Kako odabrati zavese za hodnik: stvoriti jedinstveni enterijer | Unutrašnjost Stvari\nBez sumnje, hodnik je glavna soba u našem domu. Prvo, to je najveća prostorija u stanu. Drugo, po pravilu, tu je smeštena dnevna soba, prema kojoj se stvara utisak celog stambenog objekta u celini. Dakle, pitanje izbora prave zavjese za dvoranu je prilično relevantno, jer ovaj postupak postaje konačan dodir u unutrašnjem dizajnu sobe.\nZavese za hodnik - foto\nŠta treba uzeti u obzir prilikom izbora zavesa: osnovna pravila\nPrilikom izbora zavesa, sva osnovna pravila za dizajn enterijera rade tako, uzmite u obzir kojoj prostoriji će se zavese koristiti:\nZa manje prostorije, poželjno je koristiti lagane nijanse i lagane tkanine.\nNeograničene sobe omogućavaju različite mogućnosti. Ovdje možete koristiti i teške stvari i volumetrijske kaskade zavesa.\nTakođe je neophodno osigurati da nema preopterećenja u boji. Zavese ne bi trebalo kombinovati samo sa okruženjem, već i ne pritisnuti unutrašnjost u jednom tonu.\nNe zaboravite da pažljivo izmerite dužinu i širinu otvora prozora, kao i visinu od poda do plafona. Dakle, možete tačno da pogodite odgovarajućom veličinom zavesa i nećete morati da ih kasnije preradite.\nTakođe razmislite o pogodnosti radnih zavesa. Svjetlene tkanine obično se koriste za zaštitu od sunca, teške zavese treba zatvoriti prozor u večernjim časovima. Zbog toga, pre svega, odlučite koje funkcije će zavese vršiti, a tek nakon toga kupovati.\nPored toga, prilikom izbora zavesa, potrebno je uzeti u obzir sve parametre koji su važni za unutrašnjost: stil, boju, strukturu tkanine i druge kriterijume.\nStilovi zavesa za hodnik\nDanas tekstilno tržište predstavlja široku paletu stilova zavesa za halu: klasičnu, striktnu, austrijsku, italijansku i nedavno najpopularnije rimske i japanske zavese. Takav veliki asortiman ponekad zbunjuje neiskusnog kupca, pa pre nego što je kupite, vredi utvrditi koje zavjere i gdje treba primijeniti:\nZa ljubitelje strogog i elegantnog dizajna, najbolji izbor će biti klasične zavese, pogodne za gotovo bilo koji stil enterijera.\nJednako zanimljiva opcija su i italijanske zavese, koje se sklapaju dijagonalno, ili austrijske zavese, formirajući bujne pokrovače.\nJapanske zavese su idealne za sobe sa kombinovanim balkonom ili lođom. Oni ne samo da stvaraju jedinstveni enterijer u sobi, već vam omogućavaju da slobodno odete na svež vazduh.\nRimske žaluzine su tkanine sa minimalnim dekorativnim elementima, a glavna važnost je tekstura i oblik tkanine.\nOva opcija je veoma praktična, jednostavna za korišćenje, a pored toga vam omogućava da podesite nivo osvetljenja u sobi.\nPored gore navedenih najčešćih opcija, postoje i drugi stilovi. Štaviše, danas je postalo popularno da kombinuje različite forme u istoj prostoriji, što vam omogućava da kreirate originalan enterijer u hodniku.\nI još jedna nijansa: po pravilu, svaki stil uključuje upotrebu određene vrste tkanine. Izuzetak mogu biti klasične zavese, gde je moguće koristiti gotovo bilo koji materijal. Zbog toga je tkanina koja je korišćena takođe od velike važnosti, posebno u slučaju da zavese svojim rukama.\nPrincipi selekcije tkiva\nPrilikom otvaranja prozora potrebno je uzeti u obzir teksturu, gustinu i strukturu materijala od koje će zavese biti napravljene. Ovde se primjenjuje sljedeće načelo izbora tkanine: za svaki stil u unutrašnjosti je grub dizajn zavjesa, za koje je poželjno koristiti određeni materijal.\nZa halu jednako primenljivu su i teške zavese, svetle zavese, kao i višeslojne kompozicije iz različitih tkanina:\nAtlas i velvet pretendiraju se kao luksuzno i šikansko okruženje, pa je korišćenje ovih opcija moguće samo u pogodnom enterijeru: baroknom, klasičnom ili modernom.\nVelur i plišane zavese izgledaju vrlo svečano i čvrste, posebno u kombinaciji sa dodatnom draperijom od lakših tkanina.\nTulle i taffeta naći će svoju upotrebu u malim prostorijama sa dobrim prirodnim svetlom.\nPrirodne tkanine, poput lana, daju enterijer prirodnim izgledom. Takve zavese se često koriste u hodniku, u kombinaciji sa spavaćom sobom.\nDa biste napravili iluziju kretanja, možete koristiti tkaninu napravljenu prema savremenim tehnologijama: organza ili drugi materijal sa dodatkom aluminijuma ili pozlaćenog prediva će vrlo lepo treperiti pod večernjim svjetlima.\nZavese u sali: karakteristike korištenih tkanina\nMeđutim, imajte na umu da svaki zavesni materijal u sali nema samo prednosti, već i mane:\nDakle, fleke tkanine lako sakupljaju okolnu prašinu, stoga zahtevaju periodično čišćenje.\nMnogi materijali kategorički ne prihvataju pranje: organza počinje da se krči, a pamuk gubi svoj prirodni šarm. Dakle, takve tkanine se obično šalju na hemijsko čišćenje.