Vesti online / Scena / Kultura / I omot za ploču je umetnost\nNedavno je u srcu Beograda u Kući legata u Knez Mihailovoj ulici otvorena izložba za prave dizajnerske sladokusce. Povodom 60 godina od postojanja Beogradske politehnike bivši i sadašnji profesori dobili su priliku da izlože najznačajnije radove iz svog opusa.\nRok muzika kao inspiracija: Dizajn Anamarije Vartabedijan\nPrepun izložbeni salon i veliki broj ljudi koji je na stepeništu čekao da uđe i vidi ovu neobičnu i raznovrsnu postavku radova iz različitih umetničkih oblasti dokazao je da je beogradska publika dugo čekala na ovakav događaj.\nOva izložba predstavlja svojevrsni presek dizajnerskih i umetničkih radova nastavnika, kojom se javnosti predstavljaju dometi dizajnera i umetnika čija su kreativna rešenja i umetničko stvaralaštvo obeležili kulturu i svakodnevicu, ne samo našeg područja nego i Evrope. Kako kažu organizatori, ona predstavlja zanimljiv sklop različitih generacija, dizajnerskih procesa, likovnih poetika i medija u čijim okvirima nastavnici stvaraju svoja dela.\nPodeljena je u nekoliko celina. Posetioci mogu da vide radove kako iz likovne umetnosti, tako i interesantna dela iz oblasti industrijskog i grafičkog dizajna. Idejna rešenja ambalaža, omota muzičkih ploča i CD-ova, slike, mozaici, digitalne fotografije, statue, grafička rešenja omota knjiga, kolaži i još mnogo toga zadovoljiće potrebe i najzahtevnijeg umetničkog znalca.\nIzloženi su radovi mnogih značajnih imena iz oblasti dizajna poput doajena Gojka Varde i Miodraga Vartabedijana Varte, preko Ivana Lukovića, Aleksandre Šaranović, Petra Radlovića, Gordane Kapunac, Davora Dukića, Duška Trifunovića, Anamarije Vartabedijan, Vukana Ćirića, Maje Milinić Bogdanović i mnogih drugih.\nAnamarija Vartabedijan, umetnica i ćerka Miodraga Vartabedijana Varte, istakla je da se veoma raduje zbog ove postavke.\n- Ideja je bila da proslavimo 60. rođendan Beogradske politehnike na neki način, a to se poklopilo sa 25 godina postojanja odeljenja za dizajn. Pa kako bolje proslaviti nego izložbom. Prostor je izvrstan. Kolege su same birale čime će se predstaviti na najbolji mogući način. Neko je izabrao da to bude retrospektiva onoga što je radio, nego je izabrao da se predstavi u okviru neke teme. Retrospektive su posebno zanimljive u oblasti industrijskog dizajna, jer možete da vidite kako je to izgledalo nekada, a kako danas, i koliko se napredovalo u toj oblasti - kaže Anamarija.\nNjen otac je osnivač smera za grafički dizajn, pa se potrudila da predstavi bar mali deo spektra njegovih radova.\n- O njemu ne bih pričala mnogo. Mislim da njegovi radovi govore o njemu mnogo bolje nego bilo ko drugi. Što se tiče mojih dela, predstavila sam se ilustracijama, katalozima koje sam dizajnirala, omotima CD-ova. Na primer, dizajnirala sam album za Ortodoks Keltse i mnogima je baš to rešenje posebno zanimljivo. Tu je i portret mog oca, koji sam ja napravila i portret Indijanca kojima sam želela da predstavim sebe i u tom svetlu likovne umetnosti - naglašava naša sagovornica.\nIza sebe ima 42 samostalne izložbe slika, rok fotografija, ilustracija, knjiga i mozaika u zemlji i inostranstvu, a sa porodicom Vatrabedijan je izlagala 18 puta.\nKako kažu organizatori izložbe, još pre šest decenija, uvedena su ključna načela i temelji nastavnih programa dizajnerskih smerova u okviru kojih se prepliću znanja i iskustva dizajna i tehnologije. Dobru tradiciju edukativne metodologije nastavili su da unapređuju i razvijaju u godinama koje su sledile. Tako su se izrodili smerovi posvećeni dizajnu u različitim oblastima.\nDirektorka Visoke Strukovne škole Beogradske politehnike prof. dr Marina Stamenović ističe da je ova izložba odlična prilika da se studenti, ali i šira javnost, temeljnije upoznaju sa dizajnerskim i umetničkim radom svojih nastavnika.\n- U Beogradskoj politehnici su godinama studente učili najbolji stručnjaci, umetnici našeg društva. Sada smo njihove radove okupili na jednom mestu. Ova izložba je prikaz promena u kulturalnom, likovnom i estetskom statusu dizajna i umetnosti. Osnivanje odeljenja za dizajn nekad je bio vizionarski potez, koji je iza sebe ostavio i ostavlja prostor za nadogradnju u decenijama koje dolaze - rekla je Marina Stamenović.\nMeđu autorima čiji su radovi privukli veliku pažnju je i likovni umetnik Ivan Luković. Pored bogatog umetničkog opusa, dubok trag ostavio je tokom godina profesorskog rada na odeljenju za dizajn.\n- Od kada je smer za dizajn osnovan, bio sam deo njega. Polako smo se borili da dobijemo sve više i više prostora za neke naše zanatske predmete i uspeli smo da nešto uradimo. Ovde u Kući legata je mešavina različitih radova koji spadaju u kako u likovne, tako i u primenjene umetnosti. Tako nešto nije česta pojava, da na jednom mestu bude objedinjeno toliko značajnih autora, i meni je bilo pravo uživanja da vidim radove svojih kolega zajedno sa svojim - rekao je za "Vesti" Luković.\nVartografija kao nasleđe\nPored značajnog opusa Gojka Varde o čijem su radu "Vesti" pisale, značajno mesto na izložbi zauzeli su radovi Miodraga Vartabedijana Varte. Njegovo ime dobro je poznato svima koji su posvećeni dizajnu. Školovao se na beogradskoj Akademiji primenjenih umetnosti.\nPriredio je više od 40 samostalnih izložbi u zemlji i inostranstvu, i učestvovao u više od 250 grupnih izložbi. Kako je njegova porodica brojala dosta umetnika, od 1994. do 2005. godine organizovao je brojne izložbe radova porodice Vartebedijan. Dobitnih je 85 nagrada. Bio je dugogodišnji umetnički urednik Jugoslovenske revije. Bio je profesor grafičkog dizajna Beogradske politehnike.\nMiodrag Vartabedijan je najveće domete ostvario u realizaciji svojih slikarskih majstorija pretočenih u vrhunski dizajn knjiga i časopisa. U pojam umetnosti uveo je nov pojam "vartografija" - njegove specijalno urađene grafike, autentične otiske sa krajputaša i raznovrsnog narodnog kulturnog nasleđa.\nDizajnirao je fotomonografije: "Pećka patrijaršija", "Rusija", "Hilandar", "Cigani sveta" , "Tibet" (štampan na 14 jezika u 240.000 tiraža), "Studenica" i mnoge druge. Neke od najznačajnijih, imali su priliku da vide posetioci izložbe u Kući legata.\nPriliku da izloži svoje radove dobila je i profesorka Odeljenja za dizajn Maja Milinić Bogdanović. Neobični odevni predmeti nazvani "Fantazma" privukli su veliku pažnju posetilaca. Dizajn tekstilnih fleksibilnih materijala primenom aditivne proizvodnje, tema je njenih radova.\n- Želela sam da istražim nove estetike fleksibilnih struktura površina u okviru dizajna tekstila. Kreativnom upotrebom biorazgradivih materijala aditivnom proizvodnjom realizovane su tekstilne površine koje imaju svoju upotrebnu vrednost u odevnom tekstilu. Cilj rada je afirmacija aditivne proizvodnje u oblasti dizajna tekstila kreiranjem nosivih materijala proizvedenih FDM tehnologijama modelovanja topljenim depozitima-filamentima koji se nanosi u slojevima stvarajući trodimenzionalne objekte - rekla je Maja.\nUmetnica Natalija Simeonović je predstavila je autoportrete dimenzija 30 x 30 cm, dobijenih kombinacijom analognih kolaža i digitalno obrađenih fotografija. Reč je o "izvodima" iz vizuelnog dnevnika umetnice u kojima, kako se navodi, ona psihološki i vizuelno različito intoniranih parafraza vlastitog sopstva, preispituje egzistencijalnu poziciju savremene individue. Kako kaže, ona reaguje na aktuelnu krizu individualnosti, pa istražuje neke oblike disocijacije savremenog sopstva. Na svojim autoportretima ona spaja u jedno društvene i privatne aspekte ovog fenomena, postavljajući sebe kao neku vrstu lakmus papira. Na taj način, autorka zauzima ambivalentan stav, skrivajući i otkrivajući sebe u drugom i drugost u sebi.\n- Ja ne volim mnogo da pričam o svojim delima, ili da ih objašnjavam. Publika je ta koja će svakoj slici dati neko svoje, lično značenje. Verujem da svako moje delo ima onoliko značenja koliko ima ljudi koji su to delo pogledali - rekla je Simeonovićeva.


GLASOM PISANA ISTORIJA - Sombor portal\nПочетна Сомбор GLASOM PISANA ISTORIJA\nGradska biblioteka Karlo Bijelicki poziva Vas na predstavljanje knjige\nDragoslava Simića „GLASOM PISANA ISTORIJA“\nGovore: David Kecman Dako i autor,\nDomaćin večeri: Nataša Turkić.\nU knjizi Dragoslava Simića sačinjen je sjajan izbor iz bogate zaostavštine višedecenijskog serijala radiofonske emisije „Govori da bih te video“. Sagovornike i teme autor je lično otkrivao, znao da prilagodi svom mediju i realizovao s njima razgovore na raznim geografskim meridijanima, čak i u najtežim vremenima kao što su bile sankcije Ujedinjenih nacija i bombardovanje.\nNa našu sreću – sačuvao je te istorijske snimke brojnih priča naših znamenitih, ponekad zaboravljenih a često sasvim skromnih likova koji sada, u knjizi, postaju opipljivi doživljaji koji pokrivaju ne samo ceo 20. vek već i široke prostore Balkana, pa i cele Evrope, do Sjedinjenih Američkih Država, Južne Amerike i Australije. Ispričane živim jezikom, autentičnih narečja i iskrenih pobuda, te neponovljive ispovesti nas pozivaju da im se nebrojeno puta vraćamo i da, na izvestan način, ukrštamo ili paralelno pratimo različite životne puteve i neobične sudbine kojima je protkana naša istorija.\nNema nevažnog svedočenja, nema malih priča – svako sećanje je dragulj, bilo da dopunjuje neki vakuum u našim (sa)znanjima o velikim ličnostima i istorijskim zbivanjima, bilo da nam otkriva sasvim intimne, emotivno obojene i neponovljive, obične trenutke življenja.\nПретходниFESTIVAL CVEĆA U SOMBORU\nСледећиSvetski dan dečje knjige


Brendiranje kompanija proizvoda i usluga - Branding - Megafon Studio\nGradimo jasnu percepciju Vašeg poslovanja!\nproizvoda i usluga – Branding\nBrendiranje kompanija proizvoda i usluga – Stvaranje brenda je istovremeno stvaranje osetljivih veza između opažanja, razmišljanja i osećaja. Brendiranje i stvaranje brenda možda zvuči kao zabavno i lako. U stvarnosti je to proces prepun logičkih zamki i stoga zahteva detaljan analitički pristup.\nBrendiranje uslužnih i intelektualnih delatnosti\nMarketing i brending konsalting.\nSagledavanje tržišta i prepoznavanje potreba potrošača, pozicioniranje i razvoj vrednosti brenda na tržištu.\nDefinisanje arhitekture brenda, proizvoda ili usluga.\nOsmišljavanje naziva brenda i marketing slogana.\nOsobine i emotivne komunikacijske vrednosti brenda.\nVizualna komunikacija brenda, brendiranje kompanije i proizvoda, dizajn logotipa i izrada knjige grafičkih standard.\nKreativni marketinški tekstovi za produkciju na klasičnim i digitalnim medijima.\nCompany profile / izrada profila kompanije i priprema za medije.\nGrafički dizajn i multimedijalna produkcija promotivnih materijala za lansiranje brenda na tržište.\nInternacionalizacija brenda, komunikacija i prilagođavanje za inostrana tržišta.\nLokalizacija stranih brendova i prilagođavanje za domaće tržište.\nIzrada dokumentacije i podrška pri registraciji brenda i intelektualnog vlasništva.\nBrand predstavlja jasnu percepciju\nkompanije, proizvoda ili usluge.\nBrendiranje kompanija proizvoda i usluga – Brand je trenutno prepoznatljiv, ima jasna značenja i stvara emotivnu vezu sa idejom. Njegov identitet služi za prepoznavanje i sa tim povezane emotivne reakcije. Jasno je da tako složeni uticaji na ljudsko ponašanje ne mogu biti izazvani samo logotipom i oglašavanjem.\nBrendiranje je po definiciji marketinška praksa u kojoj kompanija kreira ime, simbol ili dizajn koji se lako može identifikovati kao da pripada nekoj kompaniji. Brendiranje pomaže u identifikovanju proizvoda i razlikovanju od ostalih proizvoda i usluga.\nBrendiranje kompanija proizvoda i usluga – Brendiranje je važno jer ne samo da ostavlja nezaboravan utisak na potrošače, već omogućava Vašim kupcima i klijentima da znaju šta mogu očekivati od Vaše kompanije. To je način da se razlikujete od konkurenata. Zatim da objasnite šta je to što nudite a što Vas čini boljim izborom. Vaša marka je kreirana da predstavlja pravi prikaz Vašeg poslovanja i načina na koji želite da Vas percipiraju. Na tržištu postoje razne oblasti koje koriste brendiranje u razvoju brenda. Tu su svakako oglašavanje, korisnička podrška, promotivna roba, reputacija i logotip. Svi zajedno kreiraju jedan jedinstveni profesionalni profil koji privlači pažnju.\nBrendiranje je apsolutno presudno za posao zbog ukupnog uticaja koji ima na Vašu kompaniju. Može promeniti način na koji ljudi doživljavaju Vaš brend. Zatim, može pokrenuti novo poslovanje i povećati svest o brendu.\nBranding – Najvažniji razlog zašto je brendiranje važno za posao je to što kompanija na taj način stiče priznanje i postaje poznata potrošačima. Logo je najvažniji element brendiranja, jer je u suštini zaštitno lice kompanije.\nZbog toga bi profesionalni dizajn logotipa trebao biti moćan i lako se pamtiti, ostavljajući utisak na osobu na prvi pogled. Brendiranje povećava poslovnu vrednost. Brendiranje je važno kada pokušavate da generišete buduće poslovanje, a snažno uspostavljen brend može da poveća vrednost preduzeća dajući kompaniji više poluge u industriji. Brendiranje generiše nove kupce. Dobra marka neće imati problema u poslovima po preporuci. Vrhunsko brendiranje generalno znači da među potrošačima postoji pozitivan utisak o kompaniji. Oni će verovatno poslovati s Vama zbog poznatosti i poverenja izgrađenog na osnovu imena kome mogu da veruju. Brending poboljšava ponos i zadovoljstvo zaposlenih. Kada zaposleni radi za kompaniju koja poseduje veliko robno ime i stoji iza brenda, biće zadovoljniji svojim poslom i imaće veći stepen ponosa na poslu koji radi. Raditi za brand koji je ugledan i pruža veliku podršku javnosti čini rad u toj kompaniji ispunjenijim.\nMegafon studio Beograd u okviru svoje ponude nudi brendiranje kompanija, proizvoda, usluga i ličnosti. Dugogodišnje iskustvo od skoro dve decenije obezbeđuje Vam pravog partnera za uslugu brendiranja.\nPreduzetnici, zanatlije i druge samostalne delatnosti\nB2B i B2C orjentisana preduzeća\nInstitucije, kompanije, udruženja


