Eslick: USAID-ov ‘Projekt Turizam’ podrška putu BiH ka samoodrživosti – Biznis.ba\nNaslovnaBiHEslick: USAID-ov ‘Projekt Turizam’ podrška putu BiH ka samoodrživosti\nEslick: USAID-ov ‘Projekt Turizam’ podrška putu BiH ka samoodrživosti\nobjavljeno 26. jan 2021. u 11:03\nUSAID-ova podrška ulaganjima dijaspore zajedno sa novim projektom podrške turizmu vrijednim 20 miliona dolara snažna su podrška putu Bosne i Hercegovine ka samoodrživosti – navela je danas direktorica Misije USAID-a u BiH Nancy Eslick.\nUSAID će kroz novi projekt namijenjen turizmu, kako je dodala, osigurati ekonomski razvoj utemeljen na jedinstvenim ljepotama zemlje, dok postojeći projekt Diaspora Invest vrijedan 6,2 miliona dolara pomaže promociju ulaganja sve više rastuće dijaspore u svoju zemlju.\n– Radeći na ovom projektu poslužit ćemo se rezultatima prethodnih napora USAID-a na razvoju partnerstva u BiH. Veoma smo sretni što imamo saradnju ministarstava na državnom i entitetskim nivoima za turizam. Nadam se da ćemo u narednih pet godina imati priliku da vidimo rezultate transformacije. Imamo ljepotu koja može poslužiti kao osnova i iskoristiti za stvaranje novih radnih mjesta, za razvoj uslužne i hotelske industrije, zapošljvanje mladih, žena i drugih grupa – izjavila je Eslick tokom drugog dana webinara posvećenog pokretanju petogodišnjeg Projekta razvoja održivog turizma u Bosni i Hercegovini (USAID Turizam).\nIzrazila je posvećenost realizaciji projekta i očuvanju prirodnih ljepota BiH, te zahvalnost svima koji su doprinijeli njegovom pokretanju. U video prezentaciji Eslick je podsjetila na prirodne ljepote i resurse koje ima BiH, a koje vrijedi iskoristiti za razvoj turizma.\nProjekt USAID Turizam će, kako je istaknuto, kroz poticanje saradnje između svih nivoa vlasti, privrede i lokalnih zajednica, podržati oporavak turističkog sektora u BiH od negativnog uticaja pandemije. Pomoći će jačanju ekonomije kroz unapređenje poslovnog okruženja, jačanje kvaliteta turističkih usluga, povećanje pristupa finansiranju za turistički sektor, te snažnijem marketingu zemlje prema međunarodnim turističkim tržištima.\nUčesnici webinara će danas detaljnije govoriti o razvoju turizma dok se oporavlja od pandemije, mogućnostima za povećanje broja dolazaka turista i poboljšanja marketinga destinacije, kao i o turističkim tehnološkim inovacijama u cilju postizanja konkurentnosti na svjetskoj sceni i pokretanje rasta.\nPrvog dana webinara ambasador SAD-a Eric Nelson, ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Staša Košarac, te ministrice okoliša i turizma Federacije BiH Edita Đapo i trgovine i turizma Republike Srpske Suzana Gašić govorili su o vlastitom viđenju kako turizam može potaknuti razvoj BiH ka samoodrživosti.


Gradimor Marković, srpski aktivista iz Čikaga javlja: AMERIKA JE NA KOLENIMA ~\nGradimir i Mirjana Marković iz Čikaga.\n–\tSamo u poslednja 24 sata u SAD je prijavljeno 20.744 slučajeva, čime je broj zaraženih porastao na 235.747. U Americi je od korona virusa ukupno preminulo 5.620 osoba.\n„Po broju obolelih od korona virusa SAD su danas prve u svetu. Kako su za odbranu od pandemije Amerikanci dosad utrošili više od 200 milijardi dolara, sigurno su i po tome prvi u svetu. Bolest se zahuktava. Oboleli leže u krevetima po hodnicima bolnica, a mrtve ljude iznose u belim džakovima. Amerika je na kolenima“ – javlja nam iz Čikaga srpski aktivista Gradimir Marković, inače, poreklom iz Kruševca.\nMarković je profesionalni frizer i bio je prinuđen da zatvori svoj salon, koji povremeno obilazi. Rano u zoru vozi automobilom svog sina na posao, na čikaški aerodrom:\n„Ulice Čikaga su prazne, ali prodavnice rade, hrane ima dovoljno i lekova. Ograničena je količina robe koju možeš da kupiš da se ne bi pravile nepotrebne zalihe i veštačke nestašice. Mnoga preduzeća ne rade i ocenjuje se da je ovde najmanje 300.000 ljudi ostalo bez posla. Iz budžeta predsednik Donalda Tramp daje punoletnim licima 1.200 dolara, a deci 500 dolara pomoći, što ublažava finanijsku krizu u porodicama, koja je sve veća“ – tvrdi Marković.\nU Čikagu danas živi nešto preko 50.000 Srba, koji su disciplinovani i pridržavaju se svih mera za borbu protiv ovog virusa. Sprska pravoslavna crkva je izdala saopštenje o tome da se služba obavlja u praznim hramovima, a njih ima desetak u gradu i okolini.\nGeneralni konzulat R. Srbije u Čikagu radi bez direktnog kontakta sa našim državljanima. Hitne konzularne poslove reševa putem pošte ili elektronski. Mnoge manifestacije srpskih udruženja su otkazane. Mesečni srpski list „Ogledalo“ se ne štampa, ali distribuira svoje tekstove preko elektonske stanice.\n–\tNaše ljude plaši ova situacija, jer se pandemija širi po SAD. U Njujorku je najgore, a i Kalifornija je na udaru. Pokazalo se da Amerika kao vodeća politička i ekonomska sila sa 328 milona stanovnika nije se najbolje snašla u celoj situaciji. Nema maski, rukavica, sredstava za dezinfekciju, a ni dovoljno aspiratora. Uvoz iz Kine ne može da zadovolji potrebe,a donacija iz Rusije nije bila toliko velika. Čak ni zdravstveni radnici nemaju adekvatnu zaštitu, a o testovina za koronavirus da i ne govorimo. “Tesla” kompanija je kao veliki partner Kine kupila i donirali veliku količinu aspiratora Kaliforniji, ali postoji još 50 američkih država u SAD, koje nemaju dovoljno sredstava za zaštitu od korona virusa, ako se pendemija pojača, kako se nagoveštava iz Vašingtona” – objašnjava nam Gradimir Marković.\nSamo u poslednja 24 sata u SAD je prijavljeno 20.744 novih slučajeva obolelih, čime je broj zaraženih porastao na 235.747. U Americi je od korona virusa ukupno preminulo 5.620 osoba.\nPored širenja ove bolesti Marković procenjuje da je i širenje ekonomske krize, pre svega, nezaposlenosti i povećanih finansijskih davanja stanovništva, izazvati bankrot Amerike:\n“Veliki broj Amerikanaca je zadužen. Moj zet izdaje stanove i ranije je mesečno naplaćivao kiriju za 100.000 dolara mesečno. Uzimao je kredite za održavanje i izgradnju novih stanova. Stanari sada nisu u stanju da mu tu kiriju plate. Banke su pruzele obavezu na sebe da plaćaju kiriju, s tim da stanari otplate kredite posle krize. Mnogi Amerikanci hranu i lekove kupuju karticama, ali bakarski interes na plastični novac je porastao na 24 odsto. Banke ne govore kakve će kamate da budu na te odložene račune i iznuđene kredite. Dolazi do naglog osiromašenja, ali i masovnog zaduživanja ljudi” – kaže Marković.\nVeliki broj građana Čikaga je danas u strahu. Počela je panična kupovina i veliki broj supermarketa ostaje prazan.\nAmerička administracija uvela je strožije zabrane kretanja, ograničenja putovanja po američkim zemljama i inostranstvu, ali su ipak na nekoliko aerodroma zabeležene velike gužve.\n–\tPolako se širi strah i panika među Amerikancima – govori Gradimir Marković, što ilustruje činjenicom da su u Čikagu i širom SAD građani počeli masovno da kupuju oružje i da se naoružavaju.\nPrema proceni vlasti iz Vašingtona vrhunac epidemije u SAD se očekuje do Uskrsa. Potom sledi pad broja bolesnih i umrlih od korona virusa, a od 1. juna se “očekuje da će Amerika biti na putu oporavka”.


Sandžak od najvećeg korona žarišta u Srbiji do odbijanja vakcine – Sandzaklive.rs\n0 1,354 5 minuta čitanja\nHazbo Karišik i Šefka Ljajić iz Novog Pazara za Radio Slobodna Evropa (RSE) navode da će se vakcinisati “samo ako budu morali”.\n“Preležao sam koronu i nemam nameru da se vakcinišem, jer nemam pozitivno mišljenje o vakcinama. Ako uvedu neki zakon da moramo svi da se vakcinišemo, onda ću i ja, ali za sada ne vidim potrebu za tim”, rekao je Karišik.\nŠefka Ljajić kaže da ne želi da se vakciniše jer “ne verujem i ne znam sa čime nas leče”.\n“Posećuju razne portale, koji nisu verodostojni i daju netačne informacije, a ljudi veruju svemu što čuju i pročitaju. Mnogi se plaše vakcinacije, a ima i toga da preko godinu dana slušaju o svemu i nisu više ni sigurni u to šta je ispravno. Moj stav je da treba svi da se vakcinišu, da bi stekli imunitet i što pre izašli iz ove situacije”, rekla je ona za RSE.\n“Nismo nikada mogli da damo više od 1.500 do 2.000 vakcina protiv sezonskog gripa, kao što ovde nisu ni sva deca vakcinisana svim redovnim vakcinama. Ovde su sve teorije zavere našle pogodno tlo jer nije pobedila nauka. Zašto je tako je priča o kojoj bi dugo trebalo diskutovati, ali mislim da svi snosimo odgovornost”, rekao je Spahić.\nSpahić dodaje da su brojne “teorije zavere” na društvenim mrežama, sumnjičavost i nepoverenje još više ojačali postojeći antivakcinalni lobi.\nI dok lokalni zvaničnici i politički predstavnici apeluju na vakcinaciju, verski lideri su pre početka muslimanskog praznika ramazana poručili da islamski vernici “neće pokvariti post” ako prime vakcinu.\n“Svakodnevno slušamo o velikom broj novozaraženih i umrlih, ali i svedočimo nastojanju nadležnih organa da se, kroz program imunizacije, suzbije njegovo dalje širenje, što zahteva našu podršku. Naša vera nas uči da je spasiti jednog nedužnog čoveka jednako spasu čitavog čovečanstva”, poručio je tada Dudić.\n“Tokom posta se ne može popiti ni kap vode, ne može se hrana uneti, niti se može lek koristiti, ali je dozvoljeno primiti vakcinu ukoliko u sebi ne sadrži hranljive sastojke, što je slučaj sa ovom vakcinom”, rekao je Nasufović.\n“Ja sam se i sam prijavio i evo već više od mesec dana sam u redu za vakcinu”, rekao je Nasufović pre tri nedelje novinarima u beogradskoj Bajrakli džamiji.\nKako bi promovisala vakcinaciju protiv korona virusa, država je pokrenula kampanju za imunizaciju. Od 10. marta na televizijama u Srbiji emituju se promotivni spotovi sa porukom “Vakciniši se i ti” u kojima učestvuju glumci i druge javne ličnosti.\nU akciju o važnosti vakcinacije uključile su se i institucije u koje građani tradicionalno imaju veliko poverenje – Srpska pravoslavna crkva i Srpska akademija nauka i umetnosti.\n“U poslednjih osam dana vakcinisano je oko hiljadu građana. Pre toga smo imali nekoliko tribina, dolazili su nam predstavnici Svetske zdravstvene organizacije, tako da verujem da je sve to donekle uspelo da podstakne naše građane da shvate značaj vakcina”, rekao je Spahić.\nZvanični podaci pokazuju da je oko 60 odsto imunizovanih Novopazaraca primilo vakcinu kineskog proizvođača Sinopharm, trećina je primila američki Pfizer, dok je nešto više od 900 osoba primilo ruski Sputnik V, a od 100 britansku AstraZeneca vakcinu. (RSE)\nU Dubaiju otvoren najviši "beskrajni" bazen na svijetu (Video)\nNjemačka ublažava mjere za revakcinisane protiv kovida-19?


