jevrejske vere i kulture, ali se žali da se ta aktivnost finansijski ne podržava u dovoljnoj meri i traži više sredstava za održavanje duhovnih potreba kako od lokalnih tako i od inostranih jevrejskih organizacija. Keler žali za gubitkom religioznosti - po njemu tek retki članovi još održavaju Šabat i micve Tore, kao i čast koja treba da se ukazuje rabinu; traži od nadrabina Alkalaja da se bori protiv tih pojava.\nThe text refers to the important role of rabbis in the Jewish community in the Federation of Rabbis of the Kingdom of Serbs, Croats and Slovenes, about the temptations, challenges, and problems they face in the time of general secularization and modernization.\nrabini - uloga / rabbis - role / MoHaR / Morenu veRabenu haRav Ribi / Pinhas Halevi Keler\nJevrejski almanah za godinu 5687 (1926/27), 1926, 2, 181-183\nTekst na hebrejskom jeziku (Hebrew text).\nUR  - https://www.jevrejskadigitalnabiblioteka.rs/handle/123456789/1603\nAB  - Tekst govori o važnoj ulozi rabina u jevrejsko zajednici, o iskušenjima, izazovima i problemima sa kojima se on suočava u vrijeme opšte sekularizacije i modernizacije. Rabin Keler u govoru iznosi niz problema koje uočava u delovanju jevrejskih zajednica i pojedinaca u Kraljevini SHS. Prema njegovom viđenju, problemi su nastali kao rezultat sukoba između religioznog i sekularnog načina života članova jevrejskih zajednica. Rabin Keler konstatuje da su rabini u Kraljevini SHS pristalice konzervativne struje i kaže: "Kao rezultat ratova i eksperimenata [unutar Jevrejstva] u poslednjih 100 godina, rabini su došli do saznanja da je jedini istiniti put - put Tore koji nam omogućuje da sačuvamo osnovne pojmove naše vere". Keler smatra da tim putem treba nastaviti i da pripadnici jevrejskih zajednica trebaju ulagati više napora. On preporučuje da se odmah isprave loše navike i ponovno uvede kašrut; da u svakoj većoj zajednici postoji mikve; da se zatraži od Saveza da pošalje odluku svim zajednicima po pitanjima religiozne prirode koja se odnose na žene i za koja mogu biti nadležni samo rabini. Smatra da novi zakon koji Savez jevrejskih zajednica Kraljevine SHS treba da predloži vladi ponižava čast i slobodu rabina kao verskih vođa zajednica. U tom smislu pominje nadrabina dr Isaka Alkalaja, koji se "borio kao lav" da bi ispunio želju "našeg Oca na Nebu," ali je bio zamoljen da ništa ne čini jer se uvidelo da su stavovi rabina i svetovnih vođa toliko različiti i da je skoro potpuno nemoguće da se razreše. Rabin Keler hvali aktivno publikovanje knjiga, članaka i govora rabina u jevrejskim novinama kao aktivnost koja je namenjena održanju jevrejske vere i kulture, ali se žali da se ta aktivnost finansijski ne podržava u dovoljnoj meri i traži više sredstava za održavanje duhovnih potreba kako od lokalnih tako i od inostranih jevrejskih organizacija. Keler žali za gubitkom religioznosti - po njemu tek retki članovi još održavaju Šabat i micve Tore, kao i čast koja treba da se ukazuje rabinu; traži od nadrabina Alkalaja da se bori protiv tih pojava.\nAB  - The text refers to the important role of rabbis in the Jewish community in the Federation of Rabbis of the Kingdom of Serbs, Croats and Slovenes, about the temptations, challenges, and problems they face in the time of general secularization and modernization.\nT1  - Delovanje rabina u životu zajednice : govor rabina Pinhasa Halevi Kelera, predsednika Komiteta za religiju i kulturu Saveza rabina Kraljevine SHS, prigodom konferencije rabina održane 3. i 4. dana meseca Tamuza 5686 godine (15-16 juni 1926.) u gradu Zemunu\nT1  - Rabbi's work in community life: Speech by Rabbi Pinhas Halevi Keller, President of the Committee for Religion and Culture of the Federation of Rabbis of the Kingdom of Serbs, Croats and Slovenes, on the occasion of the Conference of Rabbis held on the 3rd and 4th day of Tammuz in 5686 (June 15-16, 1926) in Zemun\nabstract = "Tekst govori o važnoj ulozi rabina u jevrejsko zajednici, o iskušenjima, izazovima i problemima sa kojima se on suočava u vrijeme opšte sekularizacije i modernizacije. Rabin Keler u govoru iznosi niz problema koje uočava u delovanju jevrejskih zajednica i pojedinaca u Kraljevini SHS. Prema njegovom viđenju, problemi su nastali kao rezultat sukoba između religioznog i sekularnog načina života članova jevrejskih zajednica. Rabin Keler konstatuje da su rabini u Kraljevini SHS pristalice konzervativne struje i kaže: "Kao rezultat ratova i eksperimenata [unutar Jevrejstva] u poslednjih 100 godina, rabini su došli do saznanja da je jedini istiniti put - put Tore koji nam omogućuje da sačuvamo osnovne pojmove naše vere". Keler smatra da tim putem treba nastaviti i da pripadnici jevrejskih zajednica trebaju ulagati više napora. On preporučuje da se odmah isprave loše navike i ponovno uvede kašrut; da u svakoj većoj zajednici postoji mikve; da se zatraži od Saveza da pošalje odluku svim zajednicima po pitanjima religiozne prirode koja se odnose na žene i za koja mogu biti nadležni samo rabini. Smatra da novi zakon koji Savez jevrejskih zajednica Kraljevine SHS treba da predloži vladi ponižava čast i slobodu rabina kao verskih