Vlada SAD pomogla izbeglicama\nHUMANOST Američka ambasada godinama olakšava težak položaj ljudi koji su ostali bez doma\n11.11.2013. 00:20h 08.08.2016. 09:18h\nOko 27.000 raseljenih dobilo pravnu pomoć u pribavljanju dokumenata i povratku imovine u mestu porekla, dok je 1.250 raseljenih i 125 izbeglih porodica dobilo grantove\nBEOGRAD - Pomoć u prave ruke.\nVlada Sjedinjenih Američkih Država u protekle dve decenije radi na području Balkana sa ciljem da obezbedi trajna rešenja za izbeglice i raseljena lica. To obuhvata dobrovoljni povratak, lokalnu integraciju, kao i humanitarnu pomoć koja bi olakšala težak položaj i pomogla samoodrživosti izbeglica i raseljenih lica koja se nalaze u izbegličkom statusu dugi niz godina.\n- Više od 27.000 raseljenih i izbeglih lica dobilo je pravnu pomoć u pribavljanju ličnih dokumenata i povratku imovine u mestu porekla. Više od 2.300 raseljenih lica u Srbiji dobilo je pomoć u sticanju prava u procesu privatizacije bivših državnih preduzeća na Kosovu, a 1.250 raseljenih i 125 izbeglih porodica dobilo je grantove za prihodovne aktivnosti - kažu u američkoj ambasadi.\nBranislav Furunović (38), izbeglica iz Prištine, došao je u Beograd 1999. godine i kaže da su mu sredstva koja mu je američka ambasada poklonila mnogo pomogla.\n- Kad sam s porodicom došao u Beograd, nismo imali ništa. Bavim se grnčarstvom i kad sam čuo da ambasada deli alat, prijavio sam se. Dobio sam peć i kupio potreban alat i, verujte mi, to mi je bila odskočna daska - kaže Branislav i dodaje da je beskrajno zahvalan američkoj ambasadi.\nDodeljeno 65 stanova\nNadležni iz američke ambasade kažu da su se ugrožene izbegličke i raseljeničke porodice uselile u 65 stanova u okviru programa socijalnog stanovanja u zaštićenim uslovima.\n- Pored navedene pomoći, oko 6.000 raseljenih s Kosova podržano je u procesu povratka na Kosovo, što predstavlja četvrtinu ukupnog broja registrovanih povratnika do danas - kažu u ambasadi.\nPomoć od 940 miliona dolara\nKancelarija za stanovništvo, izbeglice i migraciju Stejt departmenta, koja je prisutna u regionu od 1993, obezbedila je 940 miliona dolara kroz međunarodne i nevladine organizacije za humanitarnu pomoć regionu Balkana.


Okretanje Kijeva ka Zapadu ugrožava suverenitet Ukrajine - 11.06.2015, Sputnik Srbija\nOkretanje Kijeva ka Zapadu ugrožava suverenitet Ukrajine\nPotpisivanjem Sporazuma o pridruživanju EU i sklapanjem dogovora o paketu pomoći sa Međunarodnim monetarnim fondom (MMF) „Ukrajina se u praksi odrekla svog... 11.06.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, evropa, svet, ukrajina, mmf, nejšn\n20:15 11.06.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n© Sputnik / Vitaly Belousov / Uđi u foto-galerijuKijev, prestonica Ukrajine\nPotpisivanjem Sporazuma o pridruživanju EU i sklapanjem dogovora o paketu pomoći sa Međunarodnim monetarnim fondom (MMF) „Ukrajina se u praksi odrekla svog suvereniteta, predajući stranim vladama moć pisanja njihovih sopstvenih zakona“, upozorio je američki časopis „Nejšn“.\nTo je navodno urađeno u ime spasavanja ukrajinske posrnule ekonomije, koja je na ivici kolapsa usled građanskog rata kojim je ta država pogođena, široko rasprostranjene korupcije i nedostatka smislenih fundamentalnih reformi.\nKijev i ukrajinski narod žive u različitim univerzumima\n6 Jun 2015, 21:10\nMeđutim, okretanje Kijeva ka Zapadu neće doneti željene rezultate. Naprotiv, učiniće život ukrajinskog stanovništva još težim, težim nego što već jeste, u državi čiji je BDP opao za 15 odsto i čija je nacionalna valuta izgubila polovinu svoje vrednosti u odnosu na američki dolar tokom 2014. godine.\nCene će skočiti ako Kijev sprovede reforme koje MMF zastupa. Ranjivi delovi populacije neće biti u stanju da kupe osnovne životne namirnice.\nSporazum o pridruživanju EU i dogovor sa MMF-om su takođe dva instrumenta koji će Zapadu omogućiti pristup bogatim prirodnim resursima Ukrajine. Oni stižu u vreme krize, koja je pružila „primamljivu priliku za strane interese koji žele da prošire svoje bogatstvo, nekretnine i geopolitički uticaj“, piše časopis „Nejšn“.\nUzmimo za primer giganta u oblasti biotehnološkog semena, kompaniju „Monsant“, koju su ugrozili nebrojeni skandali. Kompanije poput ove ne razmišljaju o dobrobiti običnih ljudi.\n25 Maj 2015, 10:33\n„Agresivno prozapadni režim“ u Kijevu sada je do te mere povezan sa Zapadom da ne može da ima bilo kakve zahteve, smatra „Nejšn“. Stoga će biti nemoćan da reaguje na eksploataciju ukrajinskih resursa od strane zapadnih kompanija.\nPored toga, paket pomoći sa Zapada sa sobom nosi i obaveze, što znači da je sredstvo uticaja. Ukrajina rizikuje da izgubi kontrolu nad imovinom i industrijama ako Kijev ne uspe da otplati dugove MMF-a.\nMajkl Hadson, bivši ekonomista za platni bilans za „Čejs Menhetn banku“, rekao je „Nejšnu“ da pozajmice MMF-a donose „malo toga, osim što su sredstvo za držanje države na ’kratkom lancu‘ — nekoj vrsti potčinjenosti koja Sjedinjenim Državama omogućava da koriste ukrajinske vlasti kao regionalnu produženu ruku američke političke, vojne i ekonomske moći“.\nVlasti u Kijevu su se, prema „Nejšnu“, od svojih prethodnika izdvojile „izrazitom pokornošću američkim interesima — i dramatičnom nezainteresovanošću za ruske brige“. Ljudi koji su došli na vlast u Kijevu nakon državnog udara 2014. godine takođe se čine neosetljivim na potrebe i probleme države kojom su toliko želeli da upravljaju.


Ruska Lepotica Tatiana Barausova Nova je Članica PokerStars Pro Tima | PokerNews\nRuska Lepotica Tatiana Barausova Nova je Članica PokerStars Pro Tima\nPokerStars je ponovo povećao svoju ekipu online pro igrača. Ali ovoga puta svojoj kolekciji dobrih igrača dodali su pravi dragulj. reč je o Ruskoj lepotici Tatiani Barausovoj, koja je poslednji član online pro tima na PokerStarsu, čime je pristupila timu profesionalaca pokera koji promovišu i predstavljaju ovu sobu.\nTatiana je svoje zanimanje za poker kako kaže, pokazala kada je gledala brata, kako igra online poker i od toga sebi zaradjuje za život. I shodno tome odlučila se i sama da se posveti takvom životu. Počela je od najmanjih limita, ali brzo se pokazalo da je prilično talentovana, tako da je brzo prešla na veće limite.\nOva ruska lepotica sada igra velike limite, i uglavnom je za 3$/6$ pa sve do 25$/50$ stolovima. Leta 2011 do 2012 u tom periodu uspela je dostići prestižni SuperNova Elite status, i to samo govori da priča o talentu ima i te kakvu podlogu.\nPored keš igre u poslednje vreme posvetila se i turnirskoj igri. Uspela je do sada zabeležiti dva dobra rezultata. Tako je bila dva puta na finalnim stolovima $215 Sunday Warm-Up i $109 Sunday Rebuy na PokerStarsu. Sada kao član ekipe PokerStars više vremena posvećuje turnirima, i po svemu sudeći vrlo brzo možemo očekivati neki vrlo dobar rezultat.\nTatiana igra na PokerStarsu pod imenom “Mysters_Y”, ported koje sada stoji ikonica PokerStarsa, da se zna da je član online pro ekipe. Tatiana inače obožava skijanje i bordanje čime se i bavila, voli ljude i putovanja, i upoznavanje novih destinacija i kultura.\nTags: Pokerstars, Poker igraci


Izvor: B92, 04.Avg.2020, 06:55\nPodgorica -- Crna Gora je odlučila da otvori granice za državljane Rusije i Azerbejdžana, dok je odluka za zemlje Zapadnog Balkana prolongirana, saopšteno je iz Vlade.\n"Sagledavajući epidemiološku situaciju u državama našeg okruženja, i naročito pouzdanost i relevantnost dostupnih podataka, kao i potrebe naše turističke privrede i nacionalne interese Crne Gore, Nacionalno kordinaciono tijelo (NKT) je ocenilo da nema smetnji za liberalizaciju ulaska ruskih i azerbejdžanskih >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << rezidenata, dok je odluka o rezidentima država okruženja prolongirana dok Institut za javno zdravlje (IJZ) ne dostavi procenu epidemiološkog rizika po Crnu Goru po osnovi liberalizacije ulaska rezidenata zemalja okruženja i to za svaku državu pojedinačno", navodi se u saopštenju Službe za odnose s javnošću Vlade Crne Gore.\nGrađani Srbije od 15. marta ne mogu ući u Crnu Goru čak ni oni koji imaju nekretnine ili porodicu, niti ako imaju test da su negativni na korona virus. Moguće je jedino da dođu privatnim avionima, ali je od 12. juna potreban PSR test i da imaju rezervisan hotel.\nListe zemalja se stalno menjaju i mogu se naći na sajtu Instituta za javno zdravlje https://www.ijzcg.me/.\nDržavljani Crne Gore i stranci sa stalnim boravkom koji ulaze iz Srbije moraju u institucionalni karantin od 14 dana, osim starijih od 70 godina, dece mlađe od 11 i osoba koji su morali u Srbiju ići zbog medicinskog tretmana koji idu u kućnu samoizolaciju.\nPrema zvaničnim podacima u Crnoj Gori boravi nešto više od 15 hiljada turista, što je 92 odsto manje u odnosu na isti prošlogodišnji period.\nPrema podacima MONSTAT-a prošle godine strani turisti su činili 96 odsto, a na prvom mestu su Rusi (29,1 odsto), zatim državljani Srbije – 25,3 odsto, Bosne i Hercegovine – 10,6 odsto, Kosova – 6,9 odsto, Ukrajine – 3,8 odsto, Nemačke – 3,2 odsto, Poljske -2,1 odsto.\nRadio Televizija Vojvodine: Rusi mogu u Crnu Goru, odluka o Srbiji odložena\nRadio Slobodna Evropa: Crna Gora otvara granice za Rusiju i Azerbejdžan\nBlic: SRBIJA I DALJE NA "CRNOJ LISTI" Crna Gora otvara granice za Ruse i Azerbejdžance, odložena odluka o državama u regionu