3D White trake za izbeljivanje zuba (14 kom) - EmShop\nBlistav osmeh je san svakog od nas. Onaj snežno beli osmeh koji pleni i zahvaljujući kome naše samopouzdanje raste. Ako mislite da će vam jedini način da izbelite zube biti odlazak kod stomatologa, grešite neverovatno. 3D White trake za izbeljivanje zuba su nešto zahvaljujući čemu ćete imati snežno beli osmeh.\nOve izuzetne 3D White trake na sebi imaju sloj gela za izbeljivanje zuba. Izbeljuju zube izuzetno efikasno, a efekat je vidljiv već nakon 4 dana. ono što je veoma važno ne oštećuju gleđ i ne čine zube osetljivim. Vrlo lako i jednostavno se nanose.\nPakovavanje sadrži 14 kesica ovih traka a svaka kesica je namenjena za jedan tretman. Svaka kesica sadrži gornju i donju traku koje se vrlo lako nanose na zube, a zatim na njima stoje koliko je potrebno.\nKako se upotrebljavaju 3D White trake za izbeljivanje zuba?\nOve izuzetne trake za izbeljivanje zuba se upotrebljavaju veoma jednostavno a efekat im je neverovatan. Najpre izvadite trake iz kesice a zatim uklonite zaštitni sloj.\nZatim nanesite trake tako da deo sa gelom dodiruje zube a potom ih fiksirajte blagim pritiskom. Deo trake koj ostane kao „višak“ okrenite ka unutrašnjosti zuba i tako je pričvrstite.\nTračice na zubima držite okvirno pola sata a nakon toga ih skinite i bacite.\nUkoliko vam se desilo da je deo gela ostao na zubima ili desnima nakon skidanja trake uklonite ga vodom.\nDa biste postigli maksimalni rezultat dovoljan je 1 tretman u toku dana.\nOve izuzetne trake za izbeljivanje zuba će vam pomoći da vaši zubi zasijaju punim sjajem i to za samo nekoliko dana. I što je najvažnije nema odlaska u ordinaciju i nema bola.\nKupovinom ovih traka obezbedićete sebi bezbolan i brz put do lepih zuba. Zato nazovite odmah i poručite ove neverovatne trake za izbeljivanje zuba!\nBudite prvi koji će napisati recenziju “3D White trake za izbeljivanje zuba (14 kom)” Odustani od odgovora


15, januar – Balkanekspresrb.rs\n15/01/2017 Off By\n1804 – Počela je seča srpskih knezova i vidjenijih ljudi u Beogradskom pašaluku, posle žalbe knezova turskom sultanu Selimu III zbog zuluma dahija. Uz pomoć jednog trgovca iz Zemuna Dahije su saznale imena knezova koji su potpisali žalbu i za samo tri sedmice pogubili su oko 150 vidjenijih ljudi u Srbiji, uključujući Aleksu Nenadovića, Iliju Birčanina, Hadži-Ruvima, Marka Čarapića, Janka Gagića i Hadži-Djeru, pogubljenog šest dana pred početak seče knezova. Dahije su time pokušale da uguše otpor i spreče oslobodilački pokret Srba, ali je seča samo podstakla srpske prvake da ubrzaju dizanje Prvog srpskog ustanka kao i izbor Karadjordja u Orašcu mesec dana kasnije za ustaničkog vožda (vodju).\n1809 – Rođen je francuski ekonomista i politički filozof Pjer Žozef Prudon, čija je doktrina postala osnova kasnijih radikalnih i anarhističkih teorija. Rukovođen geslom – svojina to je krađa, u delu “Šta je svojina” zalagao se za ukidanje svojine. Takođe je smatrao da komunizam guši nezavisnost ljudi. Sintezu jednakosti i nezavisnosti video je u slobodi kao “trećoj formi društva”, što je teorijski razradio u delu “Sistem ekonomskih protivrečnosti ili filozofija bede”. Njegova dela poslužiće kao predložak za različite radikalne političke koncepcije i na levici\n1969 – Poleteo je sovjetski kosmički brod “Sojuz 5” s trojicom kosmonauta, koji se potom spojio sa “Sojuzom 4” lansiranim prethodnog dana, što je bilo prvo spajanje kosmičkih letilica s ljudskom posadom u orbiti oko Zemlje.\n1998 – Milo Đukanović je preuzeo dužnost predsednika Crne Gore.\n2014 – Novosadski Egzit (Exit) proglašen je za najbolji evropski festival na dodeli Evropskih festivalskih nagrada (EFA) u Groningenu, Holandija. Više od 360 festivala iz 34 zemlje učestvovalo je u konkurenciji, a u glasanju je učestvovalo više od 620.000 ljudi. O pobedniku su zajednički odlučivali glasovi publike i žirija EFA.♦\nTagsMartin Luter King Na današnji dan\nKonferencija za novinare Aleksandra Vučića: voz se vraća u Beograd\nVoz se vratio u Beograd


Ima li mjesta za druge Srbe u NBA ili je ovo sezona Jokića i Bogdanovića? | Srpskacafe\nIma li mjesta za druge Srbe u NBA ili je ovo sezona Jokića i Bogdanovića?\nUtorak, 22.10.2019., 13:40 Utorak, 22.10.2019., 13:23\nProšle godine vidjeli smo pisanje istorije penkalom Nikole Jokića, koji je odigrao sezonu koju nikada nismo vidjeli od jednog košarkaša sa ovih prostora.\nJokić je bio ključni igrač ekipe koja je bila legitimni pretendent za šampionski prsten NBA lige, Denver Nagetsa. Istog takvog Nikolu očekujemo i sezone 2019/2020.\nBoban Marjanović je ljetos napustio Filadelfiju i potpisao za Dalas Maverikse, gdje će potencijalno igrati više nego ikada, dok je prvi put “preko bare” zakoračio Marko Gudurić.\n31,3 minuta, 20,1 poen, 10,8 skokova, 7,3 asistencije prošle sezone\nJokić iza sebe, kako smo već naveli, ima istorijski dobru sezonu. U tek četvrtoj u karijeri u NBA ligi 24-godišnji centar iz Sombora pomjerio je granice na nezamisliv nivo.\nNikola ne samo da je bio glavni igrač Denvera, već je bio čovjek bez kojeg je gledanje te ekipe bilo nezamislivo.\nMaltene svaki napad kada je Nikola bio na terenu išao je, barem nekim dijelom, preko njega, a bio je ubjedljivo najaktivniji centar u ligi, to jest igrač sa najviše kontakta sa loptom.\nU odnosu na sezonu prije toga napredovao je u skoro svakoj bitnoj kategoriji. Popravio je broj poena, procenat šuta, hvatao više skokova, imao veći broj asistencija, više blokadi…\nJedine zamjerke mogle su se naći u gorem procentu šuta za tri poena, te u nešto većem broju faulova i izgubljenih lopti.\nMejnstrim mediji se nisu pretjerano bavili jedinim pojačanjem Denvera ljetos, krilnim centrom Džeramijem Grentom.\nOno što će Grent donijeti, a što se već moglo vidjeti tokom predsezone, je neko ko igra dobru odbranu, dominira u reketu na obje strane i može da nadomjesti maltene svaki zaostatak koji ima Jokić.\nU tom smislu Denver bi trebalo da dodatno napreduje, a od Grenta, kada bude bio u tandemu sa Jokićem, mogli bi da očekujemo velike stvari – možda čak i veće nego što smo vidjeli od tandema Jokić-Milsap.\nIza bivšeg centra Mega Bemaksa je poprilično neuspješno ljeto sa reprezentacijom Srbije, sa kojom je zauzeo peto mjesto na Mundobasketi i igrom bio daleko od očekivanog.\nMože li do MVP? Vidjećemo. Ako Jokić nastavi da napreduje, ako se partnerstvo sa Grentom pokaže prema očekivanjima i dodatno mu olakšao posao…\n– Ulazimo u novu sezonu i ne znam kako neko može da ne spomene Nikolu u MVP priči, zbog toga šta je sve uradio prošle sezone. Govorili su da nije spreman i da ima slabe atletske mogućnosti. Mislim da je mnogima dokazao da nisu bili u pravu – rekao je Meloun pred početak sezone.\n22 minuta, 9,4 poena, 1,9 skokova, 2,2 asistencije prošle sezone u Fenerbahčeu u Evroligi\nPrije četiri godine Marko je prešao u Crvenu zvezdu iz FMP-a i odmah pokazao da nije samo tu da popuni roster. Kod Dejana Radonjića je igrao povremeno, dobijao šansu sa klupe, ali je njegova uloga rasla i rasla.\nToliko je narasla da je poslije samo dvije sezone u Zvezdi zaradio transfer u Fenerbahče, a poslije još toliko u Turskoj zaradio šansu u NBA ligi.\nGudurić posjeduje zavidan košarkaški IQ, nerijetko je sa pozicije “dva” ili “tri” bio u ulozi sekundarnog plejmejkera i pouzdan je šuter što je pokazao minule sezone sa 47 odsto za tri poena.\nIpak, problem sa hitrošću i brzinom je nešto što mu možda bude pravilo probleme u NBA, ali je sreća to što posjeduje brojne druge kvalitete kojima može da je nadomjesti.\nNedostatak “fizikalija” je isto stvar koju u NBA cijene mnogo više nego u Evropi i nešto u čemu se nikada nije isticao, ali smo na primjeru Bogdana Bogdanovića vidjeli da igrač koji zna da se adaptira i koji posjeduje suv kvalitet ne mogu da zaustave nepisana pravila NBA.\nU Memfisu Gudurić dobija ekipu koja nema imperativ pobjede i koja će zavisiti od igrača sličnih njemu – mladih, perspektivnih i neiskusnih.\nGrizlisi su svjesno prošle sezone ušli u “ribilding” i naoružali se strpljenjem, a baš to će im biti potrebno i u razvijanju Gudurića.\nIpak, problem može da nastane zbog ostalih igrača na njegovoj prirodnoj poziciji beka. Tu, za sada, Memfis ima dva igrača koji će najvjerovatne dobiajti šansu prije njega – Dilona Bruksa i Grejsona Alena.\nMarku neće biti lako da se izbori za minute ni na “trojci”, gdje bi potencijalno mogao da zaigra, pošto su tu iskusni Kajl Anderson i Džej Krauder.\nGudurić ima samo 24 godine, tek dolazi u NBA i nalazi se u ekipi koja će dosta eksperimentisati i čekati u narednih par sezone. Vrijeme je adut i njega i njegove nove ekipe, a strpljenje najveća vrlina.\n27,8 minuta, 14,1 poen, 3,5 skokova, 3,8 asistencija\nBivši as Partizana se dosta tražio prve sezone, a u tom segmentu nije imao pretjerano uspjeha ni tokom druge.\nNije pomogla ni neodlučnost trenera Dejva Jejgera koji nije bio siguran kako da uposli Bogdanovića koji je uvijek uspijevao da pokaže kvalitet.\nDobre vijesti za Bogdanovića su odlazak Jejgera i dolazak Luka Voltona, nekadašnjeg plejmejkera ali i trenera LA Lejkersa, koji bi mogao da srpskog košarkaša vrati na prirodnu poziciju “dva” i čak i da mu nerijetko povjeri organizacione zadatke.\nI sam Bogdan bio je svjestan toga da mu pozicija “tri” ne odgovara i da se na njoj ne pronalazi kako je potrebno.\n– Volton je svjestan mojih sposobnosti u vidu plejmejkera i beka. On me vidi kao kombo-beka, što mi se izuzetno sviđa. Ja ne volim da budem samo šuter ili samo plejmejker, već volim da “miksujem” – naveo je Bogdanović.\nBiće izuzetno zanimljivo vidjeti ukoliko se njegova uloga bude mijenjala sa novim trenerom i kako će to, ukoliko se desi, uticati na dalji tok karijere.\nPodsjetimo da je pred Bogdanovićem jako bitna sezona s obzirom da će nakon nje donijeti odluku o svojoj budućnosti i da lošim partijama može sebi da oduzme veliku svotu novca sa bankovnog računa.\nOn je pred početak sezone odbio ponudu od 51 milion dolara na četiri godine od Sakramenta, rekavši “da nigdje ne žuri i da ugovor može biti potpisan bilo kada”.\nBogdan je riješio da se “kladi na sebe” i to je ono što djeluje kao njegov karakter tokom cijele karijere. Vjeruje u napredak, što sebe što ekipe, te da će za godinu dana biti bolji nego sada.\nA, ako nam partije koje je pružao na Mundobasketu govore o bilo čemu to će biti i slučaj, s obzirom da je najbolji igrač Srbije bio zvanično najbolji strijelac prvenstva a nezvanično najbolji igrač istog.\nUkoliko bude uspio da održi formu sa Mundobasketa tokom većeg dijela sezone više je nego realno očekivati da miljenik Aleksandra Đorđevića napravi toliki iskorak da ponese epitet igrača koji je najviše napredovao (Most Improved Player, MIP).\n23,2 minuta, 9,6 poena, 5,8 skokova, 1,9 asistencija\nBjelica ulazi u petu sezonu u najjačoj ligi na svijetu, drugoj zaredom u Sakramentu poslije tri godine traženja u Minesoti.\nDobro je poznato da je popularni Beli bio na korak od povratka u neki od evropskih klubova prije godinu dana i da su ga razgovor sa Divcem i ponuda Kingsa u posljednjem trenutku nagovorili da ostane u NBA.\nBjelica je prethodne sezone zabilježio najbolje učinke u karijeri u nekoliko kategorija – minuti po meču, procenat šuta, broj poena, broj skokova, broj asistencija…\nIako je često bio kritikovan i imao neke partije za zaborav, krilni centar Srbije je odigrao najkonstantnije tokom cijele NBA karijere i delovalo je kao da mu je odluka da ostane bila ispravna.\nTrenutno prva četvorka Kingsa je Marvin Begli, koji bi neke minute mogao da dobije i na centru, gdje su tu još Dvejn Dedmon, Rišon Holms i Heri Džajls.\nUkoliko Begli bude bio glavni na “četvorci”, što će najvjerovatnije biti slučaj, Bjeličini minuti zavisiće od toga koliko će Volton željeti da na toj poziciji koristi Harisona Barnsa i Trevora Arizu.\nAriza i Barns su igrači koji su nekada važili za čiste “trojke”, ali su vremenom i godinama postali sve uigraniji na “četvorci”, gdje bi veoma lako mogli da “uguše” reprezentativca Srbije.\nBjelica je imao bitnu ulogu u Sakramentu prošle sezone, prvi put nakon odlaska iz Evrope i epiteta najboljeg igrača Fenerbahčea, ali postoji bojaznost da se ove godine vrati u vrijeme iz Minesote.\nTakođe postoji i nada da će Volton primijeniti sistem igre u kojem je Beli procvjetati i biti jedan od najbitnijih igrača ekipe koji ulaze sa klupe.\n11,7 minuta, 7,3 poena, 4,2 skoka, 0,6 asistencija\nRingišpil od NBA karijere nekada najboljeg centra Evrope nastavio se i ljetos, kada nije dobio novi ugovor od Filadelfije, ali jeste od Dalasa.\nMarjanović je prošle sezone dobio bolju priliku u 76ersima nego u Los Anđelesu tokom regularnog dijela sezone, ali trener Bret Braun jednostavno nije imao dovoljno vremena da ga uklopi u sistem i nije mu pružio minute u bitnim mečevima iako su mu opcije na centru izuzev Džoela Embida bile dosta loše.\nZa startnog centra projektovan je Dvajt Pauel, koji je ljetos dobio novi ugovor od Mavsa, a iza njega nalaze se samo Maksi Kliba i Bobi.\nPostoji opcija da i Kristaps Porzingis zaigra centra, čime bi automatski bio bolji od bilo koje druge opcije, ali se to vjerovatno neće desiti jer je Letonac više puta napominjao da jednostavno ne želi da igra na toj poziciji.\nTakođe Bobanu ide u prilog i to što će sarađivati sa Rikom Karlajlom i ostalim trenerima u Dalasu koji su godinama unazad jedni od najcijenjenijih u cijeloj ligi.\n17,4 minuta, 9 poena, 4 skoka i 1 asistencija prošle sezone u Razvojnoj ligi\nZa poziciju startnog centra u GSW boriće se Kevon Luni i Vili Koli-Stajn, dok je najbolja “četvorka” poslije Drejmonda Grina Markiz Kris.\nBilo kako bilo, vrijeme je najveći adut talentovanog reprezentativca Srbije i nigdje ne treba žuriti, ali bi svaki minut proveden na terenu u dresu Voriorsa, sa Klejom Tompsonom i Stefom Karijem u postavi, bio zlata vrijedan.