vođa zajednica. U tom smislu pominje nadrabina dr Isaka Alkalaja, koji se "borio kao lav" da bi ispunio želju "našeg Oca na Nebu," ali je bio zamoljen da ništa ne čini jer se uvidelo da su stavovi rabina i svetovnih vođa toliko različiti i da je skoro potpuno nemoguće da se razreše. Rabin Keler hvali aktivno publikovanje knjiga, članaka i govora rabina u jevrejskim novinama kao aktivnost koja je namenjena održanju jevrejske vere i kulture, ali se žali da se ta aktivnost finansijski ne podržava u dovoljnoj meri i traži više sredstava za održavanje duhovnih potreba kako od lokalnih tako i od inostranih jevrejskih organizacija. Keler žali za gubitkom religioznosti - po njemu tek retki članovi još održavaju Šabat i micve Tore, kao i čast koja treba da se ukazuje rabinu; traži od nadrabina Alkalaja da se bori protiv tih pojava., The text refers to the important role of rabbis in the Jewish community in the Federation of Rabbis of the Kingdom of Serbs, Croats and Slovenes, about the temptations, challenges, and problems they face in the time of general secularization and modernization.",\ntitle = "Delovanje rabina u životu zajednice : govor rabina Pinhasa Halevi Kelera, predsednika Komiteta za religiju i kulturu Saveza rabina Kraljevine SHS, prigodom konferencije rabina održane 3. i 4. dana meseca Tamuza 5686 godine (15-16 juni 1926.) u gradu Zemunu, Rabbi's work in community life: Speech by Rabbi Pinhas Halevi Keller, President of the Committee for Religion and Culture of the Federation of Rabbis of the Kingdom of Serbs, Croats and Slovenes, on the occasion of the Conference of Rabbis held on the 3rd and 4th day of Tammuz in 5686 (June 15-16, 1926) in Zemun",\n(1926). Delovanje rabina u životu zajednice : govor rabina Pinhasa Halevi Kelera, predsednika Komiteta za religiju i kulturu Saveza rabina Kraljevine SHS, prigodom konferencije rabina održane 3. i 4. dana meseca Tamuza 5686 godine (15-16 juni 1926.) u gradu Zemunu. in Jevrejski almanah za godinu 5687 (1926/27)\nVršac : Savez rabina Kraljevine S. H. S.., 2, 181-183.\nDelovanje rabina u životu zajednice : govor rabina Pinhasa Halevi Kelera, predsednika Komiteta za religiju i kulturu Saveza rabina Kraljevine SHS, prigodom konferencije rabina održane 3. i 4. dana meseca Tamuza 5686 godine (15-16 juni 1926.) u gradu Zemunu. in Jevrejski almanah za godinu 5687 (1926/27). 1926;2:181-183..\n"Delovanje rabina u životu zajednice : govor rabina Pinhasa Halevi Kelera, predsednika Komiteta za religiju i kulturu Saveza rabina Kraljevine SHS, prigodom konferencije rabina održane 3. i 4. dana meseca Tamuza 5686 godine (15-16 juni 1926.) u gradu Zemunu" in Jevrejski almanah za godinu 5687 (1926/27), 2 (1926):181-183.\nČudotvorni rabi i "rebe" / Miraculous rabbis


PENZIONERI: Da li stručnost i dostojnost sudije Gavrančić moraju na proveru? - Radio televizija Pančevo\n22. maja 2019. 23. maja 2019. 0539\nDRUŠTVENA ODGOVORNOST – Zahvaljujući 2.150 neodrživih presuda, donetih za neverovatnih 300 radnih dana, iz budžeta Grada Vršca izvršitelji su “skinuli” više od 102 miliona dinara. To je prouzrokovalo velike probleme u funkcionisanju javnih preduzeća i ustanova i znatno uticalo na kvalitet sprovođenja socijalne i zdravstvene politike i infastrukturno i komunalno uređenje Grada.\nNEPRISTRASNOST I NEZAVISNOST – Na račune penzionera uplaćeno je svega 30 miliona, par izvršitelja naplatilo je 22 miliona, a par advokata koštalo je Grad Vršac i penzionere čak 50 miliona dinara. Ti advokati, zajedno sa ocem sudije Gavrančić, Rajkom Milovićem, bili su visokopozicionirani funkcioneri u vlasti koja je od PIO fonda skupštinskom odlukom zahtevala da se nastavi obustava od penzija, iako ih je Ombudsman 2013. godine javno upozoravao da to nije po zakonu. Da dodamo i da su kampanju obmane penzionera sprovodile opozicione političke organizacije, kojima pripadaju ti advokati.\nPosle preinačenja i protivizvršenja, sav taj novac, uz nove troškove suda, advokata i izvršitelja, u budžet će morati da vrate penzioneri i njihove porodice. Gde je tu “društvena odgovornost” sudije Gavrančić i ostalih sudija parničnog odeljena koje su donosile ovakve presude? Može li se razmatrati i njena nezavisnost i nepristrasnost?\nRad sudija na stalnoj funkciji i predsednika sudova redovno se vrednuje jednom u tri godine, a sudija koji su prvi put izabrani jednom godišnje. Izuzetno, na osnovu odluke Visokog saveta sudstva, sudija može biti i vanredno vrednovan. Vrednovanje se izražava ocenom. Ocene koje se odnose na vrednovanje sudija, su: “izuzetno uspešno obavlja sudijsku funkciju”, “uspešno obavlja sudijsku funkciju” i “ne zadovoljava”.\nKoronarna jedinica po standardima evropskih klinika