SportKlub 1 17. jun 2021. - TV Program - MojTV\nTV Program - Sportski kanali - 17. jun 2021.\nSportKlub 1 - TV program - 17. jun 2021.\n07:10 Fudbal - EURO: France - GermanyEvropsko prvenstvo u fudbalu je najvažnije međunarodno fudbalsko takmičenje reprezentacija zemalja Evrope....\n08:55 Odbojka - Liga nacija (m): Argentina - SerbiaLiga nacija (m) je nova vrsta takmičenja u muškoj odbojci koja zamenjuje staru Svetsku ligu. Novi format turnira će privući pažnju svakog istinskog ljubitelja o...\n13:55 Košarka EP (Ž): Bosnia & Herzegovina - BelgiumPočinje i Evropsko prvenstvo za žene u košarci. Završnica se igra u Srbiji, a osim ovog trofeja, ovo je prva šansa za najbolje košarkašice "starog kontinenta" d...\n15:40 ATP 500 Queens & WTA 250 Birmingham & ATP 500 Halle & WTA 500 BerlinKombinovani prenosi i snimci mečeva u WTA i ATP konkurenciji. Uživajte uz mečeve muškog i ženskog profesionalnog tenisa!...\n19:40 Košarka EP (Ž): France - CroatiaPočinje i Evropsko prvenstvo za žene u košarci. Završnica se igra u Srbiji, a osim ovog trofeja, ovo je prva šansa za najbolje košarkašice "starog kontinenta" d...\n21:35 SK Kviz - Rizik ili oprez: FINALESport Klub vam donosi još jednu sportsku poslasticu, kviz u video izdanju koji ćete moći gledati i na WEB portalu i facebook stranici Sport Kluba. Kroz kviz vas...\n22:45 Fudbal - EURO: Italy - SwitzerlandEvropsko prvenstvo u fudbalu je najvažnije međunarodno fudbalsko takmičenje reprezentacija zemalja Evrope....\n00:35 Fudbal - EURO: Pregled danaEvropsko prvenstvo u fudbalu je najvažnije međunarodno fudbalsko takmičenje reprezentacija zemalja Evrope....\n01:05 NHL: Playoffs (G3): NY Islanders - Tampa BayNajbolji hokej na svetu se igra u profesionalnoj američko-kanadskoj ligi pod nazivom NHL (National Hockey League). Svake godine timovi se bore za prestižni spor...\n03:40 Košarka - EP (Ž): Serbia - ItalyNe propustite najbitniji turnir za košarkašice na starom kontinentu, EuroBasket. Dugogodišnja tradicija daje veliki značaj ovom turniru na kojemu pobednice post...\n05:10 Fudbal - EURO: Turkey - WalesEvropsko prvenstvo u fudbalu je najvažnije međunarodno fudbalsko takmičenje reprezentacija zemalja Evrope....\n06:00 Play Off\n07:00 Majke šampioni - Gospava Filipović\n07:30 Ženska strana medalje - Ana Rajković\n08:00 PSG - Strasbourg\n10:00 Pregled 17. kola\n11:15 Pregled 17. kola\n12:00 Roma - Inter\n14:00 Utah - LA Clippers\n06:00 Barcelona - Real Madrid\n08:00 Brooklyn - Milwaukee\n10:00 Partizan NIS - Mega Soccerbet\n12:00 Dual slalom\n14:30 Brazil - Venecuela\n16:30 Argentina - Čile\n19:00 Flensburg - Fuchse\n20:45 CSKA - Zenit\n06:00 Sporting rivalries- Epizoda 04\n06:30 Argentina - Čile\n08:30 Brazil - Venecuela\n12:15 Barcelona - Lenovo Tenerife\n16:00 Lille - Monaco\n18:00 MOBIL AUTO\n18:30 Internacional - Atletico Mineiro\n20:30 Brazil - Venecuela\n06:00 Mega Soccerbet - Partizan NIS\n07:45 Crvena zvezda mts - Borac\n09:30 Ultimate rush epizoda 04\n10:00 Ajax - Liverpool\n12:00 Rapid - Arsenal\n14:00 Majke šampioni - Ivka Kitić\n14:30 Real Madrid - Shakhtar Donetsk\n16:30 AZ - Rijeka\n18:30 Pump track challenge\n20:00 Pump track challenge\n07:10 Fudbal - EURO: France - Germany\n08:55 Odbojka - Liga nacija (m): Argentina - Serbia\n13:55 Košarka EP (Ž): Bosnia & Herzegovina - Belgium\n15:40 ATP 500 Queens & WTA 250 Birmingham & ATP 500 Halle & WTA 500 Berlin\n19:40 Košarka EP (Ž): France - Croatia\n21:35 SK Kviz - Rizik ili oprez: FINALE