\nZavese od svile i somoteva takođe imaju svoju osobenost, tako da se zavese ovih materijala ne okače na strehama bez obličnog tepiha, njima je potrebna posebna obloga.\nStoga, prilikom izbora zavesa trezno procijenite svoju snagu, koliko je velika spremnost da obratite pažnju na brigu o ovom dijelu namještaja. U slučaju negativnog odgovora izaberite praktične ne-mrlje tkanine odgovarajuće boje.\nIzbor boje za dekoraciju sala\nVažan faktor koji utiče na celokupnu percepciju prostora jeste boja u prostoru u kojoj su zavese od velikog značaja:\nKlasična dizajnerska odluka je da odaberete boju zavesa kako bi odgovarali namještaju koji se koristi u sobi. Primenljivo ako ste ljubitelj konstanti, a kada jednom izaberete situaciju za halu će postojati već duže vreme.\nDruga mogućnost kombinovanja boje zavesa sa okruženjem je odabrati sjenku koja odgovara tonu glavnog elementa u prostoriji, na primjer, velikom sofu.\nČesto se boja zavesa kombinira sa dodirom zidne obloge. Ovde možete da primenite jedno od najčešćih rešenja za dizajn. Objesite zavese iste boje kao i zidovi, dok izaberete svetliji ili tamniji ton, tako da se dva dekorativna elementa ne spajaju jedni s drugima.\nZavese, ukoliko je potrebno, mogu se koristiti kao svetao ukrasni naglasak, ako je celokupno okruženje napravljeno u suvišnim mirisima. U isto vrijeme imajte na umu da tkanina treba kombinirati sa bojama zavesa. Na primjer, žuti velur i atlas iste boje će izgledati sasvim drugačije.\nMeđutim, ne svi tvrde da su dizajneri. Stoga, ako sumnjate u mogućnost odabira odgovarajuće boje, možete koristiti opciju win-win - izaberite zavese neutralnih boja: pesak, bež, mleko ili srebro. Takve boje uspešno se uklapaju u unutrašnjost skoro svakog pravca.\nZa oživljavanje previše dosadnih monotonih nijansi možete koristiti dodatne draperije, lambrequins, višebojne trim ili koristiti u proizvodnji dvije boje koje odgovaraju sjeni.\nIzbor zavesa za malu sobu\nVecni problem ruskih stanova su male prostorije koje zahtevaju poseban pristup prilikom stvaranja enterijera. Mala veličina sobe, naravno, donekle ograničava različite mogućnosti dizajna za otvore prozora. Međutim, to ne znači da je previše teško odabrati zavese za malu sobu:\nIskoristite današnje modne stilove, kao što su rolne i rolete. Dovoljno su blizu prozoru, tako da ne ograničavajte prostor sobe.\nAko ste skloniji klasičnoj verziji padajućih ili krmenih zavesa, izaberite zavese svetlih nijansi. Ili kombinacija tamnije debele zavese i laganog tila.\nZa male sobe, posebno sa prozorima okrenutim prema sjeveru, dobro rješenje bi bilo korištenje svjetlosnih zavesa uz dodatak Lurex-a.\nAko koristite zavese sa uzorkom, ne izaberite zavese sa velikim uzorkom. Najbolja opcija bi bili mali prozirni ornamenti koji ne bi smjeli da uđu u prostor.\nBudite pažljivi u korišćenju lambrequina, oni se primenjuju samo u prostranim prostorijama. Ali ako zaista želite da primenite ovaj dizajn, koristite svoju modifikaciju - bandu, koja je kruta osnova različitih konfiguracija, prekrivenih dekorativnim materijalom.\nAktuelni trendovi u dizajnu zavesa: šta je danas moderno?\nI na kraju, vredi spomenuti modne trendove koje se dizajneri danas drže prilikom stvaranja enterijera. Govoreći o aktuelnim trendovima u dizajnu sala sa zavjesama, vredi razmisliti o tome šta je moderno u ovom trenutku, ali najbližih budućih prognoza.Na kraju krajeva, ovaj element dekora sa dobrom zaštitom otprilike služi oko 5-7 godina. Zbog toga, stvarajući unutrašnjost, ima smisla fokusirati se na sutra.\nDakle, u narednih 2-3 godine, ljubičasti, tirkizni i smeđi tonovi bit će relevantni za teške tkanine. Za svetlosne zavese - klasične svetle nijanse od mliječne do bež boje sa skoro transparentnim nevidljivim obrascima.\nU dizajnu otvaranja prozora u sali se treba pridržavati minimalizma ili klasičnog stila, koji će uvek biti u modi. U ovom slučaju, posebna prednost se daje zavesama na gromicama (plastični prstenovi, fiksirani u tkanini). Kao i japanske i rimske zavese, koje takođe zadovoljavaju glavni trend moderne mode: minimalan materijal, maksimalna funkcionalnost i praktičnost.\nDobra opcija bila bi kombinacija ovih područja, kombinovana u istoj prostoriji uz korištenje sličnih tkanina.\nGledajte video: Nekoliko savjeta za izbor idealnih zavjesa\n← Dečija igraonica - Terra incognita