Prevrnuo se kombi, ozlijeđena četiri radnika iz Prokuplja - www.vecernji.ba\nVraćali se s terena\nPrevrnuo se kombi, ozlijeđena četiri radnika iz Prokuplja\n28. lipnja 2016. u 07:00 0 komentara 106 prikaza\nČetvorica radnika iz Prokuplja teško su ozlijeđena jučer ujutro oko 6 sati u Sićevačkoj klisuri kada je kombi marke Peugeot Expert, kojim su se prevozili, udario u zaštitnu ogradu i prevrnuo se na bok.\nOzlijeđene radnike zbrinule su ekipe hitne pomoći iz Niša koje su ih prevezle u urgentni centar Kliničkog centra u Nišu. Prema prvim informacijama, dvojica radnika ozlijeđena su teže, a dvojica lakše, ali će njihovo zdravstveno stanje točno biti utvrđeno tek nakon okončane dijagnoze i zbrinjavanja u Kliničkom centru u Nišu.\nRadnici su se vraćali iz Pirota gdje su bili angažirani, kada je na oko 15 kilometara od Niša došlo do nesreće pod okolnostima koje se još utvrđuju. Kombi s radnicima je, kako se moglo vidjeti na mjestu događaja, prešao na suprotni kolnički trak, gdje se odbio o zaštitnu ogradu. Prava je sreća što je ograda izdržala jer su mogli pasti u klisuru, kroz koju prolazi željeznička pruga. Ovo je druga teška prometna nesreća u Sićevačkoj klisuri u kratkom vremenu. Kamion s 35 ilegalnih emigranata prevrnuo se 26. lipnja oko 13 sati kod Ostrovice, a u toj nesreći ozlijeđeno je 11 ilegalaca.•\nKljučne riječi nesreća kombi


1. Doktorandi stječu relevantna znanja glede razumijevanja uloge civilnog društva u suvremenim društvima, a posebno u pripremi, donošenju odluka i provedbi javnih politika.\n2. Doktorandi stječu sposobnosti analize teorijskih koncepata i rezultata suvremenih empirijskih istraživanja.\n3. Doktorandi imaju sposobnost argumentiranog vrednovanja koncepata i istraživanja u ovoj oblasti kao i kreiranja novih istraživačkih koncepata


MONDO u Kini: Na reci je žurka - plivaj kao Mao Cedung | Mondo Portal\nMao Cedung i Reka Jangce Reportaza sa Mundobasketa 2019 Mladen Solak za Mondo VIDEO\nMONDO u Kini: Na reci je žurka - plivaj kao Mao Cedung 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nKošarka 07.09.2019. / 14:52 14:52\nMONDO u Kini: Na reci je žurka - plivaj kao Mao Cedung\nAutor Mladen Šolak 07.09.2019. / 14:52 14:52\nReporter našeg portala otišao je na dan odmora naše reprezentacije da vidi kako se Kinezi opuštaju kraj čuvene reke. Pogledajte.\n/Od izveštača MONDA iz Vuhana, sa Svetskog prvenstva/\nNa 33 stepena Celzijusa, sunce je nad gradom domaćinom Grupe "J" pržilo od jutra, pa se odlazak do vode nametnuo kao prihvatljiva ideja u danu bez utakmica Mundobasketa.\n"Naslonjen" na treću najveću reku na svetu, Vuhan na obali okuplja i lokalce i turiste, a osim krstarenja za samo pet juana (75 dinara) među atrakcijama je i moderan muzej, posvećen plivanju u Jangceu.\nTačnije, pre svega je posvećen situacijama u kojima je tom rekom plivao nekadašnji kineski vođa Mao Cedung.\nMladen Kina 3\nKada dovoljno puta slikate reku koja je ovom gradu donela i zaradu i poplave i kada se za vama stiša žagor dece koju roditelji hlade u vodi, na ulazu u muzej dočeka vas sjajan vodič.\nMladen Kina 2\nEnergija i koncentracija malog predavača ne ostavljaju izbor osim da saslušate šta kaže, pa čak i kada prepoznate samo reči "Mao" i "You Yong" (plivanje).\nNjegova priča sigurno ne odudara od napisanog na zidovima, gde stoji da je Mao u rano leto 1956. (sa 63 i po godine) rekao: "Želim da plivam u Jangceu". Potom je reci napisao i pesmu, pa joj se u narednih deset godina vraćao, kažu, 18 puta.\nIzvor: Mladen Šolak/MONDO 1\nIzvor: Mladen Šolak/MONDO 2\nIzvor: Mladen Šolak/MONDO 3\nIzvor: Mladen Šolak/MONDO 4\nIzvor: Mladen Šolak/MONDO 5\nIzvor: Mladen Šolak/MONDO 6\nIzvor: Mladen Šolak/MONDO 7\nPlivao je on, plivaju Kinezi i danas, rekreativno i profi, za godišnju nagradu, ali relaksacija oko Jangcea nije samo u vodi.\nNije mali broj onih koji grupno vežbaju na obali, istežu se, pevaju i opuštaju na načine koji su interesantni gostima. Na primer, pogledajte ovu grupu.\nMladen Kina 1\nKina je u mnogim aspektima prilično drugačiji svet od našeg. Različite su ovdašnje gestikulacije, načini, reakcije, ukusi i okolnosti za život. Boravak u Vuhanu zato je približio beogradskim gostima "kineski Čikago" i bio dobar domaćin.\nIpak, vreme je da se put nastavi, a Sale i "orlovi" odrediće u nedeljnom derbiju protiv Španije koja će biti sledeća, treća kineska stanica - Šangaj ili Donguan.\n06.09.2019. / 18:37\nMONDO u Kini: Za "orlove" je usputna stanica, za domaće ISTORIJA (VIDEO)\nmundobasket 2019 kina kinezi


Lewis Hamiton osvajač nagrade "Vozač Dana" u Belgiji | GPF1Vesti\nLewis Hamiton osvajač nagrade “Vozač Dana” u Belgiji\nBritanac prvi put osvaja nagradu koju dodeljuju gledaoci\nLewis Hamilton je podedio u takmičenju “Vozač Dana” po prvi put, nakon što je uspeo da dođe do trećeg mesta posle starta sa pretposlednjeg na VN Belgije.\nAktuelni svetski šampiona je u toku vikenda imao tri zamene pogonske jedinice što mu je donelo kaznu od 55 mesta na startu trke. U haotičnom početku, Hamilton je uspeo da dođe do pete pozicije nakon samo šest krugova, a u periodu pod crvenim zastavama dobio je mogućnost zamene guma bez gubitka pozicije.\nPosle restarta sa petog mesta, Hamilton se domogao trećeg mesta iza pobednika trke Nico Rosberga i osvajača druge pozicije Daniela Ricciarda. Na ovaj način on je umnogome ograničio gubitak bodova. Bodovna razlika između timskih kolega sada iznosi 9 bodova. Performase koje je pokazao na stazi su Britancu donele nagradu koju dodeljuju gledaoci na oficijalnom sajtu F1. Ovo je prvi put da je Lewis Hamilton osvoji ovu nagradu uprkos šest pobeda ove sezone.