dvv's Content - diyAudio.rs\nSve objavljeno od dvv\nPojacalo za Magneplanare\ndvv je odgovorio/la kilder's temus u Solid State\nProbaj ako možeš da upregneš jedna Luxman 03 premap za tog Rotela-a, izvutne transparentan predpojačavač, vrlo kompletan kao model, ima sve što treba. Kod nas na KP košta oko € 250, mada ima optimista koji za njega traže i više. Ja ga koristim kao ulazni deo za jedan HK 2400 pojačavač snage (nominalno 200W/8 Oma) na kutijama sa efikasnosti od 95 dB/2m/1w i to radi beskrajno dobro i dinamično.\ndvv je odgovorio/la neskor's temus u Zvučnici\nNe znam za Taanoy, ali do sada sve kutije koje sam čuo koje su bile manje ili vezane za ranije modele su se pokazale kao loše kopije, osaremenjene i na žalost modernizovame stare kutije, taman dovoljno da izgube onaj šarm koje su imale stare. Zato i držim manju zalihu rezervnih drajvera za moje B&M 1041 monitore, čija je slaba tačka Son Audax-ov titanjumski visokotonac, koji ima problema sa jakim ultrasoničnim ekskurzijama snage (istina tek na 40W+ u 8 Oma). Eno mi tri rezervna u ormanu, zlu ne trebalo.\ndvv je odgovorio/la BokiTokiVoki's temus u Solid State\ndvv je odgovorio/la Mr. Kobayashi's temus u Zvučnici\nSlažem se sa Zverogušterom i Saxom, i te kako se menja zvuk. Moje stare AR94 kutije su propevale kada je skretnica prerađena sa svim novim kondenzatorima, osnovni balans tona je ostao isti, ali je sve bilo u mnogo boljem fokusu i sa dodatim detaljima. Jedino što bi se moglo izmeniti je da se veća vrednost dobije od paralelno povezanih kondenzatora od različitih materijala, na primer polipropilena i polikardbonata. To je stari trik japanskih entuzijasta koji se kunu u njega, a i meni je dobro poslužio.\ndvv je odgovorio/la John Coltrane's temus u Solid State\nAjde? A zašto treba podeliti sa deset i u čemu je greška? Klasa konstantno vuče maksimum snage bez obzira na nivo signala. Prednost je maksimalna moguće brzina odziv, praktično trenutna, a mana je obilje struje se se beskorisno pretvara u topolotu.\nLako je slobodno fantazirati klasi A, ali po mome mišljenju, mislim da ljudi imaju pomalo prevelika oečkivanja od klase A. Mislim na klasičnu klasu A, a ne na neku verziju kiznog bias-a koja faktički simulira klasu A sa manje ili više uspeha. Ioanko je jedina od tih šema kojapo meni dobro obavlja tu simulaciju Dan d'Agostino (Mr. Krell) "Sustained Bias Plateau", koja j čak i fizički povelika i baš dobro kompliovana, Problem sa prelaznim (sa NPN na PNP i obratno) izobličenjima b trebao da bude rešen na mnogo nižem nivou od čiste klase A, već sa bias-om od 100-130 mA po paru izlaznih tranzistora. Efekat se može dosta lako čak i izmeriti i konstatovati odsustvom pomenutih izobličenja. Sa druge strane, sama činjenica da neki izlazni stepen radi u čistoj klasi A NIJE garancija sjajnog zvuka, on samo otvara vrata toj mogućnosti, ali doći do nje je i dalje ozbiljan posao. Jer slepim pojačavanjem struje bias-a se dosta brzo dolazi do neke tačke kada zvuk postaje topliji, ali ujedno i manje precizan, kao da više nije u idealnom fokusu. Nemojmo zaboraviti da je konstrukcija čiste klase A ipak malo drugačija od konstrukcije klase AB. U tom smislu, pozdravljam Miletovu postavku o projektovanju stvarnog izlaza u stvarnoj čistoj klasi A. Treba imati u vidu i činjenicu da je čista klasa A najmenje efikasna od svih drugih rešenje, tipično 5-10%. Dakle, za nominanu izlaznu snagu od 50W izlazni sepen će disipirati 500 ili više wati, što podrazumeva masivne hladnjake i napajanja. Dakle, košta i da se naptavi,a bogami i posle u eksploataciji, to je recimo 4 kW struje za 4 sata rada. Sa 1 kW = 63 dinara, to izađe 252 dinara po danu, ili oko 7.500 dinara mesečno.\nOnda ništa, nema problema Mile, zatvoriću krug sopstvenim modelom prilagođenim mojim potrebama.\nDoapada mi se prerdviđen prostor za drugi par izlaznih tranzistora. imam na lageru poveći broj MJ2xx 250 watt-nih NPN i PNP parova, eto gde bi mogli da završe. Obzirom na njihove zvanične osobine, dva para bi trebala da zadovolje čak i moje manijakalne zahteve za impulsnim strujama.\nŠitaj Kineze i zakleće ti se da je sve, ama baš sve, strogo originalmo.\nRezanci, originali i RIPovi\ndvv je odgovorio/la sir Oliver's temus u Digital\nČini mi se da i dalje ključni podatak ostaje šta čira CD odnosno FLAC ili WAV fajl. Tu je, po meni, čak i PC namenski napravljen da minimizira mehaničke smetnje (podbočavanjem, tweakovanjem napajanja, itd) daleko iza ozbiljnije napravljenog CD čitača, da i ne spominjem posebno jake i skupe spoljne DAC-ove. Po mome iskustvu, najbolje rezulate dobijam sa WAV formatom. Skažem se sa Kujom, nisu svu blanko CD-ovi isti, ja sam dobio najbolje rezultate sa Philips Silver diskovima. Pošto sam nedavno potrošio poslednje iz moje zalihe, pokušao sa da dokupim nove, ali nisam uspeo, niko koga sam pitao ih nema, tako da je moguće da su nestali skroz naskroz. Moj glas ide za WAV format. Napominjem da sam sakupljač muzike perioda 1960-1980 i pojedinih izvođača.\ndvv je odgovorio/la HomeMadeAudioProject's temus u Solid State\nVan den Hula 352 Hybrid je kable sa 2x256 licni OFC posrebrenog provodnika. Impulsne struje su preko 200A u špicevima, dakle u odnosu na nominalnih 100A koje HK2400 po specifikaciji može da propusti. Ja bih rekao da je to ipak duplo više u kablu od omoga iz pojačavača, dakle jeste konzervativno. Sa 4 para izlaznih tranzistora po kanala, recimo da može da protera sve i svašta čak i apsolutno, a kamo li u realnim režimima rada.\nMile, ti bar imaš načina da sgledaš DIY scenu. Koliko pitanja imaš u vezi kog modela i eventualbih modifikacija, i eto ti nekakvg proseka. Smem da se kladim da najviše pitanja dobijaš u vez najjednstavnijih i najjeftinijih modela, što smo po sebi nije neki greh, ali ti govori o tome šta se traži kao neki stadard. Ljudi ne shvataju da je za upaivanje tranzistora potrebna minimalna populacija od sigurno ne manje od 30+30 komada za jedan par. Još ako koristiš Motorola/ON Semi izlazne tranzistore, dobar si jer su oni po mom iskustvu već jako slični, pa recimo pola posla već urađeno ako se kupe u cevčicama od 30+30 komada od proizvođača. Ja ih tako kupujem, C serije ne alim da kupim po 100+100 komada, to je ionako manje od €15 zajedno, a na kraju će se sve potrošiti na manje zahtevne funkcije. Šta misliš, kako na ovo reaguju domaći DIY-eri? Kada na kraju dođu do vazduha da ti odgovore? Teška sirotinja uzima danak svuda, a posebno na hobiju kao što je audio, koji je postao težak luksuz. O tehničkoj nepismenosti da i ne govorim. Ima ljudi ovde koje opoznajem i družim se sa njima, koji aku šemi vide više od 4 tranzistora i to za njih odmah postaje prekpmplikovano. Onda pitanje snage - neko ima zvučnike sa rejtinogm od recimo 50W i njima je pojačavač od 100W opasno jak. Kao da igde piše a ako ima 100W mora na tom nivou i da se sluša, ne pada im na pamet da će pojačavač od 100W imati mirnije i tolerantnije ponašanje na 50W od pojačavača deklarisanog na 50W naprosto jer ima veću rezervu snage. Malo ko uopšte ume da izračuna koja debljina kabla mu je potrebna za dužinu kablova od 5 ili 6 metara, kao kod mene što je slučaj (tačan odgovor: presek od 6 kvadrata, baš kao i ovaj koji imam, Van den Hul 352 Hybrid)? Skraćenje na 2x3 m kabla isitog kvalieta ali manjeg preseka može biti 2,4 kvadrata (na primer, Van den Hul CS 122), u oba slučaja ako želimo da izbegnemo kabl kao faktor zvuka u smislu ograničenja prenosnog signala u špicevima. Itd, itd, itd.\nNe vidim zašto bi to bilo išta posebno teško ili loše, sem naravno to kapacitetima i ceni pojačanog izlaza, naprotiv. Kada se čak i sasvim normalni (sandardni) tranzistori upotrebe, samo ih treba postaviti recimo tri para iliviše u zavisnosti od tražene snage, i projektovati impulsne struje pre limitinga na dovoljno velku vrednost. Podrazumeva se da sno prethodno napravii dovoljno dobar i moćen izvor napajanja, jer ako toga nema, nema ni bilo čega drugoga. Na žalost, slažem se da tehnologija pravljeja zvučničkih kutija zaista ako se vraća u mračne stare dane, a obojica znamo da nema bio kakve veze sa znanjem, već isključivo sa ekonomijom (čitaj: po svaku cenu što jeftinije u proizvodnji sa što većim profitom). Tipična je upotreba 18 mm debelog MDF svuda pa i napred, gde je pod najvećim stresom jer upija oko 90% mehaničke energine na njega montiranih drajvera, nekada su abr tu ključnu površinu pravili od 22 ili 24 mm MDF-a, a sada ni to. Kao da su zaboravili unutrašnje podbočivanje. Vidim današnje kutije su prilično lagane, zapremina približno sličnih kutija mojima neretko je 17-18 kg, moj je lepih 28 kg Ali je zato profilisan, prednja ploča sendvič od 22+22+18 mm medijapan, iznutra podbočena i ukrućena na sve strane, da nije ne verujem ni da bih mogao da dobijem onako tesan odziv, nešto bi negde vibriralo i rezoniralo. Slažem se, ima više rada, ima više materijala, ali kutija nestaje ako lokacija, rezultat je zvuk u prostoru, a ne sa lokacije kutija. Tako gledano, i nije skupo. Sa komentarom oko sve lakših i jeftinijih pojačavača se u celini slažem, uz napomenu i sve relativno lošijim zvukom, jer se pare obično troše na "light show" LED-ova i sexy daljinske komande. Obično dominira ploča na kojoj se nalaze prijemnik daljinske komade, kontrola logika preklapanja ulaza i izlaza, itd. U proseku, izvori napajanju se i dalje rade kao nužno zlo, levom nogom. Izlazni stepeni su i dalje strogo SEPP tipa, čak i za berealno velike snage u sve manje od 7,9 Oma.\nŠto lepo kaže naš narod - neko voli popa, a neko popadiju.\nIma tu mnogo istine. Dugi niz godina, projektanti se uopšte nisu obazirali na zahteve koje kutija postavlja pred pojačavač sa logikom to je stvar pojačavača, i ostavljali su njima da se izbore sa time. Uprkos iskustvima stečenim na serijama BBC monitora koji su imali kompenzovane skretnice po malim faznim pomerima i malim padovima impedanse. Time je kutija bila predstavljena pojačavau kao daleko mirnije i inearnije opterećenje, ukratko lakše opterećenje. Tako su napravljene i moje kutije, da predstavljaju izuzetno lako opterećenje zs pobudu, što znači da može da ih pobuđuje i neki mali Technics pojačavač bez problema jer neće biti ciman i razvlačen na sve strane. Nagrada je to što će i taj mali mučenik da radi bolje nego što se od njega očekuje, a poređenje zvuka pojačavača će biti mnogo lakše i praktičnije jer kutije dozvoljavaju da se čuje više i usmislu količine, i kvaliteta. Narosto je cena sistema prepakovana tako da više ide na kutije, ali je onda i manje dovoljno za pojačavač. Sa takvim kutijama, Miletovi SEPP (Single Ended Push-Pull) projekti prolaze bez problema onoliko koliko su sami po sebi dobro projektovani.\nTu koncepciju, ulazni dif. par BC546B) sa strujnim ogledalom (BC560B) i VAS kao kaskodu (BC569B i BFT 28A) sam prvi put video i slušao davne 1979. godine, u jednom nemačkom pojačavaču snage firme Linear Audio Systems (LAS) model Mega 1. 2x100/150W u 8/4 Oma. Naponski deo sa stabilisanim elektronskim napajanjem, strujni deo preko masivnog trafoa i dva elektrolita od po 15,000 uF. Taj model je promenio ceo moj audio život po nekim ugrađenim idejama, koje do dana današnjeg ostaju validni, a izlaz (strujni na +/-50V) sa četiri para BD 249/250 C (tada novih) izlaznih tranzistora firme Texas Instruments. To je brate božanstveno radilo pod svim okolnostima. Na žalost, LAS je bio mala firma koja nije izdržala konkurenciju i dosta brzo nestala. Tadašnji standardi merenja TIM izobličenja (i kućni TIM30 i profesionalni TIM100 su bili ispod praga izmerivosti). To je bilo 6 ili više godina pre pojave raznih britanskih gurua čak toliko da Douglas Self i dan-danas pravi verzije tog pojačavača, o čemu naravno ćuti kao zaliven. Na žalost, taj primerak nije bio moj, i danas ga više nema, a ne znam šta bih dao da mogu da ga uporedim sa ovim danas. Koliko sam shvatio, takva je otprilike i ta Yamaha, pa me ne čude dobijeni rezultati.\nNe sećam se da sam slušao AR 90, Kao stari vlasnik AR kutija, prve sam kupio 1972, model AR 5, a trenutno slušam AR 94, prvu kutiju na svetu koja je ponuidla 2,5 pojasni princip (dva basa od po 20 cm, ali različita, donji se seče sa jednim induktorom na oko 150 Hz, gornji se vuče to granice visokotonca, takođe konusnog od 6 cm), uz uobičajebe AR efekte, kao što je fazni pomer pd -47 stepeni i dva poniranja impedanse (nominalno 6 Oma) na 2,1 i 1,9 Oma. Kutije su potpuno osvežene (zamena svih kondenzatora, zamena veznih stubova malo ozbiljnijim od originalnih, nutrašnje ožičenje Neotech srebrenim kablom, zamenjena vešanja čistim gumenim prema katalogu za te kutije). Mogu da ti potvrdim da se uprkos godinama ne samo što nemaju ega da se stide, već šalju u ćošak niz savremenih kutija uz relativno impresivno dubok i tipično za kutije sa akustičkim vešanjem vrlo čist do 44 Hz. Jedini problem ugrađenih u njih jeste izvesna selektivnost pojačavača. Na primer, Karan pojačavač ih pobuđuje, ali se ipak malo nećka. Stari Marantz 170DC, koji je od njih stariji nekih 6 godina i kao model i kao moj primerak, izvlači iz njih da ne poveruješ šta sve, a Harman Kardon PA2400 ni ne konstatuje da je kutija malo zaguljena, kao što bi i trebalo da bude za pojačavač snage sa specifikacijom od 100A impulsne struje (doduše, on STVARNO ez problema pobuđuje i Apogee-je bez prevelikog grejanja). Uostalom, izvoli navrati i uveri se sam, ponesi svoj software (LP i/ili CD). Taman i da zalijemo moj prelazak na novi levi kuk, biće mi ugrađen do kraja ovog meseca (drugi krajem septembra). Vreme je lični upgrade.\nzašto ti "treba" nešto slabije? Moje kutije imaju efikasnost od 92 dB/2.83V/1m, pa im za reprodukciju istina glasne muzike u sobi ipak trebaju pikovi od 76W/8 Oma. Razumem da tebi možda ne treba neka američka ludorija or 300+ W, ali mislim da je realnih 100W/8 Oma REALNA kućna potreba ako ideš baš na eksterminaciju komšiluka\nOdozgo nadole dovoljno, više nego dovoljno i solidno. Prva dva 100...150W, onaj najniži recimo 30...50W, sve i 8 Oma. Moram da se pohvalim, od navedenog prva dva su bila i moj izbor, a onaj najmanji mi nije pao na pamet, ali me ne čudi njegovo prisustvo, i to je dobro poznata topologija koja izbegava neke mane klaisčnih verzija, ako recimo u BGW pojačavačima ili u novije vreme Elektorov projekta od 150W. Ako iko ne daj Bože i posumnja u apsolutne kapacitete A40 i/ili A300, ima tri mogućnosti: 1) da upotrebi Motorola/ON Semi trnazistore od po 230W, 2) doda još po par ili čak dva navedenih tranzistora, ili 3) i jedno i drugo ako insistira da pojačavači budu dibidus blindirani prema niskim impedansama. A300 me podseća na projekat Thorsten Losech-a "Sir Pottymouth" sa američkog DIY foruma, ima tome nekih dve godine ili tako nekako, a on je jedan baš opasan (ex Istočni) Švaba koji porađa nove ideje jako često. Sada ih u Kini pretvara i u gotove proizvode kako čujem sa zavidnim uspehom, što me jako raduje. Hvala, Mile.\nU vezi tonskih kontrola, lično smatram da je to pitanje kako ih ko shvata. To što su na lošem glasu je delimično zasluga i same audio industrije i njene borbe za to bolje performanse, kada su se svi trudili da ih nasviraju na neke nenormalne brojke, čime su, po meni, poništili njihovu glavnu svrhu, Po meni, one bi trebale da budu prisutne samo da relativno malo koriguju niske i visoke učestanosti i time malo poprave opšti balans zvuka u različitim okolnostima sobe, na primer ceo zid u staklu, ili debele zavese ispred ceog zida, ili debele tepihe po celoj sobi, itd. Samim time, njihov opseg delatnosti bi trebao da bude najviše +/- 6 dB, ako treba više onda tu nešto debelo nije u redu. A to što se koriste do opsega od +/-12 dB, i to uz upotrebu potenciometara sumnjivog kvaliteta, je stvar čiste zloupotrebe korisnika i funkcije "štednje" proizvođača koji koriste često najjeftinije potenciometre kojih mogu da se dokopaju. Na primer, moja standardna zamerka redovnim modelima firme Harman Kardon, koju inače jako cenim, jer koriste ama baš đubre kvaliteta potova. Najefikasniji tweak takvih modela je zamena pota za glasnost u recimo modelu 6550, u kome zamena volume pota za ALPS Blue dovodi do tako radikalnog poboljčanja zvuka da je prosto teško poverovati da je tako nešto uopšte moguće. Ljudi veruju da je to neka superiorna klasa potova, a nije, to su samobitno bolji potenciometri od totalne serijale, ako hoćete njihov vrh vrhova treba vam Balck Beauty. A ako zatim ALPS Blue zamenite za klasičan mehaički "ladder" pot sa 24+ diskretnih otpornika od recimo firme Dale, onda opet imate skok na gore, uz naravno bitno veću cenu. E, onda vaš 6550 postaje već jedna jako ozbiljna mašina koja se ne stidi da stane na crtu maltene kome hoćete, neće vas osramotiti. Za druge modele ne znam, igrao sam se samo sa ovim jednim modelom. Samo da potsetim mlađe članove da se ovakav pristup koristio kod većine najskupljih modela kod svih firmi do negde sredine 70-ih, kada to postaje prekupo za većinu. Do 1980. godine, koliko znam, jedini novi modeli koji su koristili diskretne otpornike za kontrlu su bili modeli Dual-a CV 1600 i CV 1700, kao i reVox integralci. Kod Japanaca, tu i tamo poneki skupi predpojačavači. Ista pesma važi i za fiziološku korekciju glasnosti, loudness ili contour. Ftetcher-Munson krive su dobro poznate, ali nema firme koja nije pumpala i te vrednosti, dovodeći do zastrašujuće ofarbanog zvuka. Poneki, kao recimo Marantz i Yamaha, su nudili potenciometre za ovo, pa izvolite snađite se sami, daleko bolje rešenje od jedne fiksne vrednosti. Opet slučaj jedne u osnovi odlične ideje koja je rastočena prekomernim podešavanjem i često dovedena do apsurda.\nMile, ako mogu, postavio bih ti jedno lično piitanje. Od onoga što si ovde pokazao, ako bi morao da se odlučiš za najbolji i odmah posle njega drugi pojačavač, za koje bi se odlučio? Po ukupnom kvalitetu zvuka? Što bi se reklo "Editor's Choice"?\nSlažem se, jer ma šta menjali u ma kom sistemu, rezultat će opet biti deo rada celog sistema. Pošto znamo da su zvučne kutije veoma podložne koloracijama i drugim anomalijama, činilo mi se logičnim da se prvo posvetim njima i to iz sve snage, zato sam i regrutovao Mirka Bevenju, starog drugara niz godina. Dobro smo se naradili, i proizvodni primerak sa serijskim brojem 0001 je kod mene i nema šanse da uskoro ode bilo kuda. Cena u ono doba (2002. godine) je bila €1.300, što je tvrdim i za ono doba bilo bagatela za ono što dobiješ. 28 kg kvaliteta kutije i zvuka, sa faznim kašnjenjem između drajvera od 0 na 3 m (prednja stranica je nagnuta 7 stepeni od dna ka poleđini unazad), svaka kutija ima po tri para veznih stubova pa se kutija može u koracima bi- i tri-ampovati koristeći ugrađenu skretnicu, ili na kraju podići na puni status aktivne kutije koristeći spoljne pojačavače. Koliko znam, napravljeno je sedam parova, dogovor je bio da ceo projekat ostane Mirku i B&M-u da ih izrađuje i prodaje. Jedan par je u Belgiji, drugi u Italiji, kod mojih poznanika koji su na moju preporuku kupili Karan integralce, jedan od dva svaršena kompajona toj kutiji (drugi je Marantz 170DC, koji je moja favorit), ostali ne znam gde su. B&M se rapao par meseci kasnije zbog svađe drojice vlasnika, pa ih zato nema. VELIKA šteta, nenadoknadiv gubitak za nas. Doduše, i proizvođač drajvera, francuska firma Audax (Son Audax), tada deo Harman International-a, je takođe zatvorena 2006. godine, mada se drajaveri još uvek mogu naći tu i tamo po Americi. Ako je za lek, uvek možeš doći do mene i poneti neki test subjekat na slušku, na istoj sam adresi do 1961. godine do danas, sa kraćim izletima po svetu i do Novog Beograda (1983-1989). Samo da zamenim sobu nakon prve operacije levog kuka, i zovem te na slušanje, da počenmo negde oko 10-11 ujutru pa dok ne popadamo od umora. Biće hladnog piva i vruće kafe, klima po potrebi (nećeš verovati koliko je tiha u radu, čudo neviđeno, Japanac, Daiquin). Recimo do kraja ovog meseca pa prema mogućnostima.\nMile, to je efekat kada zvučnik sam po sebi neke delove spektra ističe u odnosu na druge, ime se dobija zvuk koji je obojen u odnosu na izvor. Da i ne spomijem probleme "interface"-a prthodne komponente i naredne i nizu. Na primer, podosta veliki broj nemačkih zvučnika, uz niz predosti, ima tendenciju da malo ističe gorne srednje i donje visoke, tj, 4...10 kHz ili tu negde, posebno zvučne kutije firme ELAC. Alternativno, usled šetanja modulusa impedanse, mesta na kojima ona pada na 2 Oma ili manje sa slabije koncipiraim pojačavačima snage imaju tendenciju da dovedu do pada glasnosti u tim "rupama". Da se razumemo, ja se apolutno slažem sa tvojom gornjom konstatacijom, oduvek su najveći problemi ležali u pretvaračima (zvučnici, gramofoni, magnetofoni) koji trebaju da prevedu ulazni signal u jednom obliku u izlazni signal u drugom obliku. Kod zvučnika, električni signal sa pojačavača snage u akustičku energiju u prostoru. Kao i kod svega drugoga, tako su problemi sa njima u celini dobro poznati, poznata su i rešenja, ali su retka jer traže ogroman trud i koštaju mnogo novaca u razvoju. Da budem specifičan, većina projektanata zvučnih kutija dobro poznaje drajvere u celini gledano, ali će ipak provesti oko 10-15% vremena na razvoj samih kutija a prepstalih 90-85% vremena na razvoj skretnice. Takvo je moje iskustvo iz vremena kada sam sa Mirkom Bevenjom iz B&M Acoustics-a razvijao moje kutije, njih smo imali za 2 sedmice, ali smo posle proveli skoro 6 meseci mućeći se sa kretnicom. Krv smo propljuvali dok nju nismo završili, ali smo dobili nominalnu impedansu od 8 Oma a minimalnu 6,5 Oma, fazni pomer od najviše -25 stepeni i frekvetni odziv od 40...18.000 Hz +/-1,5 dB (što je tolerancija studijskih magnetofona), ili ako uzmemo uobičajenih -3 dB kao granicu odziva, 36...21,000 Hz. I zadržali efikasnost od 92 dB/2.83V/1 m. Nema mngo kutija na ovom svetu koje su na tom nekom nivou, ali rezultat je maksimalna linearnost i po frekventnom odzivu i po odzivu snage (acoustic power bandwidth). Transparentnost zvuka za neverovati, a lako se uveriš, samo zameni pojačacač i odmah imaš drugačiji zvuk a isto važi i za ostale delove sistema. Tek kada ovo postigneš ima smisla birati pojačač jer sada možeš da čuješ u celini. Ponekada će te začuditi kako radi bolje nego što si misli da će a ponekada i gore, da shvatiš da tvoj pojačavač nije problem nego su tovje kutije problem, kada nema baš mnogo smisla juriti novi pojačavač. I tada se moje društvo vrlo oštro podelilo. Nekima se takav zvuk nije dopao, uglavnom su smarali da kutije nisu dovoljno živahne, da su pomalo mrtve, a drugi su se oduševljavali. Kada sam se malo zainteresovao, shvatio sam da su oni prvi mahom hajfilističari i često sakupljači opreme, dok su oni drugi vrlo petežno bili ljudi koji imaju ličnih iskustava sa muzikom, svirali su nedge ili još uvek siraju, a često se pale na ovu ili onu verziju nekog muzičkog dela. Ne vole svi linearnost, ja je volim i sve što mogu dajem na nju. A dva puta sam optužen da sam prevrio neke drugare, koji se kunu na cevi, jer su mi rekli da sa mojim kutija,a i Karan integralcem imam tipičan zvuk najboljih SET uređaja, bez ijedne manje SET-ova i sa svim prednostima tranzistoraca (velika snaga i stoga dinamika, nominalno 180W/8 Oma, do 116 dB SPL po kutiji na 1 m u sobi). Za mene, konačni komentar je dao Boki Toki Voki, koji kada ih je čuo, rekao: "U j..ote, ala ste ih zategli", bar on dobro zna koliko posla za to treba sa tropojasnim kutijom.\nDa, a nagrade za svoje radove dobija onako, u prolazu. Pogledaj malo njegova kola pa onda pričaj o fenseraju, Vlado, to su primeri kako se radi minimalistički ali sa razumom. Posebno pogledaj šemu njegovog RIAA korektora i ampa, po tome je najpoznatiji. A komentar oko brzih dioda ti je baš bio zloban, on je precizno rekao da ga brze diode duže vremena nisu mnogo zanimale, ali kada ih je upotrebio pre 35 godina, zaključio je da je to bila graška i prešao je na njih i ostao na njima do dan današnjeg. Šta si ti koristio za ispravljače pre 35 godina? Oko modelovanja neke prijatnosti, skroz si promašio, on pokušava da modeluje bez pozatih izvora neprijatnosti, on ne oblikue i ne modelira da dobije bilo šta, već modelira da ne dobije poznato loše osobine. On ne tvrdi da je sedmi harmonik jedini izvor prolema, on samo smatra da je to poznato za zvuk loš efekat, loš ali nikako i jedini.\nTrenutno na sajtu 10 članova, 2 Skrivenih, 15 Gosta (Pogledaj celu listu)