Zašto je čokolada opasna po zdravlje pasa? – Haber.ba\nČinjenica da čokolada nije dobra za pse je opštepoznata, međutim, rijetko ko zapravo zna zašto je to tako.\nRiječ je o toksičnom sastojku teobrominu, koji se nalazi u biljci kakaoa, a koji psi sporo obrađuju i čije nakupljanje može izazvati štetne posljedice po njihovo zdravlje.\nOpasnost od čokolade i šteta koju može nanijeti vašem psu zavisi od od vrsti i količini koju konzumiraju, kao i od veličine vašeg psa. U velikim količinama čokolada i proizvodi od kakaoa mogu ozbiljno naštetiti, pa čak i ubiti vašeg psa.\nTeobromin ljudi mogu lako jesti i prerađivati, ali ga psi obrađuju mnogo sporije. To omogućava da se toksična komponenta u njihovom sistemu nakuplja do opasnih nivoa.\nSvi znamo koliko psi mogu pritajiti konzumiranje zabranjenih poslastica, zbog čega je veoma važno provjeravati i posmatrati pse kako biste bili sigurni da neće pojesti čokoladu bez vašeg znanja. prenose “Nezavisne“.\nU većini slučajeva mala količina će vjerovatno samo uznemiriti želudac vašeg psa, ali svejedno je važno posjetiti veterinara odmah nakon što je pas konzumirao čokoladu ili kakao proizvode, kako biste ga spasili od bilo kakvih dugotrajnih ili ozbiljnih posljedica.\nU velikim količinama čokolada može izazvati trovanje teobrominom, što može izazvati drhtanje mišića, napade, nepravilan rad srca, unutrašnje krvarenje ili srčani udar.\nTeme:čokolada, opasnost, pas, uzrok, zadravlje


Novi program KidHuba: Počeo je upis u KidMaker STEAM klub | Original\n31/01/2020 31/01/2020 Budi aktuelan by editor\nNovi program KidHuba: Počeo je upis u KidMaker STEAM klub\nProgram KidMaker kluba se sastoji od dva modula po 12 radionica za uzrast od 6 do 8 i za uzrast od 9 do 13 godina koji pokrivaju teme iz oblasti nauke, ekologije, održivog razvoja, dizajna, umetnosti, elektronike i programiranja prilagođene uzrastu polaznika.\nSvaki modul se sastoji od četiri tematski razlicite radionice na kojima polaznici prave mini projekte.\nKidMaker klub je kreativan način ulaska u svet nauke, elektronike i programiranja kroz zanimljive projekte bliske deci.\nRačunarska oprema potrebna za rad, elektro komponente, alati i svi potrebni materijali za rad su obezbeđeni.\nSvaki polaznik na početku programa dobija svoju klubsku karticu sa kojom ostvaruje popust na neki od ostalih programa KidHub-a koji se realizuju u toku godine.\nPrijave su otvorene na ovom linku.\nRadionice počinju tokom zimskog raspusta i održavaju se jedanput nedeljno nedeljom u prostorijama KidHuba u Palmotićevoj 16 u dva termina.\nPrihod od KidMaker kluba, KidHub ulaže u širenje Designaton Works® obrazovnog programa u osnovnim školama u Srbiji koji razvija veštine potrebne u 21. veku i podstiče decu da na kreativan način rešavaju ekološke i društvene izazove pomoću novih tehnologija. U pitanju je globalni mejker program čiji je KidHub zastupnik za Srbiju koji se tematski zasniva na UN ciljevima održivog razvoja, deo je ASHOKa mreže društvenih inovacija, Lego Re-Imagine learnig mreže, a globalni partner programa je WWF – najveća globalna organizacija koja se bavi zaštitom prirode.\nKidHub je dečji kreativni hab koji se bavi podsticanjem najmlađih da postanu aktivni kreatori inovativnih rešenja ekoloških i društvenih izazova pomoću novih tehnologija. Naši programi su namenjeni deci, mladima, edukatorima u formalnom i neformalnom obrazovanju i roditeljima.\nViše o nama možete videti ovde.\nPročitaj i: Jedan dan, 40 zemalja, 1200 inovativnih dečjih eko rešenja za bolju budućnost\nTagovi: kid hub kidhub kidmaker\nBudi odgovoran, Urednički izborSa psima kuća postaje dom\nBudi aktuelan, Budi odgovoranZelena revolucija: Javni apel Exita za masovno pošumljavanje Srbije


08.11.2018 u 11:40\nŽitište puni hipermarkete\nŽitište – Da će supermarkete giganta u evropskoj trgovini hranom snabdevati dve firme sa žitištanskog područja vest je za jednu od najnerazvijenijih opština u Vojvodini. Čuju se i druge važne informacije kao ona da se smanjuje opštinska administracija. Preko probirljivog evropskog lidera u prodaji hrane „Lidla” pred kupce stiže pileće meso iz žitištanske klanice živine, koja je dugo tavorila i često prekidala rad, nakon što je nekadašnji vlasnik „Agroživ” bankrotirao. Klanica sada dobro radi, doduše ne sa punim kapacitetima. Dobar znak jeste da se pilići tove na području opštine čime oživljava i stočarska proizvodnja. Na rafovima „Lidla”već se nalazi i povrće Atile Pataija, povrtara iz Novog Itebeja. Ovaj poznati baštovan koji je imanje nasledio, sada ima problem sa nedostatkom\n13.10.2018 u 14:00\nDan sećanja na stradale podunavske Nemce\nNovi Sad - U Knićaninu kod Zrenjanina je obeležen dan sećanja na nevino stradale podunavske Nemce, a na spomen-obeležje „Telečka” venac je položio predsednik Skupštine Vojvodine Ištvan Pastor koji je istakao da Skupština APV i Vlada Srbije uspešno nastoje da kreiraju politike koje istovremeno poštuju i prošlost i budućnost. Obraćajući se prisutnima na obeležavanju 70 godina od zatvaranja koncentracionog logora u Knićaninu, osnovanog posle okončanja Drugog svetskog rata, Pastor je podsetio na to da je u ovom logoru stradalo više od 12.000 uglavnom žena, dece i starih, tadašnjih stanovnika Banata koji su bili Nemci, saopštila je Skupština Vojvodine. „Da bismo kao zajednica postali imuni na zlo, potrebno je kreirati odgovorne politike čiji je zadatak dvostruk. Sa jedne strane gledajući\n28.02.2018 u 14:47\nČetvorka iz Podujeva uhapšena u Beloj Crkvi zbog marihuane\nPripadnici policije u Pančevu u saradnji sa Bezbednosno-informativnom agencijom zaplenili su tri kilograma i 800 grama marihuane i uhapsili V.K. (1992), A.A. (1998), S.K. (1997) i jednog maloletnika, svi iz Podujeva, zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga. Policija je sinoć u Beloj Crkvi, prilikom kontrole kombija, pronašla marihuanu sakrivenu u bunkeru tovarnog sanduka vozila, saopšteno je iz MUP-a Srbije. Po nalogu Višeg javnog tužilaštva u Pančevu trojica osumnjičenih su zadržani do 48 sati nakon čega će uz krivičnu prijavu biti privedeni nadležnom tužiocu, dok je maloletnik predat sudiji za maloletnike Višeg suda u Pančevu, navodi se u saopštenju.\n10.02.2018 u 19:13\nDo opštinske vlasti preko Beograda\nSečanj – Opozicija u ovoj srednjobanatskoj opštini s vlastima komunicira preko poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti. Vlast ovde drži SNS, a za razliku od većine opština u Srbiji SPS joj je žestok protivnik. Socijalisti se žale da je opština Sečanj u velikoj krizi, da ima niz problema, ali da oni ne samo da se ne rešavaju nego o njima nema nikakvih rasprava u javnim institucijama niti se vlast o njima izjašnjava. Kao što je poznato inspektori Državne revizorske institucije otkrili su niz nepravilnosti u funkcionisanju lokalne vlasti u Sečnju tokom 2015. Međutim neposredno pre nego što su obelodanjeni rezultati revizorskih nalaza umro je Predrag Milošević Karasi neprikosnoveni sečanjski lider koji je sa svojim saradnicima ovde držao vlast i u vreme\n21.01.2018 u 21:41\nU Banatsko Novo Selo stigla „pametna raskrsnica”\nBanatsko Novo Selo – Komitet za bezbednost saobraćaja grada Pančeva, ispunio je pred Novu godinu davnašnju želju Novoseljana da se i u njihovim, kao i komšijskim selima, šleperi, kamioni, cisterne, autobusi, kombiji i ogroman broj vozila, koji tutnje glavnom seoskom ulicom, nateraju da smanje brzinu. Poslednje nedelje minule godine postavljena su na ulazu i izlazu iz sela dva čitača brzine sa solarnim panelom, koji obaveštavaju i upozoravaju vozače i „usporavaju” kolone teških teretnjaka na međunarodnom koridoru E-70, koji seče ovo selo petnaestak kilometara udaljenom od Pančeva.


Talijanski fudbalski klub Roma prodat je američkom poslovnom konzorciju Friedkin Group za 591 milion eura (oko 700 miliona dolara), javlja Anadolu Agency (AA).\nU saopćenju iz Rome navedeno je kako je klub sklopio dogovor s The Friedkin Gruop oko prodaje, a transakcija bi trebala iznositi 591 miliona eura.\n“Zadovoljstvo mi je što mogu potvrditi da smo postigli dogovor s The Friedkin Group o prodaji AS Roma”, rekao je predsjednik talijanskog kluba Jim Pallotta.\nPallotta je dodao da su strane potpisale ugovore i da će raditi na dovršenju pravnog postupka u narednim danima.\n“Svi iz Friedkin grupe smo sretni što smo poduzeli korake da postanemo dio ovog grada i kluba. Radujemo se što ćemo zatvoriti kupovinu i što je moguće prije ući u porodicu AS Roma”, rekao je predsjednik Uprave The Friedkin Group Dan Friedkin.\nFriedkin grupa je privatni poslovni i investicijski konzorcij sa sjedištem u Houstonu u Teksasu i jedan je od najvećih svjetskih nezavisnih Toyota distributera. Grupa također ulaže u luksuzna odmarališta.\nPrema poslovnom časopisu Forbes, bogatstvo američkog biznismena Dana Friedkina (55) procjenjuje se na 4,1 milijardu dolara.\nJedan od popularnih nogometnih klubova u Europi Roma je tri puta osvajala titulu talijanske Serie A 1942., 1983. i 2001. godine, kao i devet naslova italijanskog kupa, posljednji 2008.


München-Solln Bahnhof : hoteli blizu, fotografije, adresa, Немачка plan, blizu, rezervacija\n> Europe > Немачка > Минхен > München-Solln Bahnhof >\nMünchen-Solln Bahnhof (Немачка)\nAdresa: Bichlerstr. 72\nPoštanski kod: 81349\n118 m - Novotel Muenchen City\nStil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luksuzan za grad Taufkirchen. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušačeNastavak, Poslovni centar, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Televizija, Klimatizovano. Na 20 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Bayern, a pozicija mu je severozapad za grad Taufkirchen. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Deo je lanca NOVOTEL.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: terasa.Ostali putnici su ovaj hotel ocenili ocenom 4 od 5.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju privatni parking.Sakrijte\n122 m - Holiday Inn Munich City Centre\nStil hotela Holiday Inn Munich City Centre je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Novine, Sobe za nepušače, PoslovNastavakni centar, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Ekspres prijava/odjava gostiju, Televizija, Klimatizovano, Satelitska televizija. Na 17 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Hochstr. 3 sa pozicijom jugoistok za grad Minhen, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Hotel ima 582 soba/e/u, i to od soba tipa Standard Room-Advance Purchase do soba tipa 1 Queen Bd Accessible Smoking. Cene najjeftinijih soba u hotelu Holiday Inn Munich City Centre kreću se od 6 338 dinar - Srbija . Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer sauna. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.U blizini hotela možete posetiti sledeće spomenike: Frauenkirche (Church), Siegestor.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Franz Josef Strauss je udaljen 29 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 58 minuta kolima.Ima brzu internet konekciju.Pripada hotelskom lancu Holiday Inn Hotels & Resorts.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\n165 m - Hilton Munich City\nStil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luksuzan za grad Minhen. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, PosNastavaklovni centar, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Ekspres prijava/odjava gostiju, Klimatizovano. Nalazi se u ulici Rosenheimer Str. 15, pozicija mu je jugoistok za grad Minhen, a od centra je udaljen samo 4 minuta kolima.Ima brzu internet konekciju.Pripada hotelskom lancu Hilton Hotels.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: terasa.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Franz Josef Strauss je udaljen 29 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 58 minuta kolima.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer teretana. Drugi putnici su ovom hotelu dali ocenu 4 od 5. Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\n240 m - Derag Livinghotel Max Emanuel\nU hotelu Derag Livinghotel Max Emanuel pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Minhen: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za Nastavaknepušače, Perionica, Samo za nepušače, Televizija. Stil ovog hotela je Luksuzan.Na 18 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Rablstrasse 10, a pozicija mu je jugoistok za grad Minhen. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U njemu postoji brza internet konekcija.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer sauna. Pripada hotelskom lancu Derag Livinghotel.Drugi putnici su ovom hotelu dali ocenu 3 od 5. Aerodrom Franz Josef Strauss se nalazi na oko 59 minuta kolima od hotela (29 kilomet(a)ra ).Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: menjačnica.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\n241 m - Hotel Rabe\nU hotelu Hotel Rabe pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije dve zvezdice za grad Minhen: n.a.. Stil ovog hotela je Povoljan.Na 4 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hoteNastavakl se nalazi u ulici Rablstr. 12, a pozicija mu je jugoistok za grad Minhen. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Ima brzu internet konekciju.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Franz Josef Strauss je udaljen 29 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 59 minuta kolima.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: čajna kuhinja.Pripada hotelskom lancu UI.Sakrijte\n1 km Kroatische Zentrale für Tourismus:\n434 m Deutsches Museum:\n404 m ELIXIA Cardio:\nELIXIA Cardio, Минхен infos\n742 m München Ost Bahnhof:\n0 km München Rosenheimer Platz Bahnhof:\n742 m München Isartor Bahnhof:\n889 m Catholic University of Applied Sciences, Munich:


Autor Tema: Ride on... (Pročitano 1450 puta)\n« poslato: Mart 10, 2013, 11:48:11 posle podne »\nTema za video klipove i slike sa naših vožnji i druzenja\nOdg: Ride on...\n« Odgovor #1 poslato: Mart 11, 2013, 11:00:10 posle podne »\nDivno i predivno, ma wanderful bre, ovakve slike mi vraćaju osmeh na lice. Neka, neka, još koji dan - preživećemo, a onda...\n« Odgovor #2 poslato: Mart 11, 2013, 11:03:30 posle podne »\nMala epizoda snimljena kod manastira Tresije na Kosmaju 13. avgusta 2011. Deo klupske vožnje okolinom Mladenovca posle dodele boja kod Arse.\n« Odgovor #3 poslato: Mart 11, 2013, 11:19:11 posle podne »\nOvde su skupljene slike sa raznih vožnji u 2011. Ko je bio prepoznaće lutanja po selima oko Požarevca , Đerdapsku klisuru, putovanje do Negotina, dolinu Peka, Suvobor, Ravnu Goru, Ljig i okolinu, Mladenovac, Sopot, Bukulja, pogled na Dunav kod Grocke...\n« Odgovor #4 poslato: Mart 11, 2013, 11:34:46 posle podne »\nE, kad se ovog setim. Most Fest - trodnevni rock hepening na livadi pored Drine koji je sastavni deo manifestacije Drinska regata. Mogu slobodno da kažem da smo prvi klub koji je organizovano došao da prati ovu svirku, na opšte oduševljenje ostalih posetilaca.\nA tada je svirao i Glenn Hughes - basista legendarne grupe Deep Purple!\n« Odgovor #5 poslato: Mart 12, 2013, 09:12:36 pre podne »\nTo Daci, prava stvar Jos Toma da se oglasi sa svojim klipovima i milina...\nJa cu praviti jos klipova ovih dana, pa cu dodavati... RIDE ON...\n« Odgovor #6 poslato: Mart 12, 2013, 09:27:12 pre podne »\ni da cujem koj klub je najbolji u srbiji pa u svetu\nCOPER SRBIJA !\n« Odgovor #7 poslato: Mart 12, 2013, 09:44:36 pre podne »\n« Odgovor #8 poslato: Mart 13, 2013, 07:48:34 pre podne »\n...i od mene mali doprinos temi\nPerućac by Tomchula\nRuma, 05 09 2010\n...i do ove godine ``mesto zlocina`` za clanove MK Чопер Србија\nОčaga - Lazarevac, jun 2011.\n« Odgovor #9 poslato: Mart 13, 2013, 04:14:03 posle podne »\nCitat: melcor Mart 13, 2013, 03:51:57 posle podne\nBese jako lepa sezona.....\nJeste bila lepa, još kad bi mogli da vidimo ovaj tvoj video...\n« Odgovor #10 poslato: Mart 13, 2013, 04:59:37 posle podne »\nEvo ponovo, ovi youtube policajci me malo zezaju...\nMK Coper Srbija , sezona 2011-2012\n« Odgovor #11 poslato: Mart 13, 2013, 07:58:38 posle podne »\nMalo sam skupljao video materjal na YouTube i još kojekude na temu Čoper Srbija, i evo preko 50 fajlova, a verovatno ih ima još.\n« Odgovor #12 poslato: Mart 13, 2013, 09:14:18 posle podne »\nClanovi kluba MK Coper Srbija\n« Odgovor #13 poslato: Mart 16, 2013, 12:54:17 pre podne »\nDeonica puta Zabljak - Durmitor inace deo mnogo lepog puta koji ide od Zabljaka pa sve do Risna u Boki. Za one koji nisu isli ovom deonicom, evo da vide kako to izgleda. Malo mi je kamera padala posto je bila na prsluku ali vidi se ono sto treba.\nZabljak Durmitor kao ok\n« Odgovor #14 poslato: Maj 12, 2013, 11:56:16 posle podne »\nGoca zabelezila kamerom, Daci montirao! Hvala za odlican video!


Фељтон: Меморадум САНУ – три деценије после (29) Политичке странке деле Академију | Јадовно 1941. – КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nFeljton: Memoradum SANU – tri decenije posle (29) Političke stranke dele Akademiju\nJaz među članovima postao je očigledan tokom pregrupisavanja pred izbore za prvog čoveka SANU 1994. Polarizacija je isključivo na političkoj osnovi. Pritajeni rat među “besmrtnicima” trajao je čitavu deceniju\nNikola Hajdin na godišnjoj skupštini\nPodele koje su pratile Srbiju devedesetih godina nisu zaobišle ni njenu Akademiju nauka i umetnosti. Jedinstvo u odbrani SANU od napada komunističkog režima brzo se istopilo, nacionalne strasti se ohladile, a odnos prema Slobodanu Miloševiću i njegovoj državnoj politici izazvao je duboki raskol među akademicima.\nDubina jaza među članovima ove kuće postala je očigledna tokom pregrupisavanja pred izbore za prvog čoveka Akademije 1994. godine. Pod svodovima palate u Knez Mihailovoj 35 mesecima se vodila borba oko dva kandidata – Dejana Medakovića i Miće Popovića. Ova trka otkrila je nekoliko centara koji su želeli dominaciju nad Akademijom, ali i svu složenost odnosa među njenim članovima. O tome svedoči i iznuđeni izbor za čelnika ove ustanove neutralne ličnosti – Aleksandra Despića.\n“S mukom sastavljam svoj poslednji godišnji izveštaj u funkciji generalnog sekretara SANU za Skupštinu 26. maja. Sve što se sa mnom zbilo u početku me je bolelo, a sada sve to posmatram kao sa neke druge obale. Služio sam Akademiji gorljivo i odano. Uvek sam predstavljao SANU kao časnu nacionalnu instituciju i odlučno odbacivao napade koji su joj sledili za vreme i posle Memoranduma. A onda su počele igre”, očajan i nespokojan, posle neuspeha na izborima u SANU, zapisao je u svom dnevniku Dejan Medaković 22. maja 1994. godine.\nProtiv njegove kandidature, kako navodi, istaknut je slikar Mića Popović, koji je uživao podršku Krunskog saveta i opozicione koalicije DEPOS, u kojoj je glavnu reč vodio Srpski pokret obnove. Grupacija okupljena oko SPS na mestu predsednika želela je da vidi Ivana Maksimovića, koji nije uspeo da sakupi ni 20 glasova, koliko je bilo propisano kao minimum za izbornu nominaciju. Svoje glasove, međutim, akademici na strani režima nisu dali Medakoviću, već su glasali praznim listićima. Bez potrebna 73 glasa za pobedu ostala su oba kandidata.\nMedaković i Popović bili su stari znanci i saborci još iz vremena opozicionog antikomunističkog delovanja. Pripadali su takozvanim siminovcima, jedinstvenom intelektualnom kružoku, koji su činili još i Dobrica Ćosić, Antonije Isaković, Mihiz… Ovo društvo, nazvano po sastajalištu u beogradskoj Siminoj ulici, uz filozofe “praksisovce” (Mihailo Marković, Ljuba Tadić i drugi) smatra se glavnom snagom koja je zastupala kritičku misao posttitovske Srbije, čiji je izraz i Memorandum SANU iz 1986. godine.\n“Tri puta su se izbori morali ponoviti. To je dovelo do polarizacije, razume se, na političkoj osnovi. Strasti su se uzburkale i više nisam siguran da li je moguće smirivanje. Pukotina koja je stvorena biće vremenom sve dublja, međusobno nepoverenje i dalje će razjedati SANU. Ko su glavni krivci za ovo stanje? Bez dvoumljenja: Mića Popović, Mladen Srbinović, Matija Bećković, Milorad Pavić, Predrag Palavestra, Boban Selenić, Dragutin Dražić, Mihailo Marković, Miloš Macura, Bogdan Brukner, Ivan Maksimović, Branko Popović, Dragomir Vitorović. Na razne načine radili su protiv mene. Mihailo Marković je čak u odeljenju govorio protiv mene, optužujući me što sam uneo kvislinga Nedića u knjigu ‘100 najznamenitijih Srba'”, ne krije svoju ozlojeđenost Medaković u dnevničkim zapisima.\nPritajeni rat među “besmrtnicima” protezao se kroz devedesete godine. Prvi put je pomenuta i mogućnost podele SANU na “nauku” i “umetnost”. Uprkos kritikama da je pripadao akademicima koji su prigrlili program “novog srpskog rukovodstva” posle Osme sednice, kao i da je režimski čovek, Medaković je 1999. izabran za predsednika Akademije.\nNa njeno čelo ovaj vrsni intelektualac došao je u vreme kada je SANU uveliko počela svoje povlačenje iz javnog i političkog života. Posle međunarodno priznate secesije, surovog rata i masovnih zločina, “Dejtona” i “Oluje”, koji su iznedrili realnost drugačiju od one očekivane početkom devedesetih godina, glasovi akademika su utihnuli. Izostala je reakcija i na ozloglašeni Zakon o univerzitetu, izbornu krađu 1996. i masovne građanske proteste, kao i jasne nagoveštaje nove kosovske krize…\nI sam Medaković u jednom intervjuu krajem 1998. godine priznaje da odnosi između vlasti i SANU nisu onakvi kakvi su bili u vreme “događanja naroda”.\n“Nije uspostavljena harmonija izmeđi naučne i političke misli. Političari rade svoje, SANU se zatvara, a akademici se osećaju poniženi i uvređeni. Tako nastaje pevanje gluvima, raskorak podjednako štetan i za jedne i za druge.”\nĆutanje Akademije, međutim, postaje naročito glasno posle petooktobarskih promena i dolaska na njeno čelo Nikole Hajdina. On proklamuje načelo da politici nije mesto u SANU i da će se ona držati daleko od nje. Ovog principa on će se kruto držati sve do kraja svog predsedničkog mandata, uklapajući se u postpetooktobarsku bezličnost i društvenu rezignaciju. Memorandum i uloga Akademije s početka devedesetih godina u političkom životu Srbije postale su tabu teme, koje nisu pominjanje niti komentarisane.\n“Hajdinovo rukovodstvo, preplašeno svime što se dogodilo, Akademiju je u svakom pogledu ućutkalo, marginalizovalo i učinilo je poslušničkom ustanovom vlasti. Ona je tada izgubila ugled i poštovanje javnosti koje je dotle imala. U želji da pokažu koliko su široki, koliko su daleko od svake “memorandumske velikosrpske politike” predsednik Hajdin i njegovi saradnici bili su spremni i da iz naslova izostave oznaku da je reč o srpskoj Akademiji”, tvrdi danas akademik Vasilije Krestić.\nHAJDIN PROTIV NAUČNIH RASPRAVA\nU cilju razbijanja mitova vezanih za srpsku nacionalnu politiku s kraja 20. veka Odeljenje istorijskih nauka u saradnji sa još dva odeljenja SANU 2002. godine organizovalo je naučni skup “Velika Srbija – istine, zablude, zloupotrebe”. Uloga ovog skupa bila je u rasvteljavanju ideje “velike Srbije” u kontekstu sloma SFRJ, građanskog rata, etničkog čišćenja, stvaranja SRJ, ali i Petog oktobra delatnosti Haškog tribunala i korišćenja Memoranduma SANU kao utemeljenja za optužnice protiv Srba.\nOvaj događaj, međutim, nije prošao bez turbulencija. Novi predsednik Nikola Hajdin smatrao je da ovaj događaj ne odgovara njegovoj koncepciji delatnosti SANU i odbio je da odobri štampanje zbornika radova sa ovog skupa. Na ličnu inicijativu akademika organizatora on je objavljen, ali tek posle oštrih javnih kritika rukovodstva Akademije i u izdanju Srpske književne zadruge.


Partizan dobio ''tehničku vladu''! - Sportske.net\nPartizan dobio ''tehničku vladu''!\nUpravni odbor Partizana (u ostavci) zasedao je u ponedeljak u nekompletnom sastavu, ali je doneo neophodne odluke u vezi sa funkcionisanjem kluba do izborne Skupštine.\nDrulović je bivši, Partizan ima novog trenera!Partizan - Ćurkovićev izbor ''pravi potez''?Hoće li Zdjelar ostati u crveno-belom?Slučaj "Ivanić" - NE MOŽE u Partizan!Ćurković potvrdio spekulacije: "Tu sam za Partizan"\nKako su prenele ''Novosti'', današnjoj sednici Upravnog odbora nije ni prisustvovao njegov dosadašnji predsednik Zoran Popović, pa se može pretpostaviti da se on već potpuno povukao iz kluba.\nPogotovo što je već izabran njegov naslednik koji će Partizanom upravljati do izborne Skupštine, u takozvanom ''tehničkom mandatu''.\nTo je Ivan Ćurković, koji se ovih dana u medijima pominje kao najozbiljniji kandidat da na toj poziciji i ostane posle Skupštine, a Upravni odbor će osim njega, činiti i sledeći članovi: Vojkan Nedić, Ivica Iliev, Milorad Vučelić, Milan Obućina i Miloš Vazura.\nĆurković je branio za Partizan od 1964. do 1972. godine i član je generacije legendarnih "Partizanovih beba" koja je 1966. igrala u finalu Kupa šampiona protiv Real Madrida (1:2)\nBio je predsednik Skupštine kluba od februara 1989. godine, a 2000. godine je objedinio funkcije predsednika Skupštine i predsednika Upravnog odbora Partizana, sve do 2006. godine.\nŠto se tiče Skupštine, njen termin održavanja biće poznat do 11. januara, a u narednom periodu se očekuju i zvanične kandidature svih koji imaju nameru da se okušaju u predstojećoj predsedničkoj trci.\nPartizan se zahvalio Druloviću i najavio organizaciju!\nDrulović je bivši, Partizan ima novog trenera!\nPartizan - Ćurkovićev izbor ''pravi potez''?