Najveći broj obolelih je trenutno u Vranju, gde je registrovano 35 novoobolelih, nešto manje je u Preševu 32, Bujanovcu 10, Vladičinom Hanu 9 i Surdulici 5. U Bosilegradu i Trgovištu nema novih slučajeva.\nU kovid bolnici u Vranju hospitalizovano je 30 pacijenata pozitivnih na virus korona sa upalom pluća, 20 je na kiseoniku. Na bolničko lečenje primljena su 3 pacijenta, a jedan je transportovan za Kruševac.\nVANJA BULIĆ NA DANIMA VRANJA: U svim mojim knjigama je deo mene i moje porodice\n24. 08. 2021. u 15:38\nPOČELI DANI VRANJA: Otvoreni etno i sajam knjiga, zaigrali folkloraši\n21. 08. 2021. u 16:03\nNA IZNENAĐENJE PROLAZNIKA: Radijator bačen na centralnom gradskom trgu u Vranju\nPRVI GRAĐANI VRANJA PRIMILI TREĆU DOZU: Konsultacije sa lekarom oko izbora vakcine\n17. 08. 2021. u 11:59\nkorona Vranje korona virus koronavirus korona virus po gradovima korona Srbija korona virus najnovije vesti COVID 19 po gradovima Vranje vesti


Пребиловци данас свједоче радост живота, а не смрт (ВИДЕО) - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nHram Hristovog Vaskrsenja u Prebilovcima Foto: SRNA\n“Na ovom mjestu se moramo učiti ljubavi, vjeri i žrtvi, jer je to suština pravoslavlja. Moramo biti bolji i dostojni svoje tradicije i svojih predaka”, rekao je vladika Atanasije.\n“Poruka iz Prebilovaca je danas da se ljudi vrate i obnove svoje domove i da budu uz Crkvu. Pored obnove građevina moramo da se obnavljamo i duhovno, da obnovimo sami sebe. Nadam se da će svake naredne godine ovdje da bude još više ljudi i da ćemo ovdje svjedočiti ne smrt, već vaskrsenje i radost života”, rekao je paroh Gojačić.\nPredsjednik Srpskog nacionalnog društva “Prebilovci” Milenko Jahura podsjetio je da su Prebilovci najstradalnije selo u Evropi u Drugom svjetskom ratu.\n“Ovo mjesto bi trebalo da nam bude simbol i oslonoac za uspostavljanje kulture sjećanja na naše žrtve u pravom smislu i onako kako to rade Jermeni ili Jevreji”, kaže Jahura.\nOn dodaje da je danas u Prebilovce došlo više od 200 ljudi iz Beograda i Novog Sada, ali i članova Udruženja “Jadovno” iz Banjaluke, Gradiške, Prijedora.\nMile Zeljić, predsjednik Srpskog kulturnog i prosvjetnog društva “Prosvjeta” u Kozarskoj Dubici, kaže da su danas u Prebilovce stigli članovi ovog društva, ali i još nekoliko društava iz Kozarske Dubice da bi odali počast prebilovačkim žrtvama.\n“Velika je sličnost između Prebilovaca, Kozarske Dubice, Gradine, Jasenovca. Osnovni motiv je da se poklonimo žrtvama i kažemo da ih nismo zaboravili i da ćemo ih vječno pamtiti”, rekao je Zeljić.\nOvo mjesto je spaljeno i u junu 1992. godine, kada su tokom ofanzive “Čagalj” pripadnici HOS-a i HVO-a, pod komandom generala Janka Bobetka, upale u selo.\nJAHURA: SJEĆANjE NA ŽRTVE VAŽNO ZA SRPSKI IDENTITET\nDokument o masovnom pokolju Srba na području Čapljine


Uvek je trenutak za eksperiment! - PORTAL\nUvek je trenutak za eksperiment!\nMarketing mreža pokrenula je seriju intervjua sa direktorima marketinga i komunikacija najvećih kompanija u Srbiji. Danas objavljujemo intervju sa Ivom Radakovićem, Senior Marketing Directorom kompanije Vip Mobile.\nDa li će, po Vašem mišljenju, transformacija biti ključna reč u 2018? U kom smeru bi trebali da se transformišu brendovi imajući u vidu da živimo i radimo u hiper-personalnoj eri?\nMožda je transformacija prejaka reč, brendovi se ne transformišu često i u velikoj meri. Međutim, brendovi moraju konstantno da se prilagođavaju, naročito načinom na koji komuniciraju sa korisnicima u smislu sadržaja i kanala komunikacije. Trenutno se o digitalizaciji mnogo više govori nego što se dešava, ali je svakako neizbežna i ima sveobuhvatan uticaj. Jaki brendovi će biti ti koji promovišu i sjajno se snalaze u digitalnom ekosistemu. Sa jedne strane izazov je prepoznati kako se menjaju navike i način života ciljnih grupa, a sa druge strane potrebno je biti lider, voditi i ohrabrivati druge da aktivno učestvuju u digitalizaciji društva zato što će koristi za sve biti ogromne.\nŠta su, po Vašem mišljenju, hrabri brendovi? Možete li da navedete primer…\nHrabri brendovi se ne libe da naprave iskorak, imaju pozitivan odnos prema promenama u okruženju i aktivno se prilagodjavaju novim potrebama na tržištu. Takodje imaju visok nivo korporativne društvene odgovornosti i konzistentnost koja uliva poverenje. Jedan dobar primer je Virgin sa svojim jednostavnim poslovnim modelom i obećanjem korisnicima da će imati nesumnjivo najbolje korisničko iskustvo.\nKako da potrošač zavoli, doživi, prati i razume vaš brend?\nNama je važno da korisnici prepoznaju fer i transparentan način na koji radimo i komuniciramo sa njima, koji doprinosi izgradnji međusobnog poverenja. Osnova za uspostavljanje tog poverenja je naravno relevantnost i kvalitet naših proizvoda i usluga. Pored toga, Vip je greenfield u pravom smislu te reči. Krenuli smo pre 11 godina sa jedne novobeogradske livade i uspeli do danas da zadržimo taj preduzetnički startup duh, tu mladalačku energiju i razigranost na koju smo ponosni i koja je važan deo našeg brenda. Mislim da upravo ove vrednosti delimo sa velikim brojem korisnika koji nas prate i razumeju to što radimo, a to je osnova za razvoj iskrenog međusobnog odnosa brenda i korisnika. Poverenje i emocije prema brendu ne možete kupiti skupom kampanjom.