Vučić s Čovićem: Odnosi Srba, Hrvata i Bošnjaka treba da budu bolji - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\n– Ja sam uvijek radostan kada sam u Mostaru, i važno je da pokažemo koliki značaj ima Mostar.\nVučić je istakao Mostarski sajam izvanredna prilika za privrednu saradnju dviju država, te naglasio da prisustvo više od 60 kompanija iz Srbije pokazuje koliko je za Srbiju značajan Mostar, Hercegovina i BiH.\n“Razgovarali smo, kao djelimični predstavnici naših naroda, i o odnosima naših naroda. Odnosi Srba, Hrvata i Bošnjaka treba da budu bolji. Srbija će poštovati BiH, kako bismo u miru i dobrim odnosima gradili bolje ekonomije i gledali u budućnost”, poručio je Vučić nakon sastanka sa članom Predsjedništva BiH Draganom Čovićem u Mostaru.\nOn je zahvalio Čoviću na pozivu da Srbija bude ovogodišnji partner Međunarodnog sajma gospodarstva u Mostaru.\n“Govorili o tome kako je važno da prevaziđemo razlike. Hvala Draganu što je pozvao da budemo zemlja partner. Svojim angažmanom smo dokazali koliko nam je značajno. Pozivam Mostarce i Hercegovce da dođu u Srbiju, kao što sam pozvao i građane Srbije da dođu u Hercegovinu. Mislim da je to najbolji način da se gradi budućnost, mir i stabilnost”, istakao je Vučić, naglasivši značaj trgovinske razmjene između BiH i Srbije, uprkos političkim problemima.\nOn je zahvalio i Mostarcima na gostoprimstvu, konstatujući kako su “samo jedan ili dva bilborda kompanija iz Srbije uništena”.\nDragan Čović je nakon sastanka rekao kako smatra da se otvorena pitanja između država mogu rješiti, te da je razgovarano o suradnji između Hrvata i Srba.\n– Želimo poslati poruku da u teškim vremenima drugačije, svjetlije gledamo u budućnost. Našu saradnju, pa i u oblasti robne razmjene možemo unaprijediti. Neka nam ovaj sajam bude prilika za to. Sretan sam što će predsjednik Vučić otvoriti sajam”, rekao je Čović.\nVučić će se nakon Čovića sastati sa predsjednikom Republike Srpske Miloradom Dodikom i Njegovim preosveštenstvom episkopom zahumsko-hercegovačkim i primorskim Grigorijem, sa kojima će u 16.00 časova posjetiti mjesto izvođenja radova na Sabornoj crkvi Svete trojice u ovom gradu.\nZa 18.00 časova predviđeno je da Vučić prisustvuje svečanom prijemu koji organizuje Privredna komora Srbije u hotelu “Mepas”.\nU 19.00 časova Čović organizuje predsjedničku večeru u ljetnjikovcu “Radobolja”, gdje će, osim Vučića i Dodika, prisustvovati i predsjednik Crne Gore Filip Vujanović, premijeri Bugarske i Hrvatske Bojko Borisov i Andrej Plenković, predsjedavajući Savjeta ministara Denis Zvizdić, predsjednik Federacije BiH Marinko Čavara, te predsjedavajuća Predstavničkom doma parlamenta BiH Borjana Krišto.\nOvaj dokument dostavljen je na razmatranje prije skorog susreta toga zajedničkog tijela, no oko njega ne postoji definitivna suglasnost svih predstavnika, kako u EU tako ni u Bosni i Hercegovini. Na njihovoj provedbi posebno inzistiraju predstavnici njemačke administracije koji su naveli kako je riječ o segregaciji djece i nastavku nacionalnih podjela u zemlji. Pri tome […]\nSvečanom akademijom obilježen Dan veterana i godišnjica osnivanja JOB-a KS\nAkademija u povodu obilježavanja ”Dana veterana” i 26. godišnjice osnivanja Jedinstvene organizacije boraca (JOB) “Unija veterana” Kantona Sarajevo (KS), upriličena je sinoć u Domu Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u Sarajevu. Svečani skup u organizaciji kantonalnog JOB-a bio je prilika za evociranje sjećanja na sve one koji su se nesebično žrtvovali u odbrani Bosne i […]


Direktorka Međunarodnog monetarog fonda Kristin Lagard izjavila je da bi centralne banke širom sveta trebalo da razmisle o izdavanju digitalnih valuta....\nTim nezavisnih ekonomskih savetnika nemačke vlade smanjilo je prognozu rasta bruto domaćeg proizovda (BDP) za ovu godinu, navodeći kao razlog, između ostalog, i teže uslove u spoljnotrgovinskom okruženju....\nPored toga što su dvema grupama putnika samo par sati pred odlazak na odmor u Grčku otkazana putovanja, postoji mogućnost da grupa putnika koja trenutno boravi u Grčkoj preko agencije "S.A.B." ne može da se vrati...\nTržište kriptovaluta naglo je palo od početka ove godine, što je navelo mnoge da se upitaju da li je ovo dokaz da je došlo do pucanja mehura. Jedni smatraju da će vrednost kriptovaluta nastaviti da pada, dok drugi...\nNa prepodnevnom trgovanju, evro je ojačao pola procenta pošto je bolja privredna aktivnost od očekivane u Francuskoj u junu, podigla nadu da je zabrinutost zbog jačeg ekonomskog usporavanja evrozone u drugom kvartalu...\nTursko tržište akcija i domaća valuta lira su danas zabeležili rast vrednosti, jer investitori veruju da će pobeda Redžepa Tajipa Erdogana na predsedničkim izborima doneti političku stabilnost u toj zemlji....\nJoš dve grupe putnika koji su svoje letovanje uplatili preko agencije S.A.B neće otići na put. Reč je o grupama koje su put svojih letnjih destinacija trebalo da krenu danas i za tri dana, u četvrtak, 28. juna,...\nProsečna neto plata isplaćena u Srbiji u aprilu 2018. godine iznosila je 49.117 dinara, što je ekvivalentno iznosu od 416 evra, i nominalno je bila veća 6,7 odsto, a realno za 5,5 procenata u odnosu april prošle...\nDok građane Evropske unije još od sredine prošle godine, razgovori preko granice koštaju isto koliko i oni u domaćem saobraćaju, Srbija i zemlje u regionu i dalje čekaju u redu da roming i za njih postane...\nIndeks poslovne klime, izračunat na osnovu ankete minhenskog ekonomskog instituta Ifo, pao je u junu na 101,8 poena sa 102,3 poena iz maja, navodi se u saopštenju tog instituta dostavljenom Tanjugu....\nOtvaranje novih poglavlja u procesu pregovora sa EU je od velike važnosti za Srbiju, jer je usklađivanje srpskog zakonodavstva sa standardima EU jedno je od prvih pitanja svakog investitora koji dolazi iz Evrope,...\nPredstavnici srpskih preduzeća iz oblasti građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture sastali su se danas sa delegacijom francuskog poslovnog udruženja "Pokret francuskih kompanija" - MEDEF, koja okuplja kompanije...\nDirektor JUTA Aleksandar Seničić izjavio je da će svi putnici agencije S.A.B. koji su trenutno na letovanju u Grčkoj biti vraćeni u zemlju. Seničić kaže da je organizovano šest autobusa, koji danas kreću put...\nSvi koji su uplatili putovanje preko turističke agencije "S.A.B. travel", zaključno sa 22. junom, neće otići na odmor jer je ta agencija otkazala sve aranžmane....\n- Pčelari mogu da budu primer za sve druge poljoprivrednike u borbi za domaći agrar - poručila je predsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić koja je danas u Rači prisustvovala postavljanju kamena temeljca za...\nKonačna cena maline biće poznata tek kada prođe sezona i kada ona bude utvrđena na svetskom tržištu, izjavio je danas ministar poljoprivrede, šumarstva i poljoprivrede Branislav Nedimović i naveo da je...


Djukanovic prisustvovao otvaranju Generalne skupstine UN | Info | Politika\n19. October, 10:08\nĐukanović prisustvovao otvaranju Generalne skupštine UN 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nĐukanović prisustvovao otvaranju Generalne skupštine UN\n24.09.2019. / 17:52\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović prisustvovao je zvaničnom otvaranju generalne debate 74. zasjedanja Generalne skupštine UN-a.\nU uvodnoj debati govorili su generalni sekretar UN-a Antonio Gutereš, predsjednik SAD-a Donald Tramp, predsjednik Brazila Žair Bolsonaro, predsjednik Egipta Abdel Fatah el Sisi i drugi.\nU nastavku dana, Đukanović će biti gost na ručku koji za najviše zvaničnike članica UN-a priređuje Antonio Gutereš, kao i na prijemima predsjednika SAD-a Donalda Trampa i Evropskog savjeta Donalda Tuska.


Dvoržak: Zvanična priča o Srebrenici – velika laž | Zvornik Danas\nDvoržak: Zvanična priča o Srebrenici – velika laž\non: 07. маја 2015 In: Društvo, izbor urednika, VIJESTI\nBEOGRAD – Čuveni češki režiser Vaclav Dvoržak poručio je da će dokazati da je istina o događajima u Srebrenici potpuno drugačija od one koja se godinama predstavlja javnosti.\n“Započeo sam projekat ‘Istina o Srebrenici’. Srebrenica je velika laž. To je jedna velika izrežirana politička manipulacija, kao Haški tribunal. Riječ je o nekoj vrsti teatra, predstave. Želim da predstavim stvari onakvima kakve jesu”, istakao je Dvoržak.\nOn je za “Sputnik” ocijenio da je pitanje šta se zaista dogodilo u Srebrenici veoma kompleksno, navodeći da je u Srebrenici bilo žrtava, ali da je izrežirano da ih je bilo sedam ili osam hiljada.\n“General /Ratko/ Mladić nije predvodio plaćene vojnike, paravojne formacije, nije mogao da bude odgovoran za sve žrtve tamo. Tamo se dogodio masakr, ali nije odgovornost generala Mladića, on ne može da snosi odgovornost za sve. Oni koji su sve organizovali unaprijed su odabrali krivca i žrtvu i držali se tog scenarija. Srbi su krivi, a žrtve su muslimani”, ističe Dvoržak.\nOn je napomenuo da je bio u Srebrenici i razgovarao sa čovjekom zaduženim za čuvanje grobova, spomenika, koga je pitao koliko je zaista ljudi tu sahranjeno, ljudi koji su tu ubijeni.\n“Nisam dobio odgovor. Otišao sam. Došao ponovo. Tek kad sam treći put došao u Potočare dobio sam odgovor – da su to sve žrtve Srebrenice. Mislim da su tu donijeli žrtve i sa drugih područja i predstavili da su ih Srbi ubili u jednom danu”, kaže Dvoržak.\n“To nisu žene, djeca, civili… Ekshumirani su i ljudi koji su preminuli deset godina prije rata, a ima i onih čija su tijela vožena 200 kilometara da bi tu bila sahranjena. Na taj način su predstavili da ih je bilo toliko mnogo i da su to nenaoružani civili”, napomenuo je čuveni češki režiser.\nDvoržak, koji je i autor dokumentarnog filma “Oteto Kosovo”, u kome objašnjava kako je došlo do NATO bombardovanja Srbije i proglašenja nezavisnosti u južnoj srpskoj pokrajini, ocijenio je da je trenutna situacija na Kosovu i Metohiji najgora za narod i da bi Srbija svakako trebalo da se pobrine o srpskom stanovništvu na teritoriji Kosova.\n“Ljudi žive u getu, situacija je jako teška. Znam to jer sam u stalnom kontaktu sa ljudima sa Kosova sa kojima sam sarađivao na filmu”, rekao je Dvoržak.\nOn je napomenuo da želi da istina ugleda “svjetlo dana”, zbog čega za novinare organizuje i autobuse za odlazak na Kosovo.\n“Želim da se ta priča širi. Moj posao je da pokažem Česima i svijetu pravu istinu o onome što se dešava i kako ljudi žive. Želim da istina ugleda svjetlo dana i da ne zaboravimo šta se dogodilo na tom prostoru”, ističe Dvoržak.\nGovoreći o evropskom putu Srbije i Evropskoj uniji /EU/, Dvoržak je naglasio da EU širi politiku koja ne može da odgovara Srbiji, upozorivši da u EU nema demokratije, da je to “fašistički, lažni projekat”.\n“Ne znam da li bih mogao da preporučim Srbiji da se pridruži projektu EU, da krene tim putem, znam to iz iskustva Češke. U samoj Evropi sve više jača mišljenje da Unija nije dobra za život, to je mišljenje mase, ona nije pravi izbor”, istakao je Dvoržak.\nOznake: režisersrebrenicavaclav dvoržak