Anja Stanković šampionka dubla i vicešampion singla\nIzvor: JUGpress.com, 20.Okt.2020, 09:28\nMeđunarodni juniorski turnir Niš OPEN 2020. završen je na terenima Teniske akademije Živković. Radi se o turniru iz serije Tennis Europe za tenisere i teniserke do 16 godina. Anja Stanković, teniserka niške akademije, je u paru sa srpskom teniserkom Leontinom Stojanović pobedila u finalu dubla ukrajinsko-ruski par Firman -Masianskaja sa 2:0. U finalu singla Anji je izmakla titula, bolja je bila Anastasija Firman iz Ukrajine sa 2:0.\n>> Pročitaj celu vest na sajtu JUGpress.com << Turnir su obeležili uzbudljivi mečevi, odlična ocena za organizaciju, ali je i ovaj turnir morao da zbog epidemiološke situacije protekne bez publike. Na domaćim teniskim turnirima u proteklih nedelju dana teniseri i teniserke Teniske akademije Živković su postigli sledeće rezultate: na otvorenom prvenstvu Niša za tenisere i teniserke do 10 godina do trećeg mesta su stigli Danica Marjanović i Aleksandra Stojanović, odnosno Radovan Petrović i Luka Perić, na otvorenom prvenstvu Niša za seniore i seniorke do vicešampionske titule su stigli Luka Stefanović, odnosno Jovana Nikolić, a treće mesto je zauzela Mia Ljubić.\nIzvor: RadioCity.rs, 20.Okt.2020\nAnja je u paru sa Leontinom Stojanović pobedila ukrajinsko-ruski par Friman/Masianskaja sa 2 prema 0, po setovima 7:5, 7:5. U finalu je Anji izmakla titula jer je izgubila od Frimanove rezultatom 2:0 (6/3, 6/4).. NIŠ OPEN 2020 je međunarodni turnir za tenisere i teniserke do 16 godina. Igrao se...


Zahtjev za međunarodnu intervenciju zbog upada u Al-Aqsu\nNaslovnica Bliski istok Palestina Zahtjev za međunarodnu intervenciju zbog upada u Al-Aqsu\nPalestina – Jordanske asocijacije pozvale su na petak srdžbe u znak podrške džamiji Al-Aqsa, dok je Univerzitet Al Azhar pozvao na međunarodnu intervenciju. Generalni sekretarijat Vijeća viših islamskih učenjaka u Saudijskoj Arabiji osudio je izraelske upade u džamiju, opisujući ih kao „terorizam“.\nKuvajtsko Vijeće ministara također je osudilo upad izraelskih doseljenika u džamiju Al-Aqsa koji se dogodio u nedjelju.\nPrema aktivistima, koji preko društvenih mreža pozivaju na dan srdžbe, planirano je da okupljanje započne nakon džuma-namaza [molitve petkom] ispred džamije Al-Husseini u centralnom dijelu Ammana, pod nazivom „Petak srdžbe za džamiju Al-Aqsa i pobjedu njenih čuvara“.\nJordanski član parlamenta Khamees Atieh kaže da „cionističke aktivnosti dokazuju da ovaj neprijatelj ne poštuje konvencije niti priznaje mir“.\nUpad u dvorište\nAtieh naglašava kako je aktiviranje po ovom pitanju arapska i islamska obaveza kako bi se svetinje zaštitile od, kako ga je opisao, „cionističkog skrnavljenja“.\nKraljevina Jordan osudila je upade u džamiju Al-Aqsa, tražeći od Izraela da, s obzirom na to da je okupatorska sila, preuzme na sebe odgovornost.\nZvanični glasnogovornik Vlade Mohamed al-Momani kaže kako „skrnavljenje svetosti blagoslovljene džamije Al-Aqsa i napad na njene čuvare i klanjače, predstavlja povredu osjećaja svih Arapa i muslimana, što će rezultirati intenziviranjem neprijateljskih osjećaja.“\nAl Azhar oštro osuđuje upade izraelskih okupatorskih snaga u „dvorište džamije Al-Aqsa i zabranu vjernicima svih starosnih dobi da uđu u džamiju, kao i napade na muškarce, žene i djecu koji se nalaze unutar džamije.“\nU Al Azahrovom saopćenju stoji kako je napad na vjernike u dvorištu džamije Al-Aqsa, prve kible muslimana [mjestom prema kojem se okreću molitvi] i trećim časnim haremom, ”u suprotnosti sa onim što naučavaju vjerozakoni nebeskih religija.“\nPozivi na hitnu intervenciju\nZatražili su hitnu intervenciju međunarodne zajednice i međunarodnih organizacija za zaštitu džamije Al-Aqsa i svih vjerskih svetinja u gradu Jerusalemu, te da se zaustavi svaki oblik svetogrđa i neopravdanih provokacija.\nGeneralni sekretarijat Vijeća viših islamskih učenjaka u Saudijskoj Arabiji također je osudio upad u džamiju Al-Aqsa, opisujući ga kao „terorizam“.\nU njihovom saopćenju stoji: “Sve ono što su učinile okupatorske snage uz pratnju radikalnih Jevreja od upada i skrnavljenja blagoslovljene džamije Al-Aqsa, zatvaranja ulaza u džamiju i napada na vjernike, smatra se provokacijom muslimanskih osjećaja, kršenjem svetosti džamije i ljudskih prava koje zagovara međunarodna zajednica.“\nKuvajtsko Vijeće ministara osudilo je supade u džamiju i napad na vjernike. Državni ministar za pitanja Vijeća Ministara šeik Mohamad Abdullah Al-Mubarak Al-Sabah kazao je u izjavi za medije da Vijeće „osuđuje ovakve provokativne akcije koje predstavljaju neprihvatljiv napad i veliku povredu nanesenu osjećajima svih muslimana.“\nČuvari džamije Al-Aqsa suprotstavili su se u nedjelju upadu izraelskih doseljenika, na čijem čelu se nalazio izraelski ministar poljoprivrede Uri Ariel.\nDo upada je došlo na godišnjicu tzv. „uništenja Hrama“, što je rezultiralo sukobima u kojima su deseci čuvara i vjernika zadobili povrede gumenim mecima, a zabilježeni su i slučajevi gušenja suzavcem.\nDirektor kompleksa džamije Al-Aqsa Omar Kiswani objasnio je da je Ariel učestvovao u napadu na džamiju Al-Aqsa u pratnji sa gotovo 120 doseljenika, te da su upadali u grupama uz zaštitu izraelske policije.