Uhapšeno 13 osoba iz Službe za zapošljavanje | Info | Politika\n21. September, 09:25\nUhapšeno 13 osoba iz Službe za zapošljavanje 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nUhapšeno 13 osoba iz Službe za zapošljavanje\n23.01.2017. / 09:19\nU Bihaću su jutros uhapšeni sadašnji i bivši vršioci dužnosti direktora Službe za zapošljavanje Unsko-sanskog kantona Anando Bakal i Ramo Sulić zbog zloupotrebe položaja.\nOsim Bakala i Sulića, u policijskoj akciji kodnog naziva "Registrator" uhapšeni su i Dilista Međedović, Emin Skenderović, Jasmin Prošić, Mesud Mesić, Abid Hadžić, Medina Kurić, Aida Piralić, Edin Ferizović, Senada Smajić i Elvedina Nadarević, saznaje portal "Kliks".\nTužilaštvo Unsko-sanskog kantona potvrdilo je danas da se 13 uhapšenih lica u akciji kodnog naziva "Registrator" tereti za najteža djela korupcije, čime su pričinili štetu kantonalnoj Službi za zapošljavanje više od 50.000 KM.\nIz tužilaštva ocjenjuju da je riječ o "kapitalnom predmetu u borbi protiv korupcije".\nU jutrošnjoj akciji uhapšeno je 12 radnika Službe za zapošljavanje Unsko-sanskog kantona i jedan radnik Kantonalne uprave za inspekcijske poslove, koji se sumnjiče da su počinili više krivičnih djela zloupotrebe položaja i ovlaštenja.\nPostupajući tužilac u ovom predmetu Adnan Tulić rekao je da je uhapšen direktor Službe za zapošljavanje i šefovi svih službi unutar ove institucije.\n"Osumnjičenima se stavlja na teret da su od 2009. do 2012. godine počinili niz krivičnih djela zloupotrebe položaja, kao što su nezakonita zapošljavanja većeg broja lica, falsifikovanje službenih isprava, nezakonita uvećavanja vlastitih plata na štetu službe, zaključivanje fiktivnih ugovora o radu sa pojednicima kojima su isplaćivane plate, a nisu radili i niz drugih kriminalnih djela", rekao je Tulić.\nOn je istakao da su osumnjičeni u ovom predmetu falsifikovali "sve moguće", od federalnih službenih isprava pa do internih kantonalnih. "Na taj način su kriminalnim radnjama oštetili službu za više od 50.000 KM", napomenuo je Tulić.\nPortal "Kliks" prenosi da je iz Kantonalne uprave za inspekcijske poslove uhapšen inspektor za rad za kojeg postoje dokazi da je izvršio uvid u nezakonita zapošljavanja, ali da je "okrenuo glavu" od toga.\n"On je vidio četiri ugovora o radu koja su bila nezakonita, ali je odbio da preduzme bilo šta, jer je bio u odličnim relacijama sa direktorom službe", objasnio je Tulić, dodajući da Tužilaštvo i kantonalni MUP žele na ovakav način da pošalju poruku da će suzbiti korupciju i u redovima inspekcije.\nDeset lica će, najvjerovatnije, biti pušteno kući jer je najveći broj njih već priznao počinjenje krivičnog djela.\n"Biće im predložene mjere zabrane kao što su obavljanje službene dužnosti u službi, prilaz službi na 50 metara i sastanak sa svjedocima, dok će, vrlo vjerovatno, za tri lica biti predložen pritvor, ali o tome ćemo odlučiti u toku dana. Riječ je o organizatorima grupe", istakao je Tulić.\nOn je napomenuo da je riječ o kapitalnom predmetu u borbi protiv korupcije koji provode kantonalno Tužilaštvo i MUP, koji su se "uhvatili u koštac sa dugogodišnjim problemom korupcije u Službi za zapošljavanje".\n"Nikad nismo imali predmet korupcije gdje je slobode lišeno 13 lica", dodao je Tulić.\nOsumnjičeni se trenutno nalaze u prostorijama MUP-a Unsko-sanskog kantona, gdje se vrši njihovo ispitivanje, nakon čega će biti predati Tužilaštvu na dalje postupanje, najvjerovatnije sutra ujutro.\nBihać policija hapšenje


Servis Racunara - Internet Adresar\nServis Racunara, Internet adresar je katalog linkova iz Srbije,\nPočetna ::: Direktorijum > direktorijum > Racunari > Servis Racunara\nIT SOLUTION SERBIA d.o.o.\nKompletna IT podrška za mala i srednja preduzeca\n-prodaja i servis hardvera i softvera\n-instalacija i odrÅ¾avanje racunarskih mreÅ¾a\n-veb dizajn i korporativno brendiranjeProton Computers\numrezavanje racunara, servis i optimizacija radnih stanica, podesavanje i ugradnja wireless uredjaja, odrzavanje informacionih sistemaServis računara - web dizajn\nServis racunara-web dizajn.Servis i popravka racunara.Instalacija i odrÅ¾avanje sistema i mreÅ¾a.Web,logo i baner dizajn...Servis racunara - Servis Monitor Niš\nNe radi vam računar? Ne radi vam monitor? Ne radi vam štampač? Mi imamo rešenje za vaš računar !!!Servis kompjutera "Servis Monitor" je laboratorijski servis koji pruÅ¾a usluge na bazi zamene elektronskih komponenti i mehaničkih delova.\nSkijajte sa nama u najprestiÅ¾nijim skijaškim centrima Francuske, Italije i Austrije po najpovoljnijim cenama... Letujte na sunčanom Mediteranu - Grčka, Italija, Å panija ... Å kola skijanja, izleti i avanture po Srbiji još mnogo toga ...Kategorija: Direktorijum > Turizam > Turisticke Agencije Srbija Technik Design Kompanija se bavi, uvozom - izvozom opreme za pozorišta, TV i radio stanice. Stranica sadrÅ¾i informacije o prodajnom programu kao i linkove.Kategorija: Direktorijum > Biznis i Ekonomija > Firme UdruÅ¾enje Urbanista Srbije Bilten, informacije o skupovima, publikacije i konkursi udruÅ¾enja urbanista Srbije.Kategorija: Direktorijum > Biznis i Ekonomija > Gradjevinarstvo


04-11-2019 07:42 Srbija Politika\nStrateški cilj Srbije je članstvo u EU i ka tome se ide, a da li će se naša zemlja pridružiti je pitanje za EU, a ne za Ameriku, izjavio je sinoć potpredsednik vlade i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović.\nStefanović (Foto: Jutjub)\nStefanović je to rekao povodom izjave specijalnog izaslanika SAD za Balkan, Metjua Palmera u Prištini, da Srbija neće postati članica EU dok ne prizna Kosovo.\nMeđutim, kazao je Stefanović, pozicija Srbije "veoma teska", jer, kako je rekao, definisanog rešenja nema, a niko ga ni ne nudi.


Slikoviti rečnik društvenih mreža: Ko je i šta je tačno „Karen“ ili „Slavica" u internet svetu i odakle taj mim : Južne vesti\nSlikoviti rečnik društvenih mreža: Ko je i šta je tačno „Karen“ ili „Slavica" u internet svetu i odakle taj mim\n09:09, 21. 8. 2020.\n„Karen" je poslednjih godina postao široko rasprostranjeni mim koji se odnosi na specifični tip belkinje iz srednje klase, koja ispoljava ponašanje proisteklo iz privilegije\nNedavno je američki lanac Domino Pica morao je da uputi izvinjenje zbog reklame rađene za Australiju i Novi Zeland, gde su se nudile besplatne pice za „fine Karen".\nKompanija nije odabrala ime Karen tek tako.\n„Karen" je poslednjih godina postao široko rasprostranjeni mim koji se odnosi na specifični tip belkinje iz srednje klase, koja ispoljava ponašanje proisteklo iz privilegije.\nU balkasnkom internet svetu, „Karen" je „Slavica", ali sem različitih imena, osobine, ponašanje i stavovi su im skoro isti.\nKako je trener Senegala postao mim\nDa navedemo samo neke primere: „Karen" asocira na tip osobe koja zahteva da „priča sa menadžerom" kako bi ponižavala radnike u ugostiteljstvu, antivakserka je i ispoljava rasističke mikro-agresije, poput pitanja da li sme da dodirne kosu crnkinje.\nAli najviše ispoljena osobina stereotipa o „Karen" je ta da koristi relativnu privilegiju protiv osoba obojene kože - na primer, kad se žali policiji na crnaca za sitnije prekršaje.\nAli poslednjih meseci, ovaj mim razvio se u nešto sasvim novo: Korona virus Karen. Ovaj konkretan oblik Karen odbija da nosi masku u radnjama, ne drži se mera karantina i misli da je čitava pandemija prenaduvana.\nAli kako je mim sve više počeo da ulazi u glavni tok, neki su počeli da tvrde da je on seksistički i ejdžistički.\nOdakle je potekao ovaj mim?\nIako mu precizno poreklo nije poznato, mim je postao popularan pre nekoliko godina kao način da ljudi obojene kože, a naročito crni Amerikanci, izlože satiri neprijateljstvo sa kojim se suočavaju, a koje je zasnovano na klasi i rasno je obojeno.\nU protekloj deceniji, kako je postajalo lakše snimiti konfrontacije na pametnim telefonima, incidenti su sa sve većom lakoćom počeli da se beleže kamerama i kače na društvene mreže - na primer, snimak žene koja je pozvala policiju kad je crno osmogodišnje dete prodavalo vodu bez dozvole.\nKad bi ti snimci neizbežno postali viralni, ljudi na internetu bi počiniocima dodeljivali opšta imena koja se uklapaju u situaciju.\nTako je žena koja se požalila na mladog prodavca vode nazvana „Propusnica Peti". Druga žena koja je zvala policiju kad su crnci organizovali roštilj nazvana je „Barbikju Beki".\nA belkinja koja je pozvala 911 da prijavi crnog oca na fudbalskoj utakmici, i sve to dok je sedela u kolicima za golf, nazvana je „Golferka Gejl".\nOvaj trend je u potpunosti zaživeo 2018. godine, a na kraju su sva ta imena bila pretvorena u jedno ili dva najpopularnija - među njima i Karen.\nIme je postalo i sinonim za određenu vrstu frizure - konkretno, kratku, tršavo-talasastu kosu kakvu je nosila američka rijaliti zvezda Kejt Goslin 2010. godine. (Goslin je u međuvremenu promenila frizuru.)\nPoslednjih meseci pojavila se i muška verzija mima o Karen, iako je on mnogo manje rasprostranjen: Ken.\nU junu, kad su bogataški par Patriša i Mark Makloski fotografisani kako uperuju pištolje u demonstrante koji prolaze pored njihovog doma u Sent Luisu, u Misuriju, oni su naširoko prozvani „Karen i Ken".\nŠta je „Koronavirus Karen"?\nDomino pica je morala da se izvini zbog reklame\nNošenje maske za lice tokom ove pandemije ekstremno je politički obojeno u SAD, gde neki tvrde da je obaveza nošenja maske kršenje ličnih sloboda.\nOtkako je korona virus stigao u ovu zemlju, video snimci ljudi koji odbijaju da nose maske u prodavnicima i restoranima, usput često ponižavajući osoblje, postajali su periodično viralni na društvenim mrežama.\nAgresivno odbijanje da se nosi maska za lice kako bi se zaštitili drugi od virusa doživljeno je kao novi aspekt stereotipa privilegovane Karen koja maltretira osoblje u ugostiteljstvu. Na sličan način, ljudi koji dele dezinformacije o korona virusu i teorije zavere na društvenim mrežama takođe se nazivaju Karen.\nU SAD, baš kao i u Velikoj Britaniji, Kovid-19 je postao i rasno obojeno pitanje. Pandemija neproporocionalno pogađa ljude iz crnih i drugih zajednica etničkih manjina.\nOdbijanje nekih ljudi da priznaju rizik koji predstavlja virus i verovanje da ih od tih rizika štiti njihova belačka privilegija, takođe je doživljeno kao „ponašanje jedne Karen".\nŠta je sa rasizmom i „Životi crnaca su važni"?\nKristijan Kuper snimio je Ejmi Kuper pošto je odbila da zaustavi psa koji je trčao kroz šumu\nNa Dan sećanja ove godine, 25. maja, crni ornitolog Kristijan Kuper šetao je Central parkom u Njujorku, kad je naleteo na ženu po imenu Ejmi Kuper (nisu u srodstvu), koja je pustila svog psa sa povoca u oblasti parka u kojoj je dozvoljena šetnja ljubimaca samo sa povocem.\nOn ju je zamolio da vrati psa na povodac. Ona je pozvala 911 i histeričnim tonom saopšti operaterima da joj jedan „Afro-Amerikanca preti smrću". Čitav incident je snimljen, postavljen na društvene mreže i Kuper je od tada poznata kao „Karen iz Central Parka".\nDžordža Flojda je policija ubila u Mineapolisu istog dana, svega nekoliko sati posle incidenta u Central parku - što znači da su ljudi počeli da povezuju rasizam jedne „Karen" kao što je Ejmi Kuper sa širim problemom sistemskog rasizma i policijske brutalnosti u zemlji.\nDa li je mim o Karen seksistički?\nU aprilu je britanska feministkinja Džuli Bindl tvitovala: „Da li još neko misli da je uvreda Karen ženomrzačka i zasnovana na klasnim predrasudama?"\nRasprava je ponovo oživela poslednjih meseci, kad je mim postao još šire rasprostranjen. Neki ljudi su odgovorili na tvit Džuli Bindl složivši se s njenim opisom. Čak je i britanski supermarket Sejnsberi imao susret s ovim mimom.\n— Ivan (@hellothisisivan)\n— Ivan (@hellothisisivan) July 24, 2020\nMeđutim, ljudi koji koriste izraz „Karen" kažu da to nije prosto generičko ime za sve sredovečne belkinje - i da umesto toga on zavisi od ličnog ponašanja osobe.\nNa primer, spisateljica Karen Gejer - Karen u tradicionalnom smislu te reči - odgovorila je Džuli Bindl: „Kao jedina Karen koja vam odgovara: Ne. Ako imate problem što vas zovu Karen, onda možda ne treba da budete to? Ne huškam policiju na ljude i ne tražim da pričam sa menadžerom. Vrlo prosto!"\nI kad onda Karen nije Karen?\nBlok „Zid mama" u aktuelnim protestima u Portlandu, u Oregonu, dobar je primer kad uglavnom srednjeklasne belkinje srednje dobi izričito nisu Karen. Umesto toga, „Zid mama" doživljava se kao korišćenje privilegije da bi se protestovalo upravo protiv tog sistemskog rasizma i klasizma kojima se razne Karen aktivno služe.\n12:12, 4. 8. 2021.\nPočela izgradnja parka kod “Delte”, završetak najavljen za proleće\n12:08, 4. 8. 2021.\nDečak povređen u selu Jastrebac i dalje je u teškom stanju


Tržišne komunikacije U roku odmah – PAN dijeli nagrade svakih sat vremena, ukupno 3.615...\nPočela je velika nagradna igra Pan piva u kojoj potrošači svakih sat vremena mogu osvojiti nagradu. Nagradna igra će trajati pet mjeseci, podijeljena je u tri kola, a glavna nagrada prvog kola je kamper Hymer Ayers Rock.\nViše informacija o nagradnoj igri na www.urokuodmah.hr.\nPrethodni članakDodatno pojačanje već bogatom programu Dana komunikacija – u Rovinju jedna od deset najutjecajnijih dizajnerica u posljednjih 100 godina\nSljedeći članakLidl i Heidi Klum predstavljaju svoju ljetnu kolekciju!