Vi ste ovdje:Home»Extra»Bik: Sedmični horoskop za period od 12.08.2019. do 18.08.2019.\nPosao. Potrebno je da budete strpljiviji i da pustite da se u poslovnom segmentu sve riješi samo od sebe, jer hoće. Vaše uplitanje bi moglo samo da proizvede još veći disbalans i da samo vas dovede do nerviranja.\nKakav god da problem ili nedoumicu imate – servirajte je šefovima pa neka se oni bakću time. Ionako im je to posao, a ne vaš da ispravljate krive Drine. Vi ćete ionako biti zauzeti – nestrpljivi saradnici i klijenti, kratki rokovi, mnogo užurbanosti i bavljenja papirologijom…\nLjubav. Neko vam na blic ulazi u život, ali da li će se u njemu i na koji način zadržati – to je već individualno. Venera u srcu Sunca, tokom ove sedmice, može pokrenuti jake i burne emotivne priče, ali da li te priče idu ka srećnom kraju ili će zgasnuti prije nego što su se razgorjele – to vam ostaje samo da vidite.\nOni koji su zauzeti su čas bijesni, čas preemotivni. Problem je u tome što je ovih „bijesnih momenata“ trenutno više i što neki razgovori mogu preći i u prepirku. Pokušajte da sa više volje i uz usaglašavanje sada komunicirate sa voljenom osobom.\nZdravlje. Prolazni bolovi u kičmi ili glavobolje.


#SvetSaSputnjikom — Savić: Srbija u ovom trenutku bezbedna (audio) - Sputnjik Srbija\n14:46 10 April 2021\n#SvetSaSputnjikom — Savić: Srbija u ovom trenutku bezbedna (audio)\n19:00 18.11.2015 (osveženo 13:49 26.03.2018) Preuzmite kraći link\nPiše Bogdan Pantić, Tanja Trikić\nBogdan Pantić, Tanja Trikić. Sputnik Srbija\nEmisiju #SvetSaSputnjikom, koju zajedno realizuju Radio Novosti i redakcija Sputnjika, možete da slušate svake srede na talasima Radija Novosti od 17 do 19 sati! Poslušajte ceo intervju sa predsednikom Republike Srpske Miloradom Dodikom!\nO reakcijama Evrope i sveta na terorističke napade u Parizu, globalnoj borbi protiv terorizma i Islamske države u Siriji i Iraku, sukobu islamske i hrišćanske civilizacije, kao i da li su događaji u Parizu, Siriji i Iraku označili početak trećeg svetskog rata i kako će se događaji u svetu odraziti na Srbiju i Balkan, govorili su bivši direktor Bezbednosno–informativne agencije Andreja Savić i docent na pravnom fakultetu u Beogradu doktor Miloš Jovanović.\n— Miloš Jovanović: Ovde su iscenirali Račak, dobili su Račak i kod kuće.\n— Miloš Jovanović: Uvek postoji rizik da radikalizovani Albanci, koji se bore na strani Islamske države, napadnu srpske oblasti na Kosovu i Metohiji.\n— Andreja Savić: Nijedna država ne može sama da reši problem terorizma.\n— Miloš Jovanović: Beograd je manje atraktivna meta od Londona, Pariza, Madrida, i mi nismo percipirani kao deo Zapada. Ta dva faktora nas štite od islamističkih napada.\n— Andreja Savić: Srbija je u ovom trenutku bezbedna, ali ono što u budućnosti može predstavljati problem je učešće ljudi sa ovih prostora na ratištima. Tu mislim na ljude sa prostora Sandžaka, Bosne, Kosova…\n— Miloš Jovanović: Francusko društvo više ne počiva ni na jednoj zajedničkoj kolektivnoj vrednosti.\n— Andreja Savić: Srbija je humanim odnosom prema migrantima podigla svoj rejting i to je odjeknulo i u islamskom svetu.\n— Miloš Jovanović: Radikalizovani muslimani sa Zapada smatraju da je to jedna isprazna civilizacija, koja nema nikakve vrednosti, osim materijalne.\n— Andreja Savić: Faza unipolarnog svetskog poretka polako se primiče svom završetku.\nNa početku emisije na talasima Radija Novosti mogli ste da čujete celokupni intervju agencije Sputnjik sa predsednikom Republike Srpske Miloradom Dodikom. On je govorio o situaciji u Evropi i svetu nakon napada u Parizu, o tome kako će ti događaji uticati na stanje u Bosni i Hercegovini, o odnosima unutar Bosne i Hercegovine, radikalnim islamistima i poziciji visokog predstavnika u toj zemlji, o odnosima Republike Srpske sa Republikom Srbijom i Ruskom Federacijom…\n— Milorad Dodik: Mi smo u Dejtonski sporazum uneli teritoriju i državu koja se zvala Republika Srpska. Ako nema Dejtona, ako neko to razvali, mi se vraćamo na poziciju koju smo uneli u Dejton, bio to nekome san ili ne bio. To je realnost.\n— Milorad Dodik: U Moskvi će mi uvek reći da poštuju međunarodne ugovore. Tamo se dobro osećam. Tamo nam nikad nisu tražili protivustupke, nikad nas nisu uslovljavali.\n— Milorad Dodik: Zahvalni smo Rusiji. Često ćete čuti šta je nama Rusija pomogla, pa dovoljno je ovo što nam je pomogla, pa u Unesku. Mnogo puta nam je pomogla. Ona u Republici Srpskoj značajno ulaže i veoma je solidan partner bez ikakvih političkih uslovljavanja.\n— Milorad Dodik: Balkanom mešetare Britanci, najčešće oni. Uzmite istoriju, pa pogledajte šta su radili.\n— Milorad Dodik: Mi ne smemo prihvatiti da se legalizuje pravno nasilje visokog predstavnika i zato idemo na referendum.\n— Milorad Dodik: Incko bezočno laže.\n— Milorad Dodik: U Bosni i Hercegovini je malo kome dobro, osim strancima koji imaju velike apanaže, kao visoki predstavnik koji ima platu od 24.000 evra mesečno, bez plaćanja poreza, plus rezidenciju, poslugu, pravo da na nekoliko meseci ode u Austriju i da mu to bude plaćeno.\n— Milorad Dodik: Sve ove godine Dejtona su bile godine osvete Srbima.\n— Milorad Dodik: Najveće štetočine su bili Volfgang Petrič i Pedi Ešdaun.\n— Milorad Dodik: Visoki predstavnik oduzeo je Republici Srpskoj 83 ovlašćenja.\n— Milorad Dodik: Pedi Ešdaun je napravio ogromne probleme urušavajući međunarodni sporazum, sakriven iza političke podrške Amerike i Evrope.\n— Milorad Dodik: Visoki predstavnici rušili Dejton, a bili zaduženi da ga štite.\n— Milorad Dodik: Oni koji su najviše kritikovali Rusiju, kao što je Dejvid Kameron, sada pozivaju direktno Putina i kažu da se bez njega ne može. Pa to smo znali.\n— Milorad Dodik: Evropa otvorenih granica je propala na valu izbeglica od milion ljudi.\n— Milorad Dodik: Evropa ne izgleda obećavajuće kako je svima nama izgledala pre nekoliko godina. Pre petnaestak godina svi su se zaklinjali u evropsku budućnost, pa čak i ja sam bio veći optimista što se tiče Evrope nego danas.\n— Milorad Dodik: Republika Srpska nema resurse za prihvatne centre. U Bosni i Hercegovini bi to mogla da bude još opasnija priča imajući u vidu da jedan deo političkog bošnjačkog tela priželjkuje takav jedan talas verujući da bi to ojačalo njihove potencijale.\n— Milorad Dodik: Neprihvatljiv sistem vrednosti da neko seiri nad ubistvima ljudi.\n— Milorad Dodik: Više od 350 ljudi iz Bosne i Hercegovine priključilo se Islamskoj državi.\n— Milorad Dodik: Ovde je živeo sekularni muslimanski narod, a onda tokom rata na prostor Bosne i Hercegovine i bivše Jugoslavije ulazi preko 4.500 svetih ratnika islama i to je Zapad znao.\n— Milorad Dodik: Evropa koja je ponudila primamljivu priču otvorenih granica očigledno nema odgovora na mnoge krize, pa ni za krizu zbog terorizma.\n— Milorad Dodik: Svetu koji je bio izvoznik raznih proleća, pa čak i ratova sa prostora Zapada, na neki način se sve te stvari vraćaju kao bumerang.\nCeo intervju sa Miloradom Dodikom možete pročitati ovde: 1. deo, 2. deo, 3. deo i 4. deo.\nFrancuski i ruski stručnjaci: Treba se spremiti, ID neće stati\nteroristički napad u Parizu, terorizam, Milorad Dodik, Republika Srpska


Foto: FK Sloboda Mrkonjić Grad/Facebook\nFudbaleri Slobode iz Mrkonjić Grada savladali su na gostovanju ekipu Jedinstva Žeravice sa 3:0, dok su Dubrave poražene sa 2:0 od Sloge u Trnu u sedmom kolu Druge lige Republike Srpske – grupa Zapad.\nIgrači Slobode bar na kratku su zauzeli prvo mjesto na tabeli pobjedom nad Jedinstvom od 3:0. Siniša Radoja je postigao prvi gol u 55. minutu, a onda je Srđan Mrzić dao dva gola u 81. i 83. minutu za konačnu pobjedu od 3:0.\nVeoma zanimljiv duel odigrali su igrači BSK-a i Poleta, gdje je gost slavio sa 1:0 golom Srećka Grozdanića u 12. minutu, ali glavno obilježje meča bila su čak tri crvena kartona. Prvi je dobio Stefan Šervel u 76. minutu, onda je u 90. minutu došlo do sukoba između igrača te je sudija pokazao put napolje Vladanu Gračaninu i Vladimiru Tešanoviću.\nEkipe Borca iz Šamca i Brda iz Hambarina remizirale su 1:1, a poveli su gosti preko Bobana Živanića u 17. minutu, a izjednačio je Joco Stokić u 30. minutu.\nFK Sloga je u Trnu golovima Dušana Galića u 13. minutu i Dorijana Kuruzovića u 52. minutu savladala Dubrave.\nIgrači Proletera iz Teslića trijumfovali su sa 2:1 protiv Željezničara iz Doboja. Stefan Savić doveo je domaćina u vođstvo u osmom minutu, Vladimir Marković je povećao na 2:0 u 22. minutu, a konačnih 2:1 postavio je Milan Gostić u 50. minutu.\nNajviše golova viđeno je u okršaju Progresa i Sloge iz Srbca, gdje je domaćin slavio sa 4:2. Predrag Pralica je doveo goste u vođstvo u 45. minutu, da bi Dragan Verić sa dva gola u 49. i 63. minutu preokrenuo na 2:1. Miljan Budić je u 87. dao gol za 3:1, a onda je Petko Budić u 90. minutu povećao na 4:1, a konačnih 4:2 postavio je Vedran Nježić u 90. minutu.\nBSK – Polet 0:1 (Grozdanić 12′)\nSloga – Dubrave 2:0 (Galić 13′, Kuruzović 52′)\nJedinstvo – Sloboda 0:3 (Radoja 55′, Mrzić 81′, 83′)\nProleter – Žejezničar 2:1 (Savić 8′, Marković 22′ – Gostić 50′)\nBorac – Brdo 1:1 (Stokić 30′ – Živanić 17′)\nProgres – Sloga 4:2 (Verić 49′, 63′, M. Budić 87′, P.Budić 90′ – Pralica 45′, Nježić 90′)\nPrethodni članakPrva liga RS: Trijumf Slobode u Gradišci, Krupa sigurna protiv Tekstilca\nNaredni članakFudbaleri Borca proslavili pobjedu nad igračima Sarajeva (VIDEO)


Cilj Srbije, prema Vučićevim riječima, nije samo da Sputnik V proizvodi za vlastite potrebe već i za izvoz u zemlje regije (Reuters)\nOčekuje se da će tim ruskih stručnjaka posjetiti Srbiju sljedeće sedmice radi razgovora o lokalnoj proizvodnji vakcine Sputnik V do kraja godine, prenijela je Hina.\n„Trenutno nemamo (proizvodne) kapacitete (za Sputnik V), ali ćemo ih izgraditi. Nije bitno koliko će to koštati, uložit ćemo“, rekao je Vučić.