PRAZNICI | Beogradski kalendar\n12 јануара, 2021 12 јануара, 2021 Lara17\nMali Božić proslavlja se 14.januara gde se obeležava dan Svetog Vasilija Velikog i Dan Obrezanja Isusa Hrista. Dan je poznat još kao Pravoslavna Nova godina ili Srpska Nova godina koja se proslavlja po julijanskom kalendaru. […]\nLeave a commentPRAZNICImali božić, Verski praznici\nPrvog dana Pravoslavne Nove godine ( Srpska Nova godina) proslavlja se Sveti Vasilije ili u narodu poznat dan kao Mali Božić. Nekada su se na ovaj dan spremale Vasilice ili ti kolač Malog Božića. Vasilice […]\nLeave a commentNarodni običaji i verovanjanarodna verovanja\n7 јануара, 2021 7 јануара, 2021 Lara17\nSrpska pravoslavna crkva i njeni vernici proslavljaju 8.januara drugi dan Božića, a i Sabor Presvete Bogorodice koji je posvećen Presvetoj Bogorodici koja je rodila Isusa Hrista. NJenim Sabоrоm se naziva оvaj praznik zatо štо se danas sabiraju svi […]\nLeave a commentPRAZNICIVerski praznici\n6 јануара, 2021 6 јануара, 2021 Lara17\nBožić je hrišćanski praznik kojim se proslavlja rođenje Isusa Hrista. Proslavlja 25. decembra po gregorijanskom kalendaru, a po julijanskom kalendaru 7. januara. Praznuje se tri dana. Isus Hristos je Sin Božji, kojeg je rodila Devica […]\n5 јануара, 2021 5 јануара, 2021 Lara17\nDevojke u toku Badnje večeri (Badnjeg jutra) pre izlaska sunca idu do izvora vode, i pre nego što zahvate vodu , daruju izvor sa žitom, novcem ili voćem a onda izgovaraju sledeće: “Dobro jutro vodice i […]\nLeave a commentNarodni običaji i verovanjanarodna verovanja, narodni običaji\nBadnji dan se proslavlja 6. januara , dan uoči Božića, i deo je božićnih običaja. Badnji dan je dobio naziv po badnjaku koji se na taj dan seče i pali. BADNJAK – Zavisno od delova […]\nSrpska pravoslavna crkva i vernici 5. januara obeležavaju praznik koji se naziva Tucindan. Tucindan pada dva dana pred Božić i na taj dan se priprema pečenje za Božić. Nekada se prase ili jagnje ubijalo krupicom soli […]\nLeave a commentPRAZNICI\n2 јануара, 2021 2 јануара, 2021 Lara17\nSrpska pravoslavna crkva i njeni vernici proslavljaju Svetog Ignjatija Bogonosca. Prema predanju, nazvan jе Bоgоnоscеm zatо štо ga jе Isus Hristоs držaо u rukama,a i zato što Boga držao u srcu i “na usnama”. Prema […]\n20 децембра, 2020 20 децембра, 2020 Lara17\nDetinjci se slave treću nedelju pred Božić, Prema narodnom običaju ujutro odrasli vežu svoju ili tuđu decu. Za vezivanje se obično koristi kanap, kaiš ili neki deblji konac kojima se deci zaveže ruke ili noge. […]\nLeave a commentNarodni običaji i verovanja, PRAZNICIVerski praznici\nSveti Nikola – zaštitnik ribara i siromašnih\n18 децембра, 2020 18 децембра, 2020 Lara17\nSrpska pravoslavna crkva slavi Svetog Nikolu Čudotvorca, jednog od najvećih hrišćanskih svetitelja, zaštitnik moreplovaca, ribara, siromašnih, trgovaca, strelaca, dece i studenata. Sveti Nikola, Nikola Mirlikijski, Sveti Nikola Čudotvorac, bio je episkop Mire Likijske u Maloj Aziji. […]\nLeave a commentNarodni običaji i verovanja, PRAZNICI\nU Beogradu će biti 18 punktova za vakcinaciju\nOsumnjičen za trgovinu ljudima\nBESPLATNE RADIONICE ZA VOŽDOVČANE\nDo sada više od 100.000 građana iskazalo interesovanje za vakcinaciju\nNastava od 18. januara po modelu koji se primenjivao od septembra\nHitno potrebni davaoci A negativne i 0 negativne krvne grupe


Premijera u "Radoviću" za 62. rođendan - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Pozorište » Premijera u „Radoviću“ za 62. rođendan\nAh Neša 23. oktobar 2011. Pozorište Postavite komentar\nMalo pozorište „Duško Radović“, 23. oktobra (20.00) proslavlja 62. rođendan, koji će biti obeležen premijerom predstave „Čudne ljubavi“.\nPredstava u režiji Đurđe Tešić, nastala je po tekstu Maje Pelević koju su inspirisale Ezopove basne. Scenografiju i kostime pripremila je Zorana Petrov, muziku je komponovala Aleksandra Đorđević, a za scenski pokret bila je zadužena Dalija Aćin. Uloge tumače Jovo Maksić, Bojan Lazarov, Miloš Samolov, Jelena Petrović, Vladislava Đorđević, Jelena Ilić, Sandra Rodić Janković.\nPremijera predstave „Čudne ljubavi“ ujedno je i poslednja premijera u zgradi Malog pozorišta „Duško Radović“, posle koje će trupa biti privremeno preseljena u adaptirani prostor bioskopa „Jugoslavija“ u Novom Beogradu. Početak rekonstrukcije biće obeležen na Dan pozorišta simboličnim zaključavanjem ulaza.\nPredstava „Čudne ljubavi“ na repertoaru je 25. i 29. oktobra. (dub)\nTagoviduško radović pozorište\nPrethodni Trka grada Beograda na Hipodromu kod Careve ćuprije\nSledeći Adaptacija Muzeja Vuka i Dositeja