\nKada je pravi trenutak za eksperiment i kampanju na granici rizika?\nUvek. 🙂 Ali pomaže kada imate dobar proizvod ili poruku sa kojim želite da zauzmete jasnu poziciju na tržištu, ili inovaciju koja zahteva pažnju. Kampanja na granici rizika koja pobudi veliko interesovanje, a nema relevantan proizvod iza sebe je samo uzalud potošena pažnja javnosti. Zbog toga je važno uskladiti komunikaciju i proizvod, odnosno voditi računa o integrisanim marketinškim aktivnostima i ciljevima koje je potrebno postići. Mi smo prošle godine lansiranjem NEO tarifa za desetogodišnjicu Vipa napravili dobar primer integrisane kampanje, koja je odlično pozicionirala jedan sjajan proizvod hrabrom komunikacijom i kreativnim rešenjima. Pažljivo osluškivanje tržišta i potreba korisnika definiše strategiju i pravi trenutak.\nŠta će, po Vašem mišljenju, biti ključni poslovni izazovi u 2018. godini?\nKada govorimo o Vipu, 2018. godinu vidimo kao šansu da ponovimo i nadmašimo poslovne uspehe iz prethodne godine. U 2017. godini smo napravili velike promene na tržištu telekomunikacija u Srbiji, i, ako govorimo o eksperimentima i transformacijama, ova je bila uspešna i donela je odlične rezultate. Zbog toga u 2018. godinu ulazimo motivisani i radujemo se novim prilikama.\nTekst objavio: UrednikDatum: 13.02.2018, 07:38 13.02.2018


Organicmarket.me | Analitika - Informativni Portal\nCrnogorsko tržište od septembra 2017. godine je bogatije za još jednu pijacu\nObjavljeno: 15. 03. 2019 - 10:32\nIzvor: Portal Analitika, Unija mladih preduzetnika\nOva je posebna i nalazi se na internetu i u pitanju je www.organicmarket.me na kojem se nude samo organski proiuvodi. Kreator prve online crnogorske pijace je firma “THEM”, čiji osnivač Ivan Medojević kaže da im je www.organicmarket.me za sad najznačajniji projekat, kreiran sa ciljem da poveže organske proizvođače sa kupcima u Crnoj Gori.\nPortal Analitika: Šta je Organik market i šta nudi?\nKroz platformu organicmarket.me THEM pokušava da kvalitetnu hranu učini dostupnom kupcima u gradovima, a proizvođačima da pronađu novo tržište za njihove proizvode - sastoji se od online pijace, na kojoj svi organski proizvođači mogu prodavati svoje proizvode, i pojedinačnih stranica zamišljenih kao lični web sajtovi proizvođaća sa svim bitnim informacijama o proizvođaču i njihovim proizvodima, sa sertifikatom, fotografijama, sajmovima na kojim učestvuju i dr. Ideja je bila okupiti sve organske proizvođače na jednoj internet adresi, zbog njihove zajedničke saradnje i povećanja konkurentnosti, ali i jednostavnije i uspješnije pretrage na internetu od strane kupaca. Neki od ciljeva su: edukacija o organskoj proizvodnji, pronalaženje redovnih mušterija, smanjenje troškova dostave…\nPortal Analitika: Odkud ideja za ovakav sajt, i koliko je popularan među građanstvom?\nPriča o organicmarket, je počela prije dvije godine. Primijetio sam tada da je na internetu dosta teško pronaći informacije o proizvođačima koji proizvode hranu, o samoj hrani i njenom kvalitetu, na osnovu kojih bih lično ja, sjutra u perspektivi naručio proizvode i hranu za svoju porodicu. Obično se svi trudimo da zdravu, kako mi kažemo domaću, hranu kupujemo od prijatelja, poznanika, od onih kojima vjerujemo, koje lično poznajemo. Odlučili smo se da na našem sajtu promovišemo organsku proizvodnju, koja je u Crnoj Gori tek u razvoju, a glavni razlog je postojanje standarda koji se proizvođač obavezao da poštuje i to je garancija kvaliteta a kontrolno tijelo pod nazivom Monteorganika provjerava primjenu pravila u praksi.\nPortal Analitika: Koliko organskih proizvođača ima u CG, a koliko njih nudi proizvode na Organicmarket.me?\nTrenutno u Crnoj Gori ima oko 350 proizvodjaca, od čega 100 sertifikovanih organskih proizvodjača i 250 proizvodjača koji su u prelaznom periodu.\nOrganicmarket je dinamična platforma koja se još uvijek razvija. Kako se na osnovu povratnih informacija mijenjao i razvijao pristup problematici kojom se bavimo, broj proizvođača na platformi se mijenjao u prethodnom periodu. Na početku u promotivnom periodu svih 270 organskih proizvođača je imalo svoje stranice, sa osnovnim informacijama. Ubrzo smo uvidjeli da je takav pristip neodrživ, jer je proizvođači nisu nastavili da samostalno uređju stranice.\nU prethodnoj godini organizovali smo okupljanja i prezentovali platformu proizvođačima, a na sajtu kupcima predstavljali smo pojedinačne zainteresovane proizvođače. Rezultati su bili bolji, te očekujemo da će novi pristup dati veže rezultate koji se već primjećuju. Trenutno na sajtu ima oko 20 proizvođača, koji nude oko 100 proizvoda koji su uglavnom sezonskog karaktera, ali očekujemo da sa prijavama ostalih organskih proizvođača lepeza proizvoda proširiti. Siguran sam da ćemo ove sezone ponudu organskih proizvoda u Crnoj Gori učiniti bogatijom i raznovrsnijom.\nIskoristiću priliku da podsjetim sve proizvođače kao i one koji žele da se bave organskom poljoprivredom, da je potrebno do 1. aprila predati plan proizvodnje i ostalu dokumentaciju Monteorganici, i na taj načeti započeti proceduru. Od prošle godine naše porodično gazdinstvo je takođe dio organik priče, naime, u prelaznom smo periodu organske proizvodnje za kukuruz, a ove godine razmatramo proširenje proizvodnje na druge poljoprivredne kulture.