Predstava ‘What the fuck are we doing here?' na 6. Beogradskom Irskom Festivalu\nSavremena pozorišna predstava koja se bavi fenomenom ‘odliva mozgova‘ - ‘What the fuck are we doing here?', biće izvedena u okviru šestog Beogradskog irskog festivala, koji će se održati od 9. do 18. marta. Predstava „What the fuck are we doing here?“ biće izvedena 15. marta u beogradskom klubu Elektropionir. Ovaj uzbudljivi farsični kabare sa jakom muzičkom komponentom baziran je na ličnim ispovestima autorskog tima i otvara teme perspektive i očekivanja mladih u Srbiji, emigracije, ksenofobije, identiteta i predrasuda u srpskom društvu.\nPredstava je socijalno angažovana, a u isto vreme i duhovita. Bavi se fenomenom „odliva mozgova” polazeći od činjenice da se svake godine veliki broj mladih i obrazovanih ljudi seli u inostranstvo. Pomenuti fenomen nije samo usko vezan za Srbiju već za celu Evropu.\nInsert/song iz predstave možete pogledati ovde\nPodećamo vas da je Beogradski Irski Festival, čije će se šesto izdanje održati od 9. do 18. marta, raspisao foto konkurs na temu: „Granice i Periferije”, a pobednika očekuje vredna nagrada. Rok za slanje radova je 28. februar 2018. godine. Glavna nagrada je GoPro Kamera. Više informacija o foto konkursu možete pronaći na sledećoj stranici - ovde


12 Apr 2022, 12:38 Kostolac SATTV Marija Vajner\nMeđutim, kada je reč o proizvodnji otkrivke, zbog loših vremenskih uslova tokom zimskog perioda, velikog broja neplanskih zastoja na osnovnoj rudarskoj mehanizaciji, kao i zbog produženog remonta bagera SRs 2000/1, ona je manja od planirane.\nNaredni period biće iskorišćen za poboljšanje pogonke smpremnosti osnovne rudarske mehanizacije.\nOn objašnjava da je bager visokog kapaciteta pola godine bio van proizvodnje zbog kapitalne opravke.\nZamenjen je reduktor radnog točka, postavljene su nove kabine bagerista, kompletno je rekonstruisan sistem pogona i upravljanja, obavljen je i niz drugih važnih poslova. U narednom periodu nadoknadiće se proizvodnja od pet miliona kubika otkrivke.\nSadašnja mehanizacija odgovara proizvodnji od devet miliona tona uglja, moraće proizvodnja ds e podigne na 12 miliona tona uglja i to se očekuje u narednih par godina.\nOd 1. aprila počela je remontna sezona na kopu „Drmno“ koja će biti iskorišćena za povećanje tehničke pouzdanosti i ispravnosti osnovne rudarske mehanizacije čime se stvaraju uslovi za podizanje vremenskog iskorišćenja rada osnovne rudarske mehanizacije.


Bold Brand Forum :: Topic: Moje beleške - 4.2 - Ključne reči (3/3) (1/1)\nBold Brand Forum Main Forum Google AdWords - Priprema ispita Moje beleške - 4.2 - Ključne reči (3/3)\nMoje beleške - 4.2 - Ključne reči (3/3)\nGoogle, AdWords, AdSens, Google Display network, Google Search network, PageRank su vlasništvo Google Inc. Bold Brand nije u zvaničnim odnosima sa njima.\tTEMA: Moje beleške - 4.2 - Ključne reči (3/3)\nMoje beleške - 4.2 - Ključne reči (3/3)\t5 godina 3 nedelja ago\t#113\tMaki11\tOFFLINE\nRešavanje problema vezanih za ključne reči\nAko ključna reč nije odabrana na pravi način, ocena quality scora\nće opasti, a može postati nepodesna da pokrene oglas za određen upit za trenutni cost per click. Ovo se često dešava kod ključnih reči koje su vrlo uopšetene i samim tim ne odgovaraju na zadati upit. Na primer, ključna reč sa niskom ocenom kvaliteta može pokrenuti oglas za samo određene varijacije broad ili phrase matched ključnih reči.\nDa bi se pratio učinak ključnih reči treba proveriti Quality Score kolonu na Keyword tabu na Ad Group Details pageu. Ili da bi se dobio detaljan uvid u učinak i ocenu kvaliteta kliknite na balon ikonu pored svake ključne reči i pojaviće se više informacija.\nAko reč ima nizak quality score i ne ostvaruje dovoljno pregleda pokušajte da sledite savete za optimizaciju kako bi povećali ocenu kvaliteta ili pokušajte da povećate CPC ulaganje. Želimo da pružimo korisnicima pozitivno iskustvo kroz smanjenje troškova i da vas ohrabrimo da pokušate optimizaciju vašeg naloga pre povećanja ulaganja.\nPolitika i smernice vezane za korišćenje ključnih reči\nAdWords politika reklamiranja uključuje ključne reči koje izaberete kao i oglase u vezi sa njima. Ove politike su usmerene na to da osiguraju da korisnici vide Adwords oglas na odgovarajućoj strani u pretraživaču bilo da ona sadrži rezultate pretrage ili neki drugi sadržaj. Takođe imaju za cilj da spreče zloupotrebu Adwords targeting sistema, uključujući i korišćenje zaštićenog imena drugog oglašivača bez dozvole ili lažno reklamiranje/oglašavanje.\nPregled AdWords' politika oglašavanja adwords.google.com/support/aw/bin/static.py?page=guidelines.cs\nKljučne reči su kao postavljanje temelja, fundamenta za AD grupe i oglase. Pratite sledeće savete prilikom upravljanja ključnim rečima:\n1.\tGrupišite ključne reči po sličnim stavkama, kao što su proizvodne linije. Svaka grupa čini oglasnu grupu. Možete kreirati više oglasa u okviru Ad grupe, tako da se grupisanje ključnih reči podudari sa istom temom. Na primer, organizovanje ključnih reči o organskoj kafi u jednoj Ad grupi je povezano sa ključnim rečima o ukusnoj kafi u drugoj Ad grupi.\n2.\tBoarded matching opcije pružaju mogućnost za veću preglednost, ali iziskuju veće troškove. Zato je važno pratiti broad mathed ključne reči kako bi se uverili da su one dobro postavljene. Možete koristiti „See serch terms“ report kako bi se uverili da se oglas proširio na sve tipove pretraživanja. Takođe, možete uključiti i druge matching opcije (kao phrase- or exact-match) u istoj Ad grupi.\n3.\tSužavanje matching opcija znači smanjenje klikova, ali i smanjenje troškova. I dalje je važno da se koriste opisne reči za sve matching opcije.\n4.\tNegativne ključne reči dobro rade u većini slučajeva kada se termin ne odnosi na poslovanje.\n5.\tImajte na umu Settingse kampanje. Ako je kampanja podešena da targetira veoma određeno geografsko područije, one ključne reči koje su uopštenije će bolje raditi. Sa druge strane ako targetirate jednu ili više zemalja ili teritorija mogu se koristiti određenije ključne reči koje će se bolje fokusirati na prikaz.\nJoš nekoliko saveta koje se odnose na održavanje liste ključnih reči:\n1.\tPreciziranje liste ključnih reči\nNeka određene ključne reči budu na najbolji način povezane sa proizvodom ili uslogom. Uklonite reči od manjeg značaja ili one koje ne donose dovoljno veliku posećenost. Dobro targetovane ključne reči imaju veliki clickthrough i conversation rates, dok obrnuto važi za reči manjeg značaja.\n2.\tLista ključnih reči treba da bude mala i laka za upravljanje. Lista od 20-30 ključnih reči treba da bude tematski povezana i da se proširuje i poboljšava po potrebi.\n3.\tDve ili tri fraze najbolje rade. Na primer, umesto reči kafa, upotrebite trgovina kafom ili ukusna zrna kafe. Razmislite o ukljanjanju jedne ključne reči ili više njih. Ovo je često suviše uopšteno i može dovesti do klikova korisnika koji su najmanje zainteresovani za proizvod, posao ili uslugu koja se nude po tom upitu.\n4.\tTestirajte i preoblikujte redovno listu ključnih reči.\n5.\tDa bi održali korak sa dinamikom online reklamiranja, trebalo bi redovno proveravati listu ključnih reči. One reči koje ne odgovaraju kampanji treba obrisati. Pratite rezultate pregledom statistike kampanje.\tPoslednja izmena: 4 godina 10 meseci ago od Marijana.\tAdministrator je onemogućio javni pristup pisanja.\tKategorije foruma


“Više ne želimo da nas oslobodite”, rekli su zatvorenici.\nNaučnici su namjeravali da ih “uspavaju”, ali sa vrha im je naređeno da nastave eksperiment. Štaviše, dobili su uputstvo da trojica naučnika uđu u sobu sa zatvorenicima za kaznu zbog loših rezultata eksperimenta.


Koliko se građana BPK Goražde vakcinisalo u Srbiji još nema podataka i kako napominju u kantonalnom Zavodu za javno zdravstvo, to će se znati tek nakon što se prijave u svoj matične porodične ambulante, kako bi se ti podaci unijeli u njihove zdravstvene kartone\n– Činjenica je da jako sporo dolaze vakcine, što u naš kanton što u državu BiH i mene je bilo strah za oca, jer ovaj treći val je agresivan. Svakodnevno idem na posao i bilo me je strah da nešto ne donesem, jer otac ipak spada u rizičnu kategoriju, 67 mu je godina. Maksimalno se čuva ali ja ne mogu spriječiti da mu ne daj Bože donesem infekciju. Da ne bismo morali čekati godinu ili ne znam ni koliko već, odlučili smo se da idemo za Beograd – pojašnjava Šalo.\n– To je ono što nam struka preporučuje i nemam razlog da ne vjerujem tome, ne mogu ja biti pametnija, nego svi znanstvenici na svijetu. U Beograd smo išli ja, otac, brat njegova supruga i njegov badžo. Brat se nije uspio vakcinisati jer je tek prebolovao koronu, otprilike prije mjesec i po dana i ima mnogo antitijela, tako da mu je doktorica u Beogradu preporučila da to obavi za oko šest mjeseci. Od svih članova porodice, jedino sam ja imala, ako se to može nazvati nus pojavom, bol u ruci i malaksalost koja je trajala samo jedan dan – ističe ona.\n– Zvaničan broj vakcinisanih osoba u BPK posredstvom kantonalnog Zavoda iznosi 184, dok se do kraja sedmice očekuje još 170 doza vakcine AstraZeneca i nastavlja se vakcinisanje po prioritetima. Prema podacima ove ustanove, u BPK ima oko 5.000 hroničnih bolesnika, dok se za vakcinaciju prijavilo manje od 1000, a oni se mogu prijaviti i dalje putem telefona u svoje matične ambulante kao i osobe starije od 65 godina – ističe direktorica Zavoda Medina Bičo.\nNavodi da će naredni prioritet za vakcinaciju biti uposlenici u javnom sektoru, policija, uposleni u obrazovanju te medijski radnici koji se takođe trebaju prijaviti u svoje ambulante.\n– Kada bi mogla početi masovna imunizacija u BPK još se ne zna jer to zavisi od dinamike obezbjeđenja vakcina, a pod uslovom da one dođu, to bi se moglo desiti polovinom godine. Od količine vakcina koje BiH nabavlja putem mehanizma Covax, BPK Goražde planirano je 5000 doza – istakla je direktorica Zavoda za javno zdravstvo.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Fudbal / position=2 / backUrl=/sport/fudbal/258084/real-zainteresovan-za-robertsona.html / topicId=258084 / view=comment / type=story\nUEFA Siti izbačen iz Evrope na dvije godine Evropska fudbalska unija (UEFA) zabranila je Mančester sitiju učešće u Ligi šampiona u naredne dvije sezone... 14. 02. 2020. 19:53 >> 20:37 Komentari 1\nOSPORIO RIJEČI SINA Pele: Stanje normalno za moje godine Legendarni brazilski fudbaler Pele izjavio je danas da je njegovo zdravstveno stanje u skladu sa godinama i da se dobro osjeća... 14. 02. 2020. 20:42 >> 20:56 Komentari 0\nUEFA SAOPŠTILA Rekordnih 28 miliona zahtjeva za ulaznice za EURO 2020 Evropska fudbalska unija (Uefa) saopštila je danas da je primila oko 28,3 miliona zahtjeva za 2,5 miliona dostupnih ulaznica za ovogodišnje Evropsko prvenstvo... 14. 02. 2020. 16:08 >> 16:04 Komentari 0\nPETOGODIŠNJI UGOVOR Stefan Milić ide u Dinamo Kapiten Budućnosti Stefan Milić potpisaće petogodišnji ugovor sa Dinamom iz Zagreba... 14. 02. 2020. 14:03 >> 15:21 Komentari 2


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Korona virus - Crna Gora :: Pomozi babi i đedu da ostanu doma\nKAMPANJA UNICEF-A 27. 03. 2020. 11:42 >> 11:39 0\nKako je saopšteno iz UNICEF-a, Emir Drešević je u svom videu pokazao kako ostavlja ispred kuće svoje babe ceger s namirnicama i nakon toga je zove da joj javi.\n“Drago mi je da mogu da budem od koristi i da pomognem babi i đedu tako što ću im ostaviti kese s namirnicama ispred vrata. Nedostaju mi, ali sada je najbolje da svi budemo doma i da mi, mladi, s jačim imunitetom preuzmemo odlaske u apoteke i prodavnice”, poručuje Emir.\nIskustva s koronavirusom širom svijeta pokazuju da su stariji ljudi u najvećem riziku. Da bi zaštitila svog đeda od koronavirusa Lara Bulatović redovno ide u prodavnicu i ostavlja mu kese ispred vrata.\n“Dok traje opasnost od koronavirusa, mladi treba da izlaze do prodavnice i apoteke i ostavljaju namirnice ispred vrata, jer tako štite starije članove porodice koji možda nemaju jak imunitet i kojima ova bolest može ugroziti život”, ističe Lara.


Unics Kazan - Joventut: Analiza utakmice | Sportske Kladionice\nHome Sportsko klađenje Prognoze utakmica Unics Kazan – Joventut: Analiza utakmice\nUnics Kazan – Joventut: Analiza utakmice\nDanas su na rasporedu utakmice petog kola Eurokupa sa kojih smo i odabrali našu analizu. Za analizu smo odabrali utakmicu između Unicsa i Joventuta.\nUnics je u ovu sezonu Eurokupa ušao sa porazom od odlične Venecie ali su nakon toga savladali Bahcesehir i Partizan u Kazanu. Na svom parketu su i u VTB ligi bili bolji od Astane i Eniseya. Doma su za sada na omjeru 4-0 uz poraz u Veneciji što čini odličan početak nove sezone za Unics.\nJoventut je u ovu sezonu Eurokupa ušao sa pobjedama nad Partizanom, Bourgom, Bachesehirom i Veneziom. U posljednja dva kola su igrali odličnu košarku gdje su već nakon tri četvrtine rješili utakmice. U ACB ligi su imali odličnih partija također. U sedam odigranih kola su upisali poraze samo od Real Madrida i sve boljeg Tenerifea što je sjajan početak sezone za ekipu koja je kvalitetom u sredini tabele. Za vikend su savladali ekipu Baskonie što dovoljno govori o formi u kojoj se nalazi Joventut.\nUnics je pred ovu sezonu mnogo mjenjao. Oni su izgubili najboljeg strijelca i ponajboljeg igrača Erricka McColluma kao i Elgina Cooka, Jamila Wilsona, Raymara Morgana, Valerii Likhodeia i Haukur Palssona koji su imali značajnu ulogu u timu. Za Erricka McColluma su našli sjajnu zamjenu u vidu Isaiaha Cannana, igrača sa NBA iskustvom koji je imao nekoliko odličnih sezona u NBA ligi sa 76ersima i Sunsima. On je u tri utakmice u Eurokupu postigao 54 poena i pokazao je da će biti odlična zamjena za McColluma. Osim njega ekipu iz Kazana su pojačali i Zhabanov, Jordan Morgan, John Holland, John Brown i Nate Wolters.\nJoventut je odigrao nekoliko vrunskih utakmica, što u ACB ligi što u Eurokupu. Za sada u novoj sezoni imaju svega dva poraza uz devet pobjeda i igraju vrhunsku košarku. Unics je također ušao solidno u sezonu i na papiru su blagi favoriti ali Joventut je za sada više pokazao na parketu. Treba očekivati još jednu odličnu predstavu Joventuta i veliki otpor Unicsu. Hendikep na Joventut (+6.5) u kladionici bet365 je plaćena je po koeficijentu od 1.90. Ovo je sigurno najbolji odabir na ovom susretu a tip je dobitni sa pobjedom domaćih do šest poena razlike kao i sa svakom pobjedom gostiju.\nKao najbolji izbor klađenja na zbroj poena igrača se nameće Isaiah Cannan koji je odigrao tri utakmice u Eurokupu za Unics. On je provodio na parketu preko 25 minuta i postigao je ukupno 54 poena i za sada je najbolji poenter ekipe. On je čitavu karijeru vrhunski poenter sa odličnim šutem sa distance. Ima potpunu slobodu u ekipi iz Unicsa i sigurno je prvi izbor za klađenje na zbroj poena igrača.