Fajnsova devojka stigla u Beograd\nSlavnom glumicu Ralfu Fajnsu, koji u Beogradu snima film „Koriolan“, u nedelju se pridružila njegova devojka Amanda Harlek, poznatija kao ledi Amanda, manekenka i muza Karla Lagerfilda i Džona Galijana.\nFajns i Amanda Harlek započeli su ljubavnu romansu 2007. godine. Pre veze sa Fajnsom, ova bogatašica je bila u braku sa lordom Harlekom, sa kojim ima dvoje dece, sina Džeseta Dejvida (22) i ćerku Talulu (20). Nakon što je uhvatila muža sa drugom u krevetu, Amanda se razvela. Posle razvoda imala je dve, medijima poznate, ljubavne afere, sa Hugom de Ferantijem, sinom multimilionera Sebastijana, a potom sa lokalnim farmerom Nilom Gitensom.\nInače, Amanda je rođena u veoma bogatoj porodici u Londonu. Početkom osamdesetih godina bila je najbolja prijateljica Džona Galijana, tada je i stanovala sa njim. Potom se zbližila sa Karlom Lagerfildom, sa kojim i dalje radi. Osim imanja u Londonu, Amanda poseduje i farmu u Šropširu, a u Engleskoj je smatraju modnom damom broj jedan. Studirala je na Oksfordu. U najskupljem hotelu u Parizu, „Ricu“, Amanda tokom cele godine iznajmljuje ekskluzivan apartman u kojem čuva svoje skupe stvari.\nFajns je nakon jedanaestogodišnje veze sa glumicom Frančeskom Anis, utehu pronašao sa prostitutkom Kornelijom Krisan. Frančeska je tada izjavila da joj je Fajns tim potezom slomio srce, ubrzo potom njen rođeni brat je počinio samoubistvo, a rođena sestra je umrla od droge, te je, kako bi našla utehu od nesreća koje su je zadesile, i sama Frančeska posegnula za drogom i alkoholom. Posle prostitutke, Ralf je imao kraću aferu tokom avionskog leta sa stjuardesom Lisom Robertson, sa kojom se „proveo“ u toaletu aviona.\nNakon ovih veza, Ralf i Amanda su se „sprijateljili“, ali su na početku krili vezu.\n- Ja sam ja. Nisam dobar materijal za ženu ili devojku. Suviše sam samostalna - izjavila je tada Amanda, ali se posle nekoliko dana poverila prijateljima kako je Fajnsa ugostila na svom imanju u Šropširu.\n- Amanda nam je rekla da je bio Fajns kod nje. To imanje je njeno utočište. Čak joj ni neki veoma bliski prijatelji tamo nikada nisu bili. Rekla nam je da im je bilo veoma romantično - kaže prijatelj, a ni njenoj deci nije dugo trebalo da obelodane majčinu vezu sa Ralfom Fajnsom.\n- Ja bih ostajala sa svojim društvom kad god bi Fajns posećivao moju majku u porodičnoj kući - rekla je Talula.\nDa više nije reč samo o posetama u porodičnoj kući svedoči činjenica da je Amanda prekjuče stigla u Beograd kako bi sa svojim dragim boravila u našem glavnom gradu. Fajns je prvih dana snimanja boravio u „Hajatu“, ali je nedavno iznajmio luksuzni stan u centru prestonice, u kojem mu se pridružila Amanda.\nHolivudski filmovi koji su inspirisani istinitim događajima\nKultni horor "Teksaški masakr motornom testerom" dobija na dodatnom elementu strave i užasa činjeniciom da je lik serijskog ubice Eda Gejna zasnovan na stvarnoj osobi. U holivudskoj produkciji česti su filmovi zasnovani istinitim pričama. Ovo su tek neki od njih.\nUpoznajte Zorana Ćumuru: Počeo sam da izlazim već sa 12 godina, i to sa mamom\nZoran Ćumura kaže da je čovek koji na pitanje “izlazimo li” uvek kaže ne i veruje da je savršeno provedeno vreme u njegovom domu sa par prijatelja. Ipak u klabing odlazi četiri do pet dana nedeljno, jer voli da posećuje lokale gde mu društvo pušta muziku ili organizuje premijeru filma, predstave... A s obzirom da radi u salonu lepote gde ulepšava žene i muškarce, uvek je u atraktivnom društvu.\nAna Nikolić žarko želi da viđate njene gaćice, što češće!