Marina Mićanović održala reviju za obnovu srpske crkve u Njujorku | style.rs\ndana May4 2017\nModna dizajnerka Marina Mićanović krajem aprila učestvovala je u dobrotvornom projektu za obnovu Crkve Sveti Sava u Njujorku. Marina je u u prethodne dve godine održala zapažene revije na Njujorškoj nedelji mode, nakon čega je usledio poziv da učestvuje na humanitarnoj reviji za obnovu crkve koja je izgorela u požaru prošle godine. Ovo prelepo zdanje bilo je jedno od prepoznatljivih obeležja grada, pu su se oko njegove obnove okupili, ne samo predstavnici srpske zajednice, nego i drugi stanovnici Njujorka.\n“Srećna sam što sam mogla da dam svoj doprinos ovoj akciji. Divno je organizovati reviju na nekoj vrhunskoj modnoj manifestaciji poput onih koje sam imala na New York Fashion Week, ali učešće na ovakvom događaju mi zaista ispunjava srce. Organizatori mi kažu da su zadovoljni efektima i da će nastaviti sa prikupljanjem sredstava. Vratila sam se prepuna utisaka. Inače, Njujork je grad u koji planiram da se definitivno preselim krajem godine i tamo se uvek osećam kao da sam stigla kući”, objašnjava Marina Mićanović.\nRevija je održana u ekskluzivnom prostoru Domenico Vacca na Menhetnu, a po njenom završetku je pokrenuta aukcija. Marina je za potrebe aukcije poklonila komade iz svoje kolekcije koji su ponuđeni na prodaju, a prikupljena sredstva su donirana Crkvi Sveti Sava. Ovom događaju su podršku pružile i brojne čuvene kompanije, među kojima su Estee Lauder, Calvin Klein, Bloomingdales…\nU novoj kolekciji Marine Mićanović dominiraju bela, crna i roze boja. Materijali su prirodni, a najviše je zastupljena svila. Modele odlikuju elegancija i pročišćene forme, ležernost, lepršavost i mekoća. Prisutni su geometrijski detalji karakteristični za Marinu Mićanović, kao i kombinacija nežnih i mekanih materijala sa kožnim aplikacijama.\nMirjana Stepic je | na twitter-u | facebook-u | tema: događaji, lifestyle, ličnosti, najnovije vesti | tagovi: Marina Mićanović, modna dizajnerka, new york\nModa u službi humanosti – IV BAFE\nOdgovori na “Marina Mićanović održala reviju za obnovu srpske crkve u Njujorku”\n« “Umetnost Posmatranja” Francesca Marketija u galeriji Бартcелона


Kawasaki 610 2012\nSemperit 205/50 R17 Speed-Grip 2 XL FR\nNaslovna > Automobili > Škoda > Predstavljen najmanji SUV Kamiq\nPredstavljen najmanji SUV Kamiq\nNajmanji SUV češkog proizvođača imaćemo priliku da vidimo naredne sedmice, Sajmu automobila u Ženevi...\nNa kineskom tržišti je već dostupna verzija ovog modela, međutim Kamiq za evropsko tržište je posve drugačiji. Ovaj automobil se razlikuje i od veće braće iz SUV familije ovog proizvođača, ali su i dalje prisutne oštre linije, dok je raspored svjetlosnih jedinica promijenjen. Iako je najmanji u svojoj kategoriji, sa dužinom od 4,24 metra, prtljažnik kapaciteta 400 litara će zadovoljiti potrebe mnogih korisnika.\nKada je enterijer u pitanju, on je gotovo identičan Scala modelu, tu je potpuno digitalna 10,25-inčna kontrolna tabla, dok multimedijalni sistem u zavisnosti od paketa opreme dolazi u veličinama od 6,5, potom 8 i 9,2 inča. Međutim, ovaj automobil je bogato opremljen i bezbjednosnim sistemima uključujući adaptivni tempomat, sistem za praćenje trake, te hitnu automatsku kočnicu. Ispod poklopca motora će se naći 1,0-litarski turbo-benzinski agregat sa 115 KS, dok će nešto snažnije verzije posjedovati 1,5-litarski TSI četvorocilindraš sa 150 KS, a dostupan je i 1,6-litarski TDI turbodizel sa 115 KS. Svoju svjetsku premijeru novi Škodin model će imati kroz nekoliko dana u Ženevi, dok će prodaja početi takođe u toku ove godine.


Korisne činjenice o sistemu imena domena (DNS)\nSistem imena domena (DNS) čuva imena i adrese javnih Internet servera. Kako je Web rastao, DNS je brzo proširio svoje mogućnosti da se poklapa, što rezultira distribucijom širom svijeta od više hiljada računara danas. Impresionirajte svoje techie prijatelje tako što ćete učiti i dijeliti ove zanimljive činjenice o DNS-u.\nServerski klaster - CeBIT 2012. Sean Gallup / Getty Images\nDva novina Paul Mockapetris objavljena u novembru 1983. godine - zvana RFC 882 i RFC 883 - označila su početak DNS-a. Prije DNS-a, javni sistem se mogao identifikovati samo po imenu svog domaćina, a adrese za sve ove imena hostova održavane su u jednoj velikoj datoteci (nazvana "hosts.txt") koja je postala nemoguće teško upravljati pošto su računarske mreže porasle tokom 1970-ih i 1980-ih. DNS je proširio ovaj sistem imenovanja na više nivoa na više nivoa dodavanjem domena podrške - jedno ili više dodatnih imena dodato ime hosta, od kojih je svaki razdvojen tačkom (.).\nSamo 6 originalnih TLD-ova\nIme domena. adventtr / Getty Images\nViše od 700 domena najvišeg nivoa (TLD) sada postoje na Internetu (uključujući i neke posebno čudne nazive kao što su .rocks i .soy). Upravno telo neprofitne organizacije Internet Corporation za dodeljene nazive i brojeve (ICANN) kontroliše njihovu raspodelu - pogledajte ICANN listu domena najvišeg nivoa.\nMeđutim, kada je prvi put implementiran 1980-ih, DNS je definisao samo šest TLD-ova - .com, .edu, .gov, .mil, .net i .org. Ogromna ekspanzija izbora domena počela je u 2011. godini sa ciljem boljeg klasiranja Web lokacija prema njihovoj namjeni.\nJoš: Objašnjeni su domeni najvišeg nivoa (TLD)\nViše od 100 miliona registriranih domena\nMnoge internet domene kao što su "about.com" i "mit.edu" su povezane sa školama ili preduzećima, dok pojedince registruju druge u lične svrhe. Ukupno preko 100 miliona registrovanih domena postoji samo pod komandom. Ove i druge zanimljive DNS statistike mogu se naći na Internet Statistici DomainTools.\nRadi iu napred i nazad\nVećina zahteva za DNS uključuje pretvaranje imena domaćina Web stranica i drugih Internet servera na IP adrese , tzv. Forward DNS lookups. DNS funkcioniše u obrnutom pravcu, prevođenje adresa na imena. Dok se obrnuti DNS lookupovi manje koriste, pomažu mrežnim administratorima u rešavanju problema. Komunalni programi, kao što su ping i traceroute, obavljaju reverse lookups, na primer.\nViše: pretraživanje prosleđenih i obrnutih IP adresa\nIma 13 korena\nDNS organizuje svoje ime servere u hijerarhiju kako bi optimizovao protok komunikacije između servera, a takođe i olakšao održavanje sistema. Svi hijerarhijski sistemi kao što je DNS stvaraju najviši nivo (nazvan "root" nivo), odakle se niži nivoi mogu podijeliti. Iz tehničkih razloga, današnji DNS podržava 13 root imena servera, a ne samo jedan. Svaki od ovih korena, zanimljivo, naziva se jednim slovom - počev od "A" i proširuje se na slovo "M". (Obratite pažnju na to da ovi sistemi pripadaju internet domenu root-servers.net, na primer, da naprave svoja kvalifikovana imena poput "a.root-servers.net".)\nViše: 13 DNS Root imena servera\nPrimarni cilj za hakiranje Web lokacija\nPriče o incidentima za otmičenje DNS-a se često pojavljuju u vijestima. Hijacking podrazumeva hakera koji dobija pristup zapisima DNS servera za ciljanu Web lokaciju i modifikuje ih kako bi preusmjerio posjetitelje na neku drugu lokaciju umjesto toga, kada korisnik Interneta otputuje u posjetu ugrabljenog sajta, DNS upućuje njihovom pretraživaču da traži podatke iz lažna lokacija. Imajte na umu da napadači uglavnom ne moraju da se probiju u sam DNS, već mogu umesto da kompromituju uslugu hostovanja domene tako što će se predstavljati kao Web administratori.\nKako izbrisati YouTube nalog\nDa li postoji besplatna DSL Internet usluga?\nOsnovne tehnologije potrebne za mobilni rad\nAplikacija PdaNet + Tethering koristi Smartphone kao modem\nŠta je VoIP latencija i kako se može smanjiti?\nIzaberite Best Router Channel za poboljšanje bežične mreže\nŠta SSL i SSH stoje za?\nPregled glavnih alata 3DS Max\nKako procenti rade za izračunavanje širine na odzivnoj web lokaciji\nRoku najavljuje Model Streaming Stick 3600R\nŠta je datoteka ABR?\n8 najboljih GPS satova za kupovinu 2017\nGrand Theft Auto: Liberty City Stories šifre za PS2\nPregled Darbee DVP-5100CIE video procesora\nCrno-bijele do boje Foto animacije u PowerPointu 2003-2007\nKoji je FLAC audio format?\nExcel baza podataka, tabele, zapisi i polja\nPrimer koristi komanda "sudo"\nNajbolji pokretani sabvuferi\nUpoznajte Ninetales Pokemon # 38\nKako promijeniti direktorij na Linuxu\n15 Komande Linux Terminala koji će iskopati tvoj svijet\nKreirajte i formatirajte linijski grafikon u Excelu u 5 koraka


Tri godine sa Vama Merak.ba\nMladi ljudi koji su optimistično, energično, ulagali mnogo truda u merak.ba koji danas puni tri godine postojanja su u potpunosti zadovoljni, a za to ste zaslužni vi dragi čitaoci i čitateljke.\nMerak je tu da vas nasmije, da vas uveseli, ai isto tako da informiše mlade ljude o raznim seminarima, edukacijama, projektima i još mnogo toga interesantnog. Kroz prethodni period našeg djelovanja, trudili smo se da vam prenesemo najzanimljivije činjenice, najmudrije citate, najsimpatičnije slike. S vama smo dijelili državne i vjerske praznike, mukotrpne radne sedmice i rahatluk vikende. Multimedijom smo vas vodili na prelijepe lokacije diljem Bosne i Hercegovine.