\nSvim zainteresovanim proizvođačima koji žele da započnu organsku proizvodjnu savjetujem da posjete sajt Monteorganike gdje mogu naci vise informacija, www.orgcg.org/put-do-sertifikacije-organske-proizvodnje/, ili da posjete njihovu kancelariju u Podgorici.\nPortal Analitika: Kako vidite sadašnju situaciju sa organskom proizvodnjom, te kako povezati informatiku, odnosno vas programere i poljoprivrednika? Koji benefit dobijamo od vaše povezanosti?\nTrenutno jedan od najvećih problema organske prizvodnje je što mali broj ljudi, pod tim mislim i proizvođači i kupci znaju da domaća i organska hrana nisu sinonimi.\nRiječ “domaće” ne objašnjava u dovoljnoj mjeri na koji je način proizveden neki proizvod.\nOrganska proizvodnja je standard koji prati čitav proces od porjekla sjemena, korišćenja parcele na kojoj se sadi do finalnog proizvoda, njegovog skladištena, transporta… Monteorganika je kontrolise da se svaki dio tog procesa odvija u skladu sa propisima.\nNaravno, naši tradicionalni, domaći proizvodi su izuzetno kvalitetni, prilagodjeni klimackim uslovima zato ta sjemena treba sačuvati u banci gena za buduce generacije i po mogucnosti obezbjediti sertifikat koji garantuje kvalitet. Organska hrana je u razvijenim zemljama izuzetno skupa zato je bolje da razvijamo nasu proizvodnju i da stvaramo naviku da kupujemo od domacih proizvodjača i na taj način podržavamo ono što oni rade a ne da u potpunosti zavisimo od uvoza\nGlavna prednost naše saradnje su brzina i dostupnost informacija . Naravno da bi ovo zaživjelo proizvođači moraju više da koriste savremene tehnologije. Konkretno naša platforma nudi mogućnost da se za proizvod proizvođača iz Pljevalja zna u Podgorici, i to u trenutku kada ga poljoprivrednik stavi na tržište. Sada na internetu možete da kupite sve, pa zašto ne bi mogli I organsku hranu, a mi nudimo upravo to, mjesto gdje možete brzo, lako I jednostavno Vi kao građanin kupiti hranu, a proizvođač ima mjesto za plasman svojih proizvoda.\nPortal Analitika: Gdje vidite najveće izazove za budućnost sajta\nOčigledno je da svake godine imamo povećanje broja proizvođača ali su njihovi proizvodi uglavnom voće i žitarice. Samo tri proizvođača proizvode povrće. Znači postoji problem u raznovrsnosti, ali siguran sam da će on biti riješen u budućnosti.\nTagovi: THEM Organicmarket.me


Beograd je pod okupacijom laži! A to nije zaslužio ! Oni koji su zaduženi za Beograd, zaduženi su i za istinu o Beogradu! Istina o Beogradu je predvorje istine o Srbiji! Ovo je svet u kome svako pokušava da bude neko drugi! U tom svetu Srbi se prema sebi ponašaju tako, kao da jedva čekaju da ih uzjaše knez Mihailo!\nUoči Dana oslobođenja Beograda, u „Žikinoj šarenici", istoričar i poslanik SPS-a Predrag Marković izgovara: "...U Srbiji su se na ustanak digli i komunisti i monarhisti pod uticajem sovjetske revolucije"!\nZinem! Zatvorim usta i zovem svog profesora Miladina Raspopovića! Iz njega bujica ljutine kao reakcija na neznanje ili namernu zlonamernu provokaciju istoričara, poslanika i levičara!\nŠta li bi rekao moj Dragomir?\nVerovatno bi mi rekao: "...Decu gledaj, biće vremena za odgovore"! Dragomire, unuci su ti odrasli ljudi, a meni još ne stižu odgovori! Mator sam već, tu skoro umalo ti dođoh na legalo! Dragomir ćuti i smeška mi se sa slike koju je prvu poklonio svojoj Leposavi! Marko i Sonja najviše vole tu dedinu sliku!\nNa Dan oslobođenja u „Oko magazinu" na RTS-u, sveznajući Miroslav Lazanski, želeći da „napakosti NATO-vcima" izgovara: „...Zapadu mora biti jasno da su Srbiju oslobađali samo Crvena Armija i borci Narodnooslobodilačke vojske Jugoslavije"!\nI opet zovem Dragomira! Sa svojim drugom Žikom Golubovićem, doneo je iz Čajniča pismo-naređenje đenerala Mihajlovića za potpukovnika Keserovića i predao mu ga u okolini Raške, a povodom zajedničkih borbi Crvene Armije i Ravnogoraca za oslobođenje istočne i jugoistočne Srbije! Od Dunava, pa ka jugu do Vranja, sve su zajedno oslobađali Crvenoarmejci i Ravnogorci! U to vreme „saveznici" odgovaraju na molbe „narodnog heroja Koče Popovića" , koji se u telegramima „saveznicima" žalio: "...Srbijanci neće da stupaju u redove NOB-a, a mobilisani dezertiraju i vraćaju se Draži, zato bi trebalo bombardovati Srbiju bez milosti"!\nZa sve vreme rata Beograđani skrivaju Jevreje! Đeneral Milan Nedić i njegova policija su znali da simpatizeri ravnogorskog pokreta pred nosom Nemaca otimaju Jevreje i skrivaju ih! I u porti Hrama Svetog Ilije u Mirijevu, očev stric prota Velimir je skrivao porodicu Aron! Policija Milana Nedića nije ušla ni u jednu kuću u kojoj su skrivani Jevreji!\n„Mi đaci petog razreda gimanzije", sećao se moj Dragomir, „tresli smo se od vesti da su Nemci provalili u desetine kuća i odveli na Sajmište i domaćine i Jevreje! Deo uhapšenih Srba je odveden na Banjicu! Više od polovine članova porodica simpatizera i članova Ravnogorskog pokreta streljani su na Banjici, u Jajincima! Drhteći smo slušali preko radija Vujkovića, komandanta Banjice:"Ubiću, ako treba i deset hiljada Ravnogoraca, Srbija će samo jauknuti i sve će se smiriti! Komunisti su posle rata pričali drugu priču o Sajmištu, a pogotovo o Banjici"!