\nPevačica Ana Nikolić u poslednje vreme za nastupe bira vrlo oskudne kostime, pa je i ovog puta nastupila u nečemu što se može nazvati gaćama.\nLejdi Gaga: U školi su me zezali, a sad sam kraljica lepote\nPevačica Lejdi Gaga nakon snimanja editorijala za martovsko izdanje američkog magazina “Vogue” izjavila je da su je u školi zezali zbog “zečjih”zuba, a da je danas kraljica lepote.\nONE SU NAJLEPŠE RUSKINJE Pevačica, supruga tajkuna i ruska Kim Kardašijan!\nPevačica Vera Brežnjeva (34) proglašena je za najlepšu ženu Rusije.\nSKANDALOZNI SNIMAK ŠAKA POLUMENTE Pogledajte video u kojem laje na novu devojku\nŠako Polumenta ovih dana je u centru skandala nakon što je maloletnoj M. V. poslao snimak na kojem je poziva da dođe da ga ljubi.\nSličnosti i razlike Kejt i ledi Di (grafika)\nBritanski prestolonaslednik Vilijam i njegova izabranica Kejt Midlton venčaće se u Vestminsterskoj opatiji, otkrivaju britanski mediji.\nSavo Milošević: Deca i supruga mi pomažu da pronađem mir\nSavo Milošević nakon svih porodičnih tragedija, kada je izgubio oca, dedu i brata,, ipak uspeva da uz decu pronađe mir i snagu.\nSVE TAJNE FILMA "HAJDE DA SE VOLIMO": Bio zabranjen 21 godinu, a Brenu su DANIMA VREĐALI na ulici SAMO ZBOG JEDNE STVARI\nPrva asocijacija današnjice kada se pomenu Brena i film jeste triologija "Hajde da se volimo" u kojoj pevačica igra samu sebe.\nON JE TADA IMAO 16, A ONA 22 Ovako su Nina Lečić i Filip Krajinović izgledali kada su počinjali karijere\nSrpski teniser Filip Krajinović (25) ovih dana privlači pažnju javnosti zbog romanse sa voditeljkom Ninom Radulović.


OBJAVLJENI JAVNI POZIVI I KONKURSI ZA AKTIVNE MERE ZAPOŠLJAVANJA - Radio Dunav\nAPATIN EKONOMIJA SOMBOR SRBIJA VESTI VOJVODINA\nNacionalna služba za zapošljavanje danas je objavila 11 javnihpozivai konkursaza realizaciju aktivnih mera zapošljavanja u 2017. godini. Svi tekstovi sa pratećom dokumentacijom dostupni su na sajtu Nacionalne službe – www.nsz.gov.rs, u svim filijalama NSZ, kao i u publikaciji Poslovi br. 712.\nPodsticanju preduzetništva namenjeni su javni pozivi zadodelu subvencija za samozapošljavanje i samozapošljavanje nezaposlenih romske nacionalnosti. Iznos subvencija za samozapošljavanje koji se dodeljuje jednokratno je 180.000 dinara, a 200.000 dinara u slučaju samozapošljavanja viškova zaposlenih i 220.000 dinara za nezaposlene osobe sa invaliditetom, što predstavlja novinu u odnosu na prethodnu godinu. Poslednji rok za podnošenje zahteva sa biznis planom za samozapošljavanje je 10. april.\nTagged mere zapošljavanja NSZ OBJAVLJENI JAVNI POZIVI I KONKURSI ZA AKTIVNE MERE ZAPOŠLJAVANJA\nPORAZ JUNIORA OD SPARTAKA, MALO I MARKOVIH 30 POENA


Vesić: Đinđić protiv Đilasa podneo krivičnu prijavu - Infobrif\nVesić: Đinđić protiv Đilasa podneo krivičnu prijavu\nKako je Dragan Ðilas finansijski stajao 2001. godine, ja najbolje znam pošto sam gledao kako tadašnji premijer Zoran Ðinđić podnosi protiv njega krivičnu prijavu, izjavio je večeras Goran Vesić\nObjavljeno 8.08.2018. u 21:21\nPrema Vesićevim rečima, razlog za to je bio što se Đilas u Pekabeti pozivao na Đinđića kako bi dobio mesečni ugovor od par hiljada evra,\n„Te pare su otete od svih građana Srbije. Za taj genijalni poduhvat gradska vlast koju je vodio Ðilas donela je odluku da Ðilasovim menadžerima isplati desetine hiljada evra bonusa. Opet od para svih građana“, istakao je Vesić.\n„Da ne govorim o tome da su Ðilasovi rukovodioci u PKB od 2011. do 2013. godine uzeli kredite u iznosu od 25,6 miliona evra i 517 miliona dinara od kojih su neki bili po lihvarskim kamatama od čak 9,5 odsto“, dodao je on.\n„Plan mu je propao jer je pao sa vlasti i zato je danas besan“, ukazuje Vesić i dodaje: „Kada smo kod bogaćenja, Ðilas treba da nam kaže da li je od plate gradonačelnika stekao nekretnine vredne 24 miliona evra koje je prijavio 2016. godine?“\nDragan ĐilasGoran VesićPrijavaZoran Đinđić\nHrvatski navijači uhapšeni zbog divljanja na pumpi ne traže pomoć iz pritvora\nDošlo vreme da se odluči – da li će se u Srbiji za sve pitati jedan čovek ili „milioni ljudi, odnosno svi mi“ (VIDEO)