Kako da znate da li je vaš e-mail bio hakovan? - EXTREMEovanje\nDecenijama se koristimo elektronskom poštom (e-mail). Uprkos činjenici da društvene mreže i razne aplikacije za razmenu poruka na mobilnim uređajima postaju sve popularniji, elektronska pošta ostaje osnova naše lične i poslovne komunikacije. Procenjuje se da 4,1 milijarda ljudi na svetu koristi e-mail, kao i da se pošalje i zaprimi 306 milijardi poruka na dnevnom nivou, makar su tako pokazale statistike iz prošle godine. E-mail danas koristimo za sve, od slanja slika do interakcije sa bankarskim, državnim i drugim institucijama.\nBaš zbog toga je e-pošta podložna zlonamernim aktivnostima. “Otimanjem“ naših naloga, hakeri mogu napad da unovče na različite načini i tako napune svoje džepove. Za žrtvu hakerskog napada ovo iskustvo može da bude, pre svega stresno, a onda i zbunjujuće.\nU nastavku ovog tekst biće razmatrano:\nKako da proverite da li je vaš nalog hakovan?\nKako da povratite svoj nalog e-pošte?\nŠta da uradite kako ponovo ne biste postali žrtva napada?\nPrvo pitanje koje biste sebi mogli da postavite jeste:\nZašto bi neko želeo da hakuje moju elektronsku poštu?\nCyber kriminal, na godišnjem nivou, ošteti svetske budžete trilionima. Veliki deo ove cifre dolazi od monetizacije ukradenih podataka, koji se, a bez da mnogi od nas o tome imaju svest, nalaze upravo na našim nalozima e-pošte. Sigurno smo nekada poslali svoje izvode iz banke računovođi putem e-maila, ugovore o zakupu koji sadrže kontakt podatke ili neke druge osetljive podatke našem advokatu.\nHakeri upravo vrebaju ovakvu vrstu podataka, koje bi nakon što ih ukradu, mogli da upotrebe protiv nas ili da bi prikupili još više informacija, kao i da bi napravili prevaru sa identitetom. Statistike pokazuju kako je oko 49 miliona Amerikanaca izgubilo ukupno 56 milijardi dolara upravo zbog prevara identitetom, tokom prošle godine.\nHakeri bi takođe mogli da požele da hakuju vaš nalog i log-inove iz sledećih razloga:\nKrađa kredencijala. Hakeri su ubeđeni kako ćete istu lozinku koristiti i na drugim nalozima, te da će pomoću njih uspeti da otvore i druge naloge koje koristite;\nResetujte druge naloge. Većina vebsajtova e-poštom šalje link za resetovanje, na koju mogu da kliknu hakeri i na taj način pristupe i iskoriste priliku da promene vašu lozinku na drugim nalozima;\nDa bi slali neželjenu poštu (spam/phishing/malicious) svim vašim kontaktima.\nPostoji nekoliko načina na koje hakeri mogu da dođu do podataka o vašem nalogu. Mogu direktno da vam pošalju e-mail namenjen krađi identiteta, navodeći vas da verujete kako dolazi od posve legitimnog izvora – potencijalno čak i od vašeg provajdera e-pošte – zahtevajući da se ponovo “prijavite“.\nMogući su neki i od sledećih scenarija:\nMogu da pogode ili da se koriste nekim invazivnijim metodama koristeći automatizovani softver;\nUkrasti vašu e-poštu i kredencijale za prijavu od kompanije kod koje ste se registrovali nekad u prošlosti. Iako je lozinka šifrovana, algoritam ponekad može da se razbije;\nUkrasti vašu lozinku ukoliko ste se prijavljivali na javni Wi-Fi ili zajednički računar;\nUkrasti vaše podatke pomoću malvera koji ste prethodno preuzeli na vaš računar (obično se nalazi u e-mailu koji je kreiran za krađu identiteta).\nKako mogu da proverim da li je moj nalog bio “ukraden“?\nPrvi korak u oporavljanju naloga od napada jeste saznati – šta se dogodilo. Neki uobičajeni znaci da je elektronska pošta bila “pod opsadom“ su:\nMejlovi u “inbox“ i “sent“ sandučetu vam nisu poznati;\nLozinka je promenjena;\nPrijatelji se žale na “neželjenu“ poštu koja dolazi sa vaše e-mail adrese;\nPrijem više zahteva za promenu lozinke sa drugih web lokacija i aplikacija;\nVaš provajder vas obaveštava o višestrukim prijavama sa nepoznatih IP adresa i lokacija.\nUkoliko želite još jednom da proverite, pokušajte sa HaveIBeenPvned.com, koji vodi veliku bazu podataka o nalozima koji su bili žrtve napada, bilo da se radi o nalozima e-pošte ili nalozima mobilnih telefona.\nPored toga, Google vam, na primer omogućava da pregledate nedavne aktivnosti naloga ili izvršite “Bezbednosnu proveru“, koja uključuje nedavne aktivnosti kao što su nova prijavljivanja. Drugi “masovni servisi“ za elektronsku poštu pružaju slične opcije, kao i uputstvo za oporavak kompromitovanog naloga (Gmail, Yahoo Mail i Outlook.com).\nKako da sprečim da moj nalog e-pošte ponovo bude hakovan?\nIskustvo sa hakovanim nalogom, nažalost, imali su mnogi od nas, jer se često koristimo nalozima elektronske pošte. Dobra vest je što postoji mnogo stvari koje proaktivno možemo da uradimo kako bismo sprečili da se ostanak bez naloga ponovi:\nPromena lozinke za e-poštu i svih drugih lozinki koje su korišćene više puta na nekim drugim sajtovima;\nUključiti višestruku autentifikaciju (MFA), što umanjuje rizik od mogućnosti krađe lozinke;\nPokrenite potpuno skeniranje računara, kako bismo bili sigurni da na njemu nema zlonamernog softvera;\nBez popunjavanja ličnih podataka i/ili davanja podatke za prijavu na mreži ako dobijate neke neočekivane ili neželjene zahteve za to putem e-pošte, teksta, društvenih mreža itd.);\nBez prijavljivanja na mejl dok smo povezani na javnu Wi-Fi mrežu ili dok smo na “zajedničkom“ računaru.\nNakon ozbiljnijeg incidenta, ne bi bilo loše da obavestite svoje glavne kontakte (koristeći BCC) ili čak putem društvenih mreža. Ukoliko postoji razlog za brigu, obavestite i svoju banku. U svakom slučaju ostanite mirni, razmišljajte trezveno i što je najbitnije učite iz iskustva.\nPreuzeto sa: https://www.welivesecurity.com/2022/01/20/how-know-if-your-email-hacked/\nAdobe Captivate: Podelite svoje znanje kao profesionalac - Sharing is Caring


ANDRIJA GERIĆ OTVORIO IGRE U NOVOM SADU – Sportski savez Beograda\nPočetnaVesti naslovnaANDRIJA GERIĆ OTVORIO IGRE U NOVOM SADU\nLegendarni odbojkaš Andrija Gerić, dobio je danas veliki aplauz prisutnih, na otvaranju Sportskih igara mladih u Novom Sadu. Gerić kao promoter ovogodišnjih Sportskih igara mladih deci je poželeo mnogo uspeha u kvalifikacijama, a pre svega lepo druženje i sticanje novih prijateljstava. On je zajedno sa mladim gimnastičarom državnim prvakom Aleksandrom Pavlovićem, predsednicom Sim Srbije Ivanom Jovanovićem, većnikom za sport Ognjenom Cvjetičaninom i predsednikom Saveza za školski sport Novog Sada profesorom Goranom Stanojevićem upalio plamen koji simbolizuje olimpijski pokret i Sportske igre mladih\n– Veliko mi je zadovoljstvo što je i Novi Sad domaćin manifestacije Sportske igre mladih. Nakon nekoliko gradova u Srbiji, i naš grad je postao mesto okupljanja školaraca koji se nadmeću u najazličitijim veštinama. Učestvovanje u organizovanim sportskim takmičenjima je važno iz više razloga. Naime, pored jačanja sportskog i takmičarskog duha, kroz sport se razvija i osećaj za ferplej i prave vrednosti u životu. Najvažnije je što se deci i mladima širom Srbije, a i regiona, pruža mogućnost da besplatno učestvuju u takmičenjima, a veliku satisfakciju imaće svakako i najuspešniji pojedinci i ekipe. Ti takmičari će učestvovati na završnom delu Sportskih igara mladih u Splitu, tako da je i to putovanje i druženje dodatni motiv za postizanje što boljih rezultata – rekao je Ognjen Cvjetićanin i naglasio da se nada da će kroz sport i zabavu, na ovaj način, mladi iz regiona razvijati prijateljstvo i toleranciju.\n– Najveće hvala svim mališanima koji su u ovako velikom broju došli na otvaranje Igara i svima onima koji besplatno učestvuju i takmiče se. Pravo je zadovoljstvo videti ovako veliki broj srećnih, nasmejanih i raspoloženih mališana. Oni su deo našeg projekta gde cilj nije samo pobeda, već pre svega druženje i prijateljstva. Koristim priliku da se zahvalim našim domaćinima iz lokalne samouprave, gradonačelniku Vučeviću i našim tehničkim partnerima Savezu za školski sport grada Novog Sada. I naravno našem velikom promoter Andriji Geriću, koji je danas odvojio vreme i bio naš promoter – istakla je Ivana Jovanović.


Očekujem sredinom septembra više od 5.000 novozaraženih dnevno – DnevniZurnal\nOčekujem sredinom septembra više od 5.000 novozaraženih dnevno\nby admin 24/08/2021, 20:31 1.4k Views\nDirektor Kancelarije Svetske zdravstvene organizacije u Srbiji Marijan Ivanuša kaže da nema “kristalnu kuglu”, ali da misli “da je svima jasno da će stvari nastaviti da se pogoršavaju” i da u narednim sedmicama očekuje duplo veći broj novozaraženih na dnevnom nivou, pa i više. “Situacija je loša i ja očekujem sledeće sedmice preko 3.000 novoobolelih na dnevnom nivou, a sredinom septembra i više od 5.000, što će biti veliko opterećenje za zdravstveni sistem”, navodi Ivanuša.\n„Pozivam sve ljude da se drže mera koje su i do sada važile – redovna dezinfekcija, nošenje zaštitne maske i držanje distance, i vakcinacija i vakcinacija“, kaže Ivanuša u Danu uživo na TV N1.\nNa pitanje kako ljude ubediti da se drže mera, imajući u vidu da je primetno veliko opuštanje u tom smislu u populaciji, on ukazuje da je „teško preko leta, ljudi razmišljaju o godišnjem odmoru“.\n„I pre leta sam upozoravao da bilo gde da ljudi idu da ne zaborave kovid. Bez obzira koje mere će doneti Krizni štab, mislite sami o sebi, starajte se o svom zdravlju i zaštitite se najviše što možete“, savetuje Ivanuša.\nNavodi da je vakcinacija svakako neophodna, iako neko može da oboli i ako je vakcinisan, „a naročito to važi za delta soj, koji se mnogo lakše i brže prenosi“, ali najčešće to bude blaži oblik bolesti.\n„Vakcinacija je apsolutno korisna i za delta soj, ali ne može kod svih ljudi apsolutno sprečiti razvoj bolesti“, navodi on.\nDodaje i da je u Izraelu u kojem ima blizu 65 odsto vakcinisanih trenutno na delu rast broja novozaraženih, što mnogi navode kao primer neefikasnosti vakcina. Međutim, kaže Ivanuša, u odnosu na Gruziju koja je trenutno vodeća evropska zemlja po broju novozaraženih u kojoj ima 170 umrlih na milion stanovnika, u Izraelu taj broj iznosi 20.\nA kada se radi o trećoj dozi, ponovio je stav SZO da se uvede moratorijum na treću dozu do kraja septembra.\n„SZO“ je globalna organizacija, živimo u svetu u kojem još nema dovoljno vakcina, imate države gde je vakcinacija tek počela. Naša je želja da do kraja septembra u svakoj zemlji vakcinišemo bar 10 odsto populacije, i zbog toga želimo da se odloži treća doza“, poručuje Ivanuša i dodaje da svakako treba razmišljati o trećoj dozi, ali ne zna se tačno kad – da li posle šest, osam, deset ili 12 meseci posle dve doze.\nMešanje vakcina – nemamo dovoljno informacija\nA na to kakav mu je stav o mešanju vakcina, on ističe da nemamo dovoljno informacija da li se vakcine mogu mešati ili ne.\n„Tehnički mislim da verovatno nije problem mešanje vakcina, ali bi bilo jako dobro da imamo kliničke studije koje bi to potvrdile bez svake sumnje. Iz dosadašnjih iskustava u svetu, ne očekujem bilo kakvu štetu, jer ljudi su dobijali različite vakcine, ali svakako mislim da nam trebaju kliničke studije“, kaže Ivanuša.\nNa pitanje šta misli o vakcinaciji dece, on smatra da prednost treba da imaju stariji i imuno kompromitovani, pa tek onda deca, i to prevashodno ona koja imaju neku bolest koja ih stavlja u rizik od teškog oblika bolesti.\nUkazuje da epidemiju treba smiriti na nivo da deca mogu da idu u školu, jer je to za njih veoma važno, i da je bitno da se vakcinišu prosvetni radnici, baš kao i zdravstveni.\nA na to kakav je njegov stav o kovid propusnicama, koje su u mnogim zemljama izazvale velike proteste jer ljudi smatraju da im se njima ugrožavaju njihova prava, Ivanuša poručuje da „treba uhvatiti balans između mera i ekonomije, između mera i života koji smo imali pre korone“, navodeći da „na neki način razume“ da države uvode potvrde o vakcinaciji da bi olakšale svakodnevni život ljudima.\nPandemija je biznis za sve\nDodaje i da je „pandemija biznis za sve“.\n„Antivakseri se žale kako će farmaceutska industrija da zaradi. Jeste, farmaceutska industrija je zaradila na lekovima i vakcinama, bolnice zarađuju kad nude zdravstvene usluge… Svi zarađuju. I kad ja odem u pekaru da kupim hleb jer sam gladan, pekara zaradi. Ali, zvanična medicina je pod jako strogom kontrolom. Imate antivaksere koji predvode neke pokrete i zarađuju enormno na osnovu svojih laži, a ne zna se tačno kako zarađuju“, navodi Ivanuša.\n„Najveća zavera je teorija zavere“, zaključuje on.\nDodaje da se medicina bazira na naučnim činjenicama, „kad imate infarkt srca idete kod kardiologa, ako vam treba informacija o vakcini, ne idete kod veštice, već kod imunologa“.\n„Pandemija daleko od toga da je završena, što je intenzivnija to je veća mogućnost da se pojave novi sojevi“, kaže Ivanuša i dodaje da nikad nije kasno za vakcinaciju, mada je najbolje bilo to učiniti tokom juna, kada je bio mali broj novozaraženih.\n„Lep je broj vakcinisanih u Srbiji, ali nije dovoljno za kolektivni imunitet, daleko od toga“, ukazuje Ivanuša.