\nLogor u Nišu na Bubnju počeo je da se stvara tako što su u žice unačeni simpatizeri Ravnogorskog pokreta , posle silnih diverzija na „južnoj pruzi", zbog kojih iz Afrike zapomagao Romel, jer mu je „vojska danima bez sledovanja"! Uzgred: razbijena nemačka četa oko Svrljiga, izbačen iz stroja vod kod Zaječara, uništen magacin oružja u Knjaževcu, pošto je iz njega odnešeno oružje, rasterane „Nemčuge i ljotićevci kude Draževci Aleksinački"...A, bre, Srbi, ja li, književnik, da vi pisujem istoriju, a vas da ve vikaju „intelektualna elita"?\nEto, osim kosovske, progovori iz mene i niška reč! Eve vi i ovaj, moj 'edan čiča Bine mi pričaja: tako si žljuvemo papriku i petlidžan i srkamo neku meku rakiju pred leto četeres četvrte, kad Boca Mušljika iz Beli Breg će rekne: "...Pojavili se crvendaći iz Bosnu, lelke, sam si sede i žmiju, ko gi nešto ponudiš, će uznu, ko gi ne ponudiš, sam će si ćutu! A ovija NAŠI, kad god se vrnu iz borbu, odma si vikaju da l ima kakvo da se jede! Pričali ni i o Titi, vikaju da im to komandant! Nikad ga nesu videli, ali si se o njem svud priča"!\nZa kraj da se setimo i partizanskih proslava srpske tragedije u Kragujevcu! Ni ove godine nije izrečena istina da su Nemci streljali dve hiljade i dvesta pedeset Srba! Dokazano poimence! Ali, decenijama se spominje broj od sedam hiljada streljanih! Vladimir Dedijer, koji je predvodio bandu partizana koja je, svesna da mora u bežaniju preko Drine, jer je neće ni Srbi ni njihovi Ravnogorci, čini zločin nad nemačkim alpinistima! Znali su komunisti da će Nemci hteti osvetu! Ali, gde je kragujevački narod nestao od brojke dve hiljade i kusur i sedam hiljada? Vreme je za odgovor!\nŠta nam valja činiti? Istorijska nauka mora dati odgovor: Zašto Ravnogorcima nije dopušteno da oslobađaju Beograd? Srbi moraju čuti jasan odgovor! Pa, ako smo Srbi...


Obeležen Dan državnosti - nekome zvižduci, nekome ordenje | N1 Srbija\n15.02.2019. |19.03 |\nPre nego što se okupljenima u Orašcu obratila, predsednica Vlade Ana Brnabić dočekana je uz povike "Izdaja, izdaja, izdaja!"\n"Danas imamo ljude koji su došli ovde da zvižde i ja mogu da vam garantujem što ste vi, gospodo draga, glasniji, to ćemo se mi boriti jače", kazala je Ana Brnabić u Orašcu.\nObraćanje premijerke sve vreme je ometala grupa ljudi koja je nosila zastave "Dveri" i "Naši".\nNa svojoj veb stranici, pokret "Naši" je uputio i javni poziv građanima da se okupe u Orašcu, kako bi poslali poruku da su, kako su naveli, protiv izdaje Kosova od strane predsednika Aleksandra Vučića.\n"Vidim zastave koje nosite, vidim koga predstavljate i želim jednu stvar da vam poručim - fašizam u Srbiji nikada neće pobediti, fašizam u Srbiji nikada neće pobediti, borićemo se protiv fašizma, kao što su se borili svi naši preci", kazala je Brnabić.\n"Vrlo sam srećan da sam doživeo, možda bi trebalo malo ranije da sam nešto slično dobio, ali nikad nije kasno", kazao je Tozovac.\n"Za mene ovo priznanje je zaista posebno, biti prvak Evrope, prvak sveta, olimpijski pobednik, možete biti više puta, ali zlatnu značku, najveće priznanje od predsednika države dobijate samo jednom", izjavio je Štefanek.\n"Želim da istaknem da su odlikovanja koja danas primate nagrade i zahvalnost za vaša dela, ali i velika obaveza koju ćete siguran sam imati snage da nosite u budućnosti", rekao je Vučić na dodeli.\norden sretenje dan državnosti\nVučić odlikovao Borisova, Dikovića, Tozovca... 15.02.2019.\nObično zvižduci stignu po zasluzi...\n1 od 5 miliona + 1 od 20 huligana\npa šta tražiš sa vučićem?\nA nama poskupljenje struje😉


Svet Autor:Beta26. avg. 202110:37 > 10:38\nPredsednik SAD Džozef Bajden upoznat je s rezultatima istrage američke obaveštajne zajednice o poreklu virusa koji izgleda neće rešiti pitanja da li je bolest od koje je umrlo više od četiri miliona ljudi širom sveta posledica slučajne laboratorijske nesreće ili se pojavila prirodno.\nIstraga američkih obaveštajnih agencija o poreklu novog korona virusa ostala je bez zaključka da li je virus procurio iz kineske laboratorije ili je sa životinja prešao na ljude.\nBela kuća je 24. avgusta izvestila da je Bajden primio poverljivi izveštaj na kojem su radile desetine analitičara i obaveštajnih zvaničnika.\nNedostatak zaključaka u istrazi obaveštajnih agencija koje su ispitivale podatke prikupljene s Instituta u Vuhanu naglašava poteškoće u utvrdjivanju porekla novog koronavirusa.\nIpak, agencije su pod vodstvom direktorke Nacionalne obaveštajne službe Avril Hejns, pojačale saradnju s naučnicima, nadajući se da će bolje razumeti trenutnu, ali i moguće buduće pandemije.\nUprkos martovskom izveštaju tima stručnjaka na čelu sa Svetskom zdravstvenom organizacijom da je virus verovatno prenet sa slepih miševa na ljude preko druge životinje, oni koji su upoznati s izveštajima američke obaveštajne zajednice kažu da poslednjih meseci nije bilo mnogo potvrda da se virus široko i prirodno širio medju divljim životinjama.\nMnogi naučnici upoznati s raspravom o poreklu novog korona virusa sumnjali su da će 90-dnevna istraga rešiti pitanje porekla virusa, dok su neki rekli da bi istraga mogla da nalaže godine rada.