Ispod kože : Majkl Faber : 86-84599-00-4 : Knjizara.com: Knjige\n2003; Broširani povez; latinica; 21 cm; 290 str.; 86-84599-00-4;\nIzdavač: Agora; 2003; Broširani povez; latinica; 21 cm; 290 str.; 86-84599-00-4;\n29.08.03 Dnevnik - Novine i časopisi\nSvet bez milosti\nBajka – satira engleskog pisca DŽordža Orvela (1903 – 1950) objavljena 1945. pod naslovom «”Životinjska farma»” bila je prvi pokušaj da se svesno spoje politički i literarni cilj. Kritika i obračun sa tadašnjom politikom svoje domovine rezultirala je delom čija aktuelnost i ubojitost ne bledi ni danas. Pobuna životinja/četvoronožaca protiv čoveka/dvonožaca donela je i onu čuvenu rečenicu: - Sve su životinje jednake, ali neke životinje su jednakije od drugih».Opominjuća satira sada je svog dostojnog naslednika i sledbenika dobila u delu škotskog pisca holandskog porekla Mišela Fejbera (1960), posebno u romanu «Ispod kože», koji je šokantna mešavina drame, krimića, naučne fantastike, a ukupno uzeto velika metafora i društvena satira podvojenosti egzistencije savremenog čoveka. «Životinjska farma» 21. veka sablasna je slika vodzela, čudovišta koja nastaju nakon operacija i tretmana u tovilištima za jevtino ljudsko meso.\nKlopka je postavljana duž puta na kome krstari glavna junakinja Ajserli. Ona je izvršilac naloga vlasnika farme i u stalnoj je tenziji: kako pronaći dovoljan broj dobrih primeraka, što će reći snažnih muškaraca/autostopera, koji će posle kraće igre biti uspavani specijalnog iglom iza sedišta i biti isporučeni krvoločnim hirurzima. Tamo će im najpre otkidati jezik, odstranjivati mošnice, a dalje je sve lako. Obrazac se ponavlja, a svaka žrtva je novi izazov i povod za demonstraciju okrutnosti sveta koji je izleteo iz šarki. Milosti nema ni prema kome i svi završavaju u čeličnim kandžama i okovima potpunog odsustva bilo kakvih ljudskih osećanja i atributa.\nŠta je čovek «ispod kože», eto pitanja za ovaj jezivi antropološki ogled koji nije samo pesimističan nego uistinu jeziv. To je ono što čitaoca pomera iz ležišta i drži u stanju nemog posmatrača. Mnogo više od nedužnih stopera intrigira lik vozača smrti Ajserli, koja je isto tako žrtva dejstava nevidljivih mehanizana Korporacije Ves. I ona je izgubila sva ženska svojstva, a njene povremene pobune i rad svesti i savesti završavaju se ketmanski. Mreža je suviše dobro postavljena i zategnuta da u njoj ima mesta za bilo kakav krik i izlazak.\nTako je Fejber oko jednostavne fabule ispisao civilizacijsku jezu i moralnu provaliju u koju se survava sve što je na putu. Posebno ono što je iznad proseka i iole vredno. Samo kržljavi primerci ne pobućuju nikakav interes i oni nastavljaju svoj ples po jajima. Sve do fatalnog sudara i policijske potere koju junakinja Ajserli dočekuje ne sa iglom za ubadanje ikpatue, nego aktiviranjem dugmeta koji će sve razneti u paramparčard. NJeni nevidljivi ostaci će se kombinovati, uvek iznova, sa svim mogućim čudima koja postoje.\nŠta biste rekli da vam neko u vašoj ljudskoj samodopadljivosti kaže da vi zapravo niste čovek već vodzel? I ne samo to. Vi ste i skupoceni specijalitet na trpezi bogatih vanzemaljaca koji sebe nazivaju ljudima. Zamislite još i ovo: alijeni baštine ljudsku psihologiju i naspram naše ljudske vrste odnose se identično kao ljudi prema životinjama, pa čak i ne primećuju neku veliku razliku između nas i "naše stoke".\nGlavna junakinja Ajserli je vanzemaljac zaposlen u intergalaktičkoj prehrambenoj industriji. Njen zadatak je da kupi škotske autostopere - zanimaju je samo mišićavi i krupni "muški primerci" - uspavljuje ih, potom odvozi na farmu. Autostopere smeštaju u podzemnu štalu, seku im jezik, kastriraju ih i briju, te tove dok ne postanu spremni za odlazak u svemir u obliku sočnih odrezaka. Alijeni izgledom podsećaju na "naše" životinje, ali je Ajserli podvrgnuta nizu teških plastičnih operacija da bi izgledala kao vodzelka. Grudi su joj napravljene po uzoru na "sifone" porno-diva iz porno-časopisa; izgleda kao mešavina oronule starice i super modela.