Ključni meč za bh. futsal reprezentaciju: Još uvijek postoje šanse za plasman u baraž! – Magazin Plus\nHome/Sport/Nogomet/Futsal/Ključni meč za bh. futsal reprezentaciju: Još uvijek postoje šanse za plasman u baraž!\nbulle Send an email 2017-04-11\nFutsal reprezentacija Bosne i Hercegovine danas se sastaje s Albanijom u posljednjem kolu kvalifikacijskog turnira u Azerbejdžanu, a naš tim ima šanse za plasman u baraž ukoliko se poklopi rezultat druge utakmice.


Oduvek sam mislila da su Orkanski visovi nedovoljno cenjeni u poređenju sa drugim klasicima viktorijanske književnosti. Iako je sestra Emili Bronte Šarlota poznatija po svojoj veštački nasmejanoj protagonistkinji koja se neobjašnjivo zaljubljuje u dosadnog luzera i živi s njim srećno do kraja života, Orkanski visovi su zapravo zabavno štivo.\nGlavni adut knjige nisu jedan, već dvojica groznih bivših. Posle više godina razmenjivanja nežnosti sa prijateljem iz detinjstva i ljubavnikom Hitklifom, Katarina Ernšo postaje dvolični snob i odbacuje svoju pravu ljubav zbog njegovog niskog društvenog statusa, lošeg odgoja i nekontrolisane naravi; Hitklif, opet, ludi od besa i beži. Katarina se toliko kaje što ga je šutnula da oboli od jedne od onih nedefinisanih bolesti iz 19. veka od koje su ljudi uvek oboljevali; Hitklif se vraća i prihvata udvaranje Katarinine sestre da bi se osvetio. Katarina zapati još jednu od tih bolesti, umire i proganja ga sve dok i on ne postane pokojni. Njih dvoje su destilovane verzije nekih od najsebičnijih, manipulativnih i uopšte loših impulsa koji mogu nastati iz ljubavi, nečega što je nekad davno bilo dragoceno i divno. Zato je Kejt Buš i napisala pesmu o njima. To je i razlog zašto sam od ljudi zatražila da mi ispričaju sve o svojim najgorim bivšim momcima i devojkama i bila zatrpana odgovorima.\n"Ako pod 'groznim bivšim' misliš na to da me je lik varao tokom čitave veze (što znači pre i za vreme braka); bio navučen na lekove protiv bolova koji se izdaju na recept; dobio otkaz sa više poslova zato što je krao i još sa jednog zato što je izmislio sestru a zatim rekao da mora da odsustvuje sa posla da bi išao na sahranu dotične sestre; i na kraju me ostavio zbog udate žene, onda da, imam iskustva sa groznim bivšim", napisala mi je jedna žena.\n"Grozni bivši! Jedan bivši mi je rekao (šest meseci nakon što smo počeli da se zabavljamo) da moja vagina nije prijemčiva za seks zato što sam uvek uska i suva", ispričala mi je jedna druga žena, Ema*. "Rekla sam mu da je to možda zato što ne posvećuje dovoljno vremena predigri. Na to mi je rekao da smatra kako ga moja vagina 'povređuje' zato što se još nisam oporavila od seksualnog napada od pre više godina. A pre toga mi je rekao da misli kako ga seksualno dovoljno ne uzbuđujem zato što sam 'gojazna' (znajući vrlo dobro da se lečim od različitih vrsta poremećaja u ishrani). Najbolje od svega: na koledžu je išao na rodne studije."\n"Imam dvojicu groznih bivših", rekla je treća devojka, Anelise, "jednog koji me je ostavio u dugovima i zbog kog su nas tužili na osnovu ugovora za stan koji nije dao da napustim (a potom pretio da će me i sam tužiti), i jednog koji mi piše svakih nekoliko meseci, nekad mi govoreći da želi da budemo prijatelji, koliko mu nedostajem i kako sam najbolja osoba sa kojom je bio, a nekad mi šaljući neprijatne poruke u kojima mi govori da sam propala u životu, kako treba da me je sramota zbog onoga ko sam i šta radim, koristeći privatne detalje za koje dobro zna da su veoma lični kako bi me ponizio."\n"Skoro godinu dana kasnije, iskoristio je smrt Dejvida Bouvija kao izgovor da ponovo stupi u kontakt sa mnom."\nOvaj članak sam počela da pišem kao neku vrstu skice za sve načine na koje ljudi mogu da pregaze sve one mesece i godine intimnosti. Vrlo brzo sam ustanovila da, u slučaju bivših, postoji previše različitih vrsta zala da bi sva stala u jedan tekst srednje dužine. Na to dodajte iznenađenje koje odbačena ljubavnica oseti kad otkrije da je njen simpatični direktor marketinga zapravo švrljajuća napast koja svira bas gitaru u "dum disko" bendu — pre toga je delovalo dobro što ima toliko raznih hobija — i zlovolja koju neki ljudi osećaju prema bivšim vezama postaje sasvim razumljiva.\nIpak, pitam se zašto su toliki ljudi uopšte izlazili sa gnusobama kojih posle žele javno da se odreknu. Nazvala sam Lisu Brejtman, psihoterapeuta i eksperta za veze iz Njujorka, da je priupitam kako dečko koji je delovao tako pristojno može da se pretvori u sramnu pošast vaših foto albuma na Fejsu. Ona je rekla da iako "ljudi ponekad prosto polude i vi niste ništa krivi za to", problem je često taj da ljudi uopšte ne znaju kako da se nose sa raskidom.\n"Nije da se ta osoba naprosto promeni", rekla mi je ona. "Kad sve pođe nizbrdo, vi to već osećate. Ljudi počnu da menjaju svoje ponašanje; ne odgovaraju više tako brzo na pozive, ne vraćaju dugove. Ne poveravaju se i ignorisana osoba to oseća. Umesto da prva osoba kaže: 'Znaš šta? Mislim da ovo ne funkcioniše', oni samo počnu onako da se ponašaju i nadaju se da će druga osoba sama shvatiti šta se dešava. Ali to drugu osobu samo dodatno razjari."\nKejt Buš u video spotu za "Wuthering Heights." Screengrab via Youtube\nPonekad, međutim, bivši koji će se uskoro pretvoriti u noćnu moru počinje da pokazuje uznemirujuće znake. Anelise, žena koju je bivši uvalio u dugove posle komplikacija oko spornog iznajmljivanja stana, kaže da su njene prijateljice tačno mogle da odrede trenutak kad je počeo drugačije da se ponaša. "Nekada sam želela da verujem kako su svi ljudi negde u dubini duše dobri i da makar može razumno sa njima da se razgovara", rekla je ona. "Netačno. Tokom godina, nakon razgovora sa prijateljima koji su ga znali i sagledavali to sa strane, postala sam sve sigurnija da se promena desila negde u samoj vezi. Počeo je da prelazi neke granice koje niko nije očekivao — ne samo sa mnom, već i sa drugim ljudima."\nU drugim slučajevima, nije uvek očigledno da će osoba sa kojom se zabavljate loše reagovati na raskid. Džamil je bio u vezi sa Karli otprilike četiri meseca kada je shvatio da ne može da preboli bivšu devojku i odlučio da raskine sa njom. Karli se naljutila. "Poslala mi je pismo koje je bilo prijatno, ali je potpuno izvrtalo sve moje reči, tvrdeći da ju je povredilo to što ne želim više da je vidim", ispričao mi je Džamil. "Nikad joj nisam rekao da ne želim više da je vidim. Poslao sam joj poruku u kojoj sam joj se zahvalio na pismu, razjasnivši nekoliko pogrešnih stvari koje je navela — nadajući se da ću time izgladiti stvari — a ona je eksplodirala. Rekla je da se prema njoj postavljam sa visoka i snishodljivo, da sam bezobrazan, arogantan i bolestan. Nastavila je neko vreme da me maltretira porukama, tvrdeći da je mogla da me zavoli samo da sam joj ja to dozvolio."\nKarli je dve nedelje kasnije našla novog dečka, ali tako nešto često nije dovoljno da te osobe nestanu iz vašeg života; mnogi bivši umeju da budu toliko drski da pokušaju "ponovo da stupe u kontakt" sa vama, nakon što je traumatska veza već dostigla gorku završnicu. Kao i u slučaju Katarine Ernšo, ovi pokušaji ponovnog povezivanja — da bi se ublažio osećaj krivice ili zbog nemogućnosti patnje u tišini — često se završe ignorisanjem. "Nakon što ga je tokom naše veze više meseci zlostavljala njegova bivša devojka, bipolarna prostitutka, moj bivši dečko je samo krenuo da me ignoriše i vratio joj se samo zato što mu je ona plaćala račune", ispričala mi je žena po imenu Li. "Skoro godinu dana kasnije, iskoristio je smrt Dejvida Bouvija kao izgovor da ponovo stupi u kontakt sa mnom." Nakon što su Ema — žena čiji je dečko rekao da njena vagina nije prijemčiva — i njen bivši prošli kroz "dva i po meseca pregovora o raskidu", koji su se završili tako što je on konačno okončao vezu, on ju je "preklinjao" da ga primi nazad.\n"On je moj jedini bivši dečko za koga zapravo kažem da je 'moj bivši'", rekla je ona. "Ostale zovem 'moj dečko sa koledža' ili 'onaj lik sa kojim sam se zabavljala.'"\nNeki bivši na osećaj krivice i prazninu koja nastane posle raskida reaguju sa posesivnošću koja je malo taktičnija od moljakanja na kolenima. To može da poprimi nekoliko oblika; jedan je ljutita kontrola. Kada su Petra i njena starija devojka raskinule, odlučile su da nekoliko meseci nastave život zajedno dok im ne istekne stanarina. Bila je to greška.\n"Nije mi dozvoljavala da se družim sa prijateljima ili drugim ljudima bez nje, iako smo raskinule", rekla je Petra. "Vršljala bi mi po telefonu, Fejsbuku, fotografijama. Na kraju me je snažno udarila u lice zato što nisam htela da se ljubimo."\nNakon toga, Petra se preselila u drugi grad. Njena bivša devojka ju je sledila. "Pojavila se ispred moje zgrade, pronašla mog bivšeg poslodavca — koji je fotograf — i naterala ga da potpiše svoju knjigu sa posvetom za mene i nju. Stalno me je zivkala i slala mi jezive stvari mejlom." Čitava saga prepričana je u "groznom romanu koji je Petrina bivša devojka napisala o tome koliko sam grozna — o čitavoj našoj vezi, zapravo. U formi veoma jednostranog dnevnika." Petra roman nije čitala, ali je videla "intervjue i par radnih verzija".\n"Lik je dobio otkaz sa više poslova zato što je krao i još sa jednog zato što je izmislio sestru a zatim rekao da mora da odsustvuje sa posla da bi išao na sahranu dotične sestre."\nPetra se "u potpunosti" kaje zbog te veze; ta bivša "nije čak bila ni zgodna", kaže ona. Ali iako čitava stvar zvuči grozno, može loše da se završi i kad ne žalite zbog neke veze. Prijateljstvo sa bivšima sa kojima ste sporazumno raskinuli uvek zvuči dobro, naročito nekoj ožalošćenoj jadnici koja se suočava sa zjapećom rupom koju joj je bivši ostavio u životu, ali ljudi ponekad preteraju sa tim. Malkolm kaže da je zbog toga on taj koji je grozni bivši — on traži blisku vezu sa ljudima sa kojima se više ne zabavlja od trenutka kada je oni okončaju.\n"Prilično agresivno insistiram na tome da odmah posle raskida ostanemo prijatelji — ono, tekstualne poruke, pozivi u po noći, izlasci svake nedelje", rekao mi je. "Ne doživljavam to kao nešto grozno, ali su me u prošlosti nezainteresovane treće strane ubeđivala da jeste."\nTokom čitavog našeg razgovora, Malkolm je delovao pomireno sa tim. Jedini put kada mu je to napravilo problem, ispričao mi je, bilo je nedavno kada je njegova bivša supruga odbila da izađe na kafu s njim. "Ako si mi nekad nešto značila, i dalje mi nešto značiš", rekao je. "Ako ona ne želi, ne mogu da je nateram. Ali sjebaće me njeno odbijanje." Kad sam ga pitala da li je njegovim novim devojkama neprijatno što insistira na bizarno bliskim odnosima sa ljudima koje je nekada voleo i kresao, odgovorio je sa: "Mislim, nikome nije MNOGO neprijatno."\nDrugim rečima, kao što je Kejt Buš naznačila u svom opisu očaja koji je nastupio posle raskida Hitklifa i Katarine, ponekad ste grozni bivši upravo vi:\nMalkom je dodao da, iako su aktivnosti nalik zabavljanju kao što su večera, odlazak u bioskop i zajedničko kuvanje prihvatljivi, on nikad ne pije sa svojim bivšima. To samo znači "da moraju ponovo da raskinu".\n*Sva imena su izmenjena.