\nTeorija da je virus možda pobegao iz laboratorije naglo je privukla interesovanje ovog proleća pošto je 18 naučnika u maju napisalo pismo časopisu Sajens navodeći da treba istražiti sva moguća porekla, uključujući i laboratorijski incident.\nStručnjaci za evoluciju virusnog genoma takodje su ustanovili da novi korona virus gotovo sigurno nije napravljen kao biološko oružje jer ima nekoliko prirodnih osobina koje se vide u mnogim drugim korona virusima. Ali su čak i naučnici koji zastupaju prirodno poreklo rekli da bez konačnih dokaza o prenošenju sa životinje na čoveka nije moguće isključiti mogućnost da je laboratorijski udes doveo do pandemije.\nNova procena o poreklu novog korona virusa ističe težak izazov Bajdenove administracije da iz Pekinga izvuče više informacija koje bi bacile svetlo na početak globalne pandemije.\nFoto:Zhang Yuwei / Zuma Press / Profimedia\nPošto nema konačnih odgovora, ističe Volstrit džurnal, američki zvaničnici sugerisali su da bi Bajden mogao da iskoristi novi obaveštajni izveštaj za postavljanje novih pitanja Pekingu, dok mnogi američki kongresmeni takodje insistiraju na tome i traže komisiju kakva je osnovana za ispitivanje terorističkih napada 11. septembra 2001.\nDžozef BajdenizveštajKinakoronaporeklo koroneSADVuhan


DŽINDIĆ: NAĆI RJEŠENJE ZA SKLADIŠTENJE PRIRODNOG GASA | Hayat.ba\nPlin iz Bugarske potekao je prema Srbiji i Bosni i Hercegovini nakon što je otklonjen kvar na gasnom sistemu u Bugarskoj - izjavio je na pres-konferenciji u sjedištu Federalne vlade u Sarajevu ministar energije, rudarstva i industrije Nermin Džindić pozivajući se na informacije od nadležnih ministara Bugarske i Srbije.\nU međuvremenu, kad se kvar desio, mi smo pravili alternativu – kako da obezbijedimo minimum količina gasa da bi nam sistem ostao ‘na nogama’. Vrlo teško, ali smo uspjeli da dogovorimo određene količine kako bi potrebe gasnog sektora FBiH bile zadovoljene. Također je održan zajednički sastanak sa svim akterima u gasnoj privredi u FBiH, s kantonalnim preduzećima Sarajevogas i Toplane te s federalnim preduzećima – BH Gasom i Energoinvestom. Uključili smo i resornog kantonalnog ministra i razgovarali o tome kako preći na alternativna goriva do saniranja problema. Uspjeli smo i taj dio dogovoriti, pa smo razgovarali i o problemu vezanom za nominovano-potrošeno jer se nominovane i potrošene količine gasa prilično razlikuju na dnevnoj bazi, o čemu za sve postoji dokumentacija, do u detalje – kazao je Džindić.\nVidjeli smo da jedan poremećaj na ovom ili bilo kojem gasnom toku, do obezbjeđivanja alternativnog snabdijevanja južne, sjeverene ili istočne interkonekcije, može dovesti do problema ako nemamo sigurnosne zalihe za neki period. Ima tu puno studija, projekata, koji su rađeni u nekom od prethodnih saziva vlada te čak i u bivšoj državi, ali nikad nisu završeni. Dakle, zaključkom pripremljenim za sutrašnju tematsku sjednicu Vlade FBiH, uprave BH Gasa i Energoinvesta će biti zadužene da naprave način, rješenje i model, odrede lokaciju i kapacitete kako bi Federacija BiH, u slučaju sličnih poremećaja, mogla mirno spavati – kazao je ministar Džindić.\nŠta bi bilo kad bi se problem desio na potezu između Kladnja i Sarajeva, od Zvornika do Kladnja ili na nekoj drugoj lokaciji? Dakle, stepen pripravnosti i održavanja treba povećati na maksimum i interventno djelovati na postojećem gasovodu, uraditi sve što treba da mu se produži vijek dok druge interkonekcije ne budu izgrađene – kazao je resorni ministar.\nDošli smo bili u situaciju prije nekoliko dana da smo pronašli određene količne gasa i da smo ih mogli kupiti, ali da je cijena energenta u to vrijeme deset puta veća u odnosu na cijenu po kojoj Energoinvest inače nabavlja. Stoga neko mora napraviti sporazum i staviti paraf da u slučaju potrebe za hitnom nabavkom, neko mora reći da se nabavka može obaviti i pod ekstremnim uvjetima i cijenama – dodao je Džindić.\nDakle, ako najavite dnevnu potrošnju, primjerice, od 130.000 kubika plina, a potrošite 250.000, moraćemo napraviti obračun kako da tih 130.000 bude fakturisano po cijeni dogovorenoj sporazumom, ugovorom, a razlika u odnosu na nominovano da se fakturiše po nekoj drugoj vrijednosti jer i Energoinvest ima određene troškove da bi se obezbijedila puno veća količina plina od planirane. Štaviše, i u kriznim momentima, vrlo je teško nabaviti takve različite količine plina i drugih energenata, a kad nije bila kriza, vrlo je lako bilo nabaviti i u roku od sata – kazao je Džindić.


Ekstremni govor prisutan u svakoj četvrtoj vesti srpskih medija, pokazalo istraživanje | N1 Srbija\nTagovi: govor mržnje , mediji , Istraživanje\nSvaka roba ima svoga kupca. Pribegavaju takvim tekstovima ne bi li prodali koji primerak vise. Ali kao i sa TV programom gde imamo daljinski da promenimo kanal, tako je i sa novinama i portalima, ono sto mi ne odgovara to ne citam.\nI svi ti događaji, nasilje, vršnjačko nasilje, ubistva, napadi, i sve ostalo, uslovljeni su upravo zbo naslova i tekstova koji, su ni manje ni više, nego senzacionalistički.\nZamolio bih nekog od ovih što udaraju minuse, da mi objasni šta je u ovom članku sporno. Hvala.