Lepa Lukić o ovome nikad nije pričala: Brat me šamarao zbog pevanja, od prvih para sam ocu podigla spomenik, 30 godina posle smrti! - alo.rs\nIZNELA NAJDUBLJE PORODIČNE TAJNE Lepa Lukić o ovome nikad nije pričala: Brat me šamarao zbog pevanja, od prvih para sam ocu podigla spomenik, 30 godina posle smrti!\nAUTOR: Srpski Telegraf/R.J. DATUM I VREME: 30.07.2019. 11:25\nPevačica potpuno ogolela dušu...\nLepa Lukić, kraljica narodne muzike, otvorila je dušu i ispričala detalje iz 50 godina bogate karijere, o kojima do sada nije pričala. Pevačica je odlučila da se osvrne na neke trenutke sa početka karijere i zađe u najintimnije porodične odnose, o kojima je godinama ćutala.\nNaime, Lepa je priznala da nikada nije bila svesna da će postati tolika veličina, te da je zbog želje za pevanjem dobijala batine od brata.\n"Nikada nisam bila svesna da ću postati ovo što sam danas. Više puta je meni moja pokojna majka, kada smo sedele same i pile kafu, govorila "Bože Leava, da li si sanjala da ćeš ovo da postigneš?", ja kažem: "Majko, nisam ni u snu". Svi su mi branili, majka nije, ali ona je morala da sluša sina, jedinu mušku glavu u kući. On mi nije dao da pevam. Mislio je da ću ja pevati po nekim prčvarnicama, pijanci će da me drpaju, počeću da pijem", počela je Lepa svoju šokantnu priču i nastavila da se priseća kroz šta je sve prošla sa bratom.\n"Brat je mislio da ću biti skitnica. Dobijala sam šamare od njega. Dobijem šamare, ali opet idem na audicije i bivam primljena", bila je iskrena Lepa, koja je uspela da snimi pesmu "Od izvora dva putića" tek kada je on otišao u vojsku.\nKupila mu je odelo i poslala mu tamo gde je služio vojsku. Bio je oduševljen jer je sestra postala zvezda u međuvremenu.\nNa pitanje šta su sve Lepoj nudili bogati udvarači da bi bila sa njima u vreme njene ogromne popularnosti, ona je rekla:\n"Pa nudili su mi čak da mi prepišu i kuće i sve da mi daju, ali da ne pevam više, da budem samo njihova. Ja to nikada nisam htela da prihvatim, jer ja volim da je partner lep, a da bude pre siromah, nego bogat. Ja volim samo obične ljude, nikada nisam bila u vezi sa budžovanom. Momke nisam upoznavala po kafićima, više na turnejama. Jednog sam upoznala čak u Australiji i bila sam sa njim pet godina", rekla je Lukićeva u emisiji "Glamur" i dodala:\n"Bila sam verna muškarcima, ne volim da varam, ali kad prevarim, idem dalje. Bio je jedan jako bogat u Minhenu, ali meni se nije sviđao. Ja sam probala, ali nije išlo sa moje strane. Hteo je sve da mi da. Ma ceo Minhen da mi je dao, ne bih ostala sa njim", kaže Lepa, koja iza sebe ima tri braka.\n19 GODINA SU BILI U SKLADNOM BRAKU Ovako izgleda suprug Lepe Lukić koji je preminuo! (FOTO)\nSa prvim većim parama od nastupa skućila je svoje najbliže i pobrinula se da imaju sve što do tada nisu imali.\n"Kada sam zaradila prve pare, ja sam obukla svoju majku, pa sam onda ocu, koji je poginuo kada sam ja imala dve i po godine, podigla spomenik. Posle 30 godina sam mu podigla večnu kuću. Toliko sam plakala kada sam mu podizala spomenik."\nPOTRESLA JE VEST O NJEGOVOJ SMRTI Lepa Lukić je sa suprugom bila u braku 19 godina, a ovo je RAZLOG zašto se nikada nisu pojavljivali zajedno!\nFoto: Printscreen/Grand TV\nLepa se dotakla i tebe o kojoj nerado priča, a tiče se kockanja:\n"Neka me prizivaju, trošim svoje. Što da ne? Ne može Lepa samo da peva i da spava. Meni je dosadno. Samo pevaj, spavaj i kad ustaneš ne znaš gde ćeš od sebe. Tražim negde da se zabavim, ne varam nikoga. Nisam vaćaroš, imam primanja i svoju profesiju. Bojim se da li će ostati 1000 evra kada umrem koliko sam široke ruke. Nisam luda da ostanem bez kuće, imam deo para sa kojim mogu da se kockam. Imam četvorosoban stan, mogu da se obadam po njemu."\nKRALJICA NARODNE MUZIKE ISKRENO ZA ALO! Lepa Lukić nikada ne peva Cecine pesme, evo zbog čega!\nLuna ugrađuje silikone! Već je zakazala operaciju, evo KOLIKO će povećati grudi!\nDraganin muž PREKRŠIO ZAKON zabrane prilaska! Došao kod nje u Budvu sa novom devojkom, a kada ga je videla...\nOn je bio GLAVNI SVEDOK žurke na kojoj se ORGIJALO! Konačno priznao šta su radili sa Đoganijevom!\nLuna Đogani otkrila pravu istinu o TRUDNOĆI Ane Korać! Evo da li je zadrugarka u drugom stanju!\nMinu Vrbaški proganja nekadašnji MAKRO?! Preti joj SMRĆU, želi da je vrati u posao?


Šnaucer Parenje pasa\nŠnaucer Spremni za Parenje\nProdaja štenaca svih rasa! Pretražite našu bazu sa oglasima za štence Šnaucer i pronadjite svog idealnog ljubimca!\nCena: Na Upit Muzjak Srednjeg Snaucera, biber-so, slobodan za parenje\nMuzjak, srednji snaucer biber-so, star 3,5 godine, iz Beograda, slobodan za parenje. Osvojene titule: šampion lepote Srbije, 9 CACIB, 1 RCACIB Slovenija, 4 BOB , II BOG Zorica, Beograd Kontakt: zoceranic@yahoo.com\nCena: Na Upit Parenje Veliki Snaucer\nLokacija: Pčinjski okrug Vlasnik: Aleksandar\nMuzjak Velikog snaucera starosti oko 7 godina sa izvanrednim rodovnikom spreman za parenje. Pas je odlicno ocenjen, bio je prvak rase na CAC 2008 u Vranju. Kontakt telefon je 064/2282241 ili na mail..


Vučić: Beograd želi kompromisno rešenje\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je u Berlinu da je važna uverenost nemačkog kancelara Olafa Šolca u evropsku budućnost celog Zapadnog Balkana i da je u današnjem razgovoru naveo da to ne treba da bude iluzija ili fatamorgana, što je veoma pozitivno obećanje za sve građane Zapadnog Balkana.\nEkonomia online, Gazeta Express, dpa, Kim\nNemačka ministarka odbrane u poseti regionu\nNemačka ministarka odbrane Kristine Lambreht sutra će boraviti u Beogradu, gde će razgovarati sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem i ministrom odbrane Nebojšom Stefanovićem, potvrđeno je FoNetu u Ambasadi Nemačke u Srbiji.\nEU potvrdila susret Lajčaka sa Vučićem i Kurtijem u Berlinu\nPortparol Evropske unije (EU) za spoljnu politiku i bezbednost Peter Stano potvrdio je da će specijalni predstavnik EU za dijalog Miroslav Lajčak održati zajednički susret sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem i premijerom Kosova Aljbinom Kurtijem 4. maja u Berlinu.\nNemački kancelar Olaf Šolc, u sredu, na sastanke u Berlinu sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem i premijerom Kosova Aljbinom Kurtijem pozvao je izaslanika EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslava Lajčaka.\nIstok ili Zapad: ’’Srbija je konačno na raskrsnici’’\nČitaku Kurtiju: Nemojte biti smešni\nPotpredsednica Demokratske partije Kosova Vljora Čitaku je reagovala na navode premijera Aljbina Kurtija, nakon što je ovaj na sednici saopštio rekao da će razmotriti inicijativu za članstvo Kosova u Međunarodnom birou za izložbe, odnosno pristupanje Pariskoj konvenciji.\nBrnabić: Cilj američkih zvaničnika je obostrano priznanje Kosova i Srbije\nPredsednica Vlade Srbije izjavila je da je cilj pomoćnice državnog sekretara SAD za odnose sa Evropom i Azijom Karen Donfrid koja je bila u zvaničnoj poseti Srbiji, ali i drugih američkih zvaničnika, "obostrano priznanje Kosova i Srbije".


Neofašisti i klerikalci jači od države – Monitor\nMONITOR: Zemlje regiona kao da je uhvatio umor od usvajanja ,,evropskih vrijednosti”, u Crnoj Gori se vodi hajka protiv novinara, u Srbiji se u lošem smjeru mijenja medijska regulativa, članovi ultradesničarskih udruženja i navijači divljaju Beogradom. Šta se, u stvari, događa? KORAĆ: Daleko smo svi mi od društava koja se zasnivaju na poštovanju ljudskih prava i država koje su funkcionalne demokratije. Prve korake u tom pravcu smo napravili ali su prepreke ogromne. Patrijarhalna struktura porodice, nedostatak parlamentarne tradicije i ekonomska beda, samo su neke od njih. Mi uvek kao da sedimo na vulkanu koji samo što nije izbacio naše divljaštvo i netoleranciju. U Srbiji je stvar pogoršana osećanjem da je nepravedno izgubila rat i da je kažnjena što je ,,branila Jugoslaviju”. Rast nacionalizma u Srbiji direktna je posledica ove frustracije i nemorala njene političke elite, koja o tome ne želi iskreno da govori. Čitajte poslednje knjige Dobrice Ćosića, pa će vam sve biti jasno.\nMONITOR: Neke vaše kolege psiholozi povodom drame oko održavanja gej parade komentarisale su da je to posljedica i mačo ratničkog kulta, latentne ali i aktivne homoseksualnosti. Da li je u ovom slučaju to ipak više dio političkog obračuna nego ,,potiskivanja”?\nKORAĆ: U slučaju da Parada ponosa ne bude održana, država je u Srbiji naprosto kapitulirala, što je dugoročno vrlo opasno. Bojeći se crkve i ,,patriotske javnosti”, ona je ustuknula pred neofašističkim i klerikalnim grupama, koje godinama nekažnjeno terorišu aktiviste za ljudska prava. Videvši u njima ,,pravu ali pomalo zanesenu patriotsku omladinu”, ona ne želi da se zameri moćnim društvenim slojevima koji takođe misle da ,,pederima, izdajnicima i antisrbima treba pokazati”. To je bio možda najniži trenutak našeg društvenog života od ubistva premijera Đinđića. Obelodanjen je prljavi pakt šovinista i nasilnika s našom elitom. Fudbalski huligani po prvi put su priznati od države za političke partnere.\nMONITOR: Da li se ipak radi o manipulaciji vlasti da se na jednom osjetljivom pitanju ne zamjeri konzervativnoj Srbiji koja i nju podržava?\nKORAĆ: Policija je mogla to da reši da je delovala preventivno, naročito kada su počele pretnje smrću aktivistima povorke. Ali država je sve vreme ćutala jer su Tadiću potrebni ti birači. On je time praktično izgubio svoj demokratski legitimitet.\nMONITOR: Nakon najnovijih izbora za Evropski parlament desnica zadržava primat. Vjerujete li da će to u uslovima recesije povećati skepticizam članica EU prema proširenju?\nKORAĆ: Ekonomska recesija i kriza socijaldemokratije u Evropi, otvorile su parlamentarna vrata strankama desnice. Zanimljivo je da većina kao centralni deo programa ima antiimigracionu politiku. Da li će se to pretočiti u politiku protiv proširenja, moramo da vidimo. Ali proširenje je i bez toga usporeno zbog irskog odbacivanja Lisabonskog sporazuma. Mislim da će Evropa nastaviti politiku proširenja, ali opreznije.\nMONITOR: Da li bi se moglo očekivati da se zemaljama zapadnog Balkana u procesu pridruživanja EU oštrije nego do sada postavi zahtjev o obračunu s organizovanim kriminalom i purifikacijom političke elite?\nKORAĆ: Bugarski i delimično rumunski primer rastreznili su zemlje EU. Pokazalo se da su kod zemalja aspiranata, potcenjene pojave kao što su korupcija i organizovani kriminal.\nTo će imati posledice po nas. Možda se neće formalizovati novi uslovi za pristup, ali će se na ove pojave daleko više paziti.\nMONITOR: Dobrosusjedski odnosi jedan su od deklarativnih prioriteta, a odnosi sa Crnom Gorom već dugo su loši. Da li, osim crnogorskog priznanja Kosova, ima još nečeg?\nKORAĆ: Odnosi sa Crnom Gorom izrazito su hladni i nema nikakve želje da se poprave. Za to je direktno odgovoran ministar spoljnih poslova Vuk Jeremić, koji je pokvario odnose sa svim susedima iz bivše Jugoslavije, ali su uzroci mnogo dublji. Veliki deo političke elite u Srbiji nije se pomirio s nezavisnošću Crne Gore. Ljudi koji su aktivno radili protiv nezavisnosti Crne Gore, kao što su Bećković ili Tadić, i danas su politički uticajni. Glavni uzrok je politika koja je bivšu Jugoslaviju mogla da vidi samo kroz prizmu srpskih nacionalnih interesa. Ništa se tu nije promenilo za poslednjih sedamdeset godina. Pogledajte kako Tadić i većina političara u Srbiji cinično daje bezrezervnu podršku Dodiku, koji je danas glavni rušitelj BiH.\nSve je to isti projekat, ali prilagođen novom vremenu. Paradoks je da su u celokupnoj političkoj istoriji Srbije 20. veka samo srpski komunisti realizovali ideju ravnopravnosti južnoslovenskih naroda iz svog programa. Zato ih u Srbiji danas optužuju da su ,,izmislili crnogorsku naciju”! Pogledajte udžbenike istorije iz kojih uče deca u Srbiji, tamo se i stvaranje Jugoslavije vidi kao seme ,,srpskog nacionalnog poraza”.\nMONITOR: Bili ste na čelu komisije koja je ispitivala okolnosti pod kojima je ubijen premijer Zoran Đinđić. Da li vam je postalo jasnije zašto pravosuđe nikako da ozbiljno ,,zagrize” u pozadinu njegovog i drugih političkih ubistava?\nKORAĆ: Činjenica da naša javnost, ali ni Tadić i DS, ne traže da se pronađu naredbodavci Đinđićevog ubistva, jedna je od najvećih sramota moje zemlje. Svima mora biti jasno da grupa polupismenih kriminalaca i trgovaca drogom, nije mogla to da smisli. Isto se odnosi i na ,,pukovnika Legiju”. Ali političke volje za nastavak istrage nema. Ona bi sigurno morala da obuhvati i bivši Koštuničin kabinet, ali i neke druge ljude iz Miloševićeve okoline.\nSrbija nosi teško breme nedovršene istrage, zbog straha njene vlasti da bi ta istraga razbila njen današnji truli politički ,,konsenzus” i ogolila sav nemoral ,,istorijskog pomirenja” koje je inicirao Tadić. Mučno je to reći ali je istorijska istina da je na grobu Zorana Đinđića došlo do neshvatljivog pomirenja zločinačke i demokratske Srbije, koje niti je stvarno moguće, niti je dugovečno.\nMONITOR: Očekujete li da Ratko Mladić do kraja godine bude uhapšen, kako je vlast obećala?\nKORAĆ: Valjda ga traže, da li će ga naći ne znam. Ali jedna stvar je zanimljiva. Kada je smenjen Bulatović, Koštuničin šef BIA, iznenada je pronađen Radovan Karadžić. Odjednom se otkrilo da već postoje ,,neki podaci” o nekome ,,čiji glas liči na glas Karadžića”. Istraga o ovome nikada nije inicirana. Drugim rečima, po analogiji, jedni traže, ali drugi skrivaju Mladića.\nMONITOR: Ima li danas nečeg zajedničkog između vas i Ivice Dačića koji očekuje prijem u Socijalističku internacionalu?\nKORAĆ: Između mene i Dačića nema ničeg zajedničkog. Stranka koju on vodi nije nikada uputila ni reč izvinjenja za politiku Miloševića u proteklom periodu. A on je bio njen portparol. Ali to ne smeta Tadiću da je gura u SI. Eto kako DS shvata socijaldemokratiju. Ako hoćete grubo: preko Srebrenice do internacionalizma. Nazdravlje.\nMONITOR: Kako se osjećate kao ponovni opozicionar dok politički lideri u Srbiji lutaju javnim prostorom kao cirkuskom šatrom, prilagođavajući se ,,duhu vremena”?\nKORAĆ: Sasvim dobro. Govorim, radim i pišem ono što mislim, i mirno spavam. Učestvovao sam svim srcem u promenama u Srbiji, narušio zdravlje, ali se ne kajem. Pružili smo Srbiji šansu da ponovo živi i da se razvija. Kao u Grasovom Limenom dobošu, ponovo može da raste. Više od toga nisam umeo.