\nJeziva fabula romana "Ispod kože", koji je žanrovska mešavina horora, SF-a, trilera i društvene satire, po mnogim književnim kritičarima, potencira etičko pitanje odnosa čoveka prema životinjama. O tome govori i sam autor, Mišel Fejber, u jednom intervjuu: "Nezgoda s našim društvom svejeda je u tome da milioni ljudi jedu neizmerne količine mesa, bez ikakve želje da preuzmu moralnu odgovornost za način na koji je ono proizvedeno. Životinje mogu biti okrutno tretirane, pa čak i genetičkim putem pretvarane u čudovišta, dok god se to događa u tajnosti, a rezultat biva zamaskiran nekim elegantnim pakovanjem u supermarketu." U knjizi se, međutim, razmatra i element dehumanizacije čoveka, tako čestog fenomena današnjice. Mada je veoma surovo, i društvo alijena pre kušanja mora prvo da razreši moralne dileme, raščoveči čoveka i pretvori ga u samo jedan njegov segment - meso.\nUmešno linearno-realističko pripovedanje Mišela Fejbera ne dopušta čitaocu da napravi pauzu. Zamka njegove naracije krije se u tome što, idući kroz roman, mi ne tražimo odgovore na pitanja "šta će se desiti" niti "šta se desilo", već "o čemu se tu zapravo radi". U svakom poglavlju, on čitaocu dobaci po jednu kockicu, koje ovaj postepeno sklapa dobijajući sliku surovog sveta.\nPoput proze, i život Mišela Fejbera (1960) je pun "neočekivanih obrta". Po rođenju je Holanđanin, odrastao je u Australiji, a danas živi u zabačenoj kolibi u škotskim planinama. Posle studija engleske književnosti, za život je zarađivao radeći kao bolničar, čistač i "opitni kunić" u medicinskim istraživanjima. "Ispod kože" je njegov prvi roman - objavljen 2000. godine. Bio je u najužem izboru za Vitbredovu nagradu, a do sada je preveden na dvadesetak jezika. Prošle godine je objavio roman "The Crimson Petal and the White", koji je trenutno svetski bestseler.


Betonska biblioteka Jogananda je okupana u prirodnom svetlu - Gradjevinarstvo.rs\nBetonska biblioteka Jogananda je okupana u prirodnom svetlu\n26.01.2015. | Inhabitat\nJogananda biblioteka na Univerzitetu Šolini u Solanu, Indija, je četvorospratna betonska struktura okupna u prirodnom svetlu. Delo je arhitektonskog biroa Studio Archom, a raspored njenih praznina i volumena se šire u terase i postaju prirodni kontejneri svetla koji takođe pomažu u kontroli temperature i klime unutar zgrade.\nZgrada, koja fizički manifestuje filozofiju biotehnološkog kampusa, počinje kao uski pojas ekstrudiranog, osenčenog prostora u okviru prva dva sprata. Ovaj deo strukture smešta istraživačke ćelije i sale za diskusiju za starije studente i nastavno osoblje.\nDva gornja sprata su napravljeni dublji kako se konture povlače, a front ostaje poravnat. Ovo omogućava stvaranje velikog centralnog dvorišta koji pruža uniformisano, indirektno osvetljenje na sve spratove i u sve delove zgrade.\nCentralni deo objekta je projektovan kao dvorište koje spaja različite praznine i volumene biblioteke. Prostorna superstruktura i eksluzivnost visine podižu ulogu biblioteke na kampusu i daje vrednost kampusu kao međunarodnoj akademskoj destinaciji.


Dan online - Drustvo: Analiziraju propise, ali ne i kako su potrošili 25 miliona - 2019-12-12\nSnajperom poslali poruku pred sabor u Nikšiću145 * Zakon o crkvama važniji od odbora 145 * Još jedna nagrada novinarki „Dana”145 * Traže još 18 miliona za plate i opremu145 * Britanci na biralištima, izbori u znaku Bregzita145 * Kurti i Mustafa bez postignutog sporazuma145 * Spremni na dogovor o pravilima igre na svjetskoj areni\nDrustvo VLADINA RADNA GRUPA NIJE ZADUŽENA DA ISPITA ZAKONITOST DODIJELJENIH STANOVA I KREDITA FUNKCIONERIMA I SLUŽBENICIMA\nSjednica Vlade Crne Gore (arhiva) Analiziraju propise, ali ne i kako su potrošili 25 miliona Neophodno je riješiti pitanje transparentnosti rada Komisije za stambena pitanja. Od 2007. godine do danas, na poziciji rješavanja stambenih potreba je iz državnog budžeta potrošeno tačno 25 miliona eura i neophodno je da imamo svu dokumentaciju o radu komisije i odlučivanju u ovom periodu, rekao je Marko Sošić iz IA\nVlada Crne Gore je formirala šestočlanu radnu grupu koja treba da preispita pravni okvir kojim je uređeno pitanje rješavanja stambenih potreba funkcionera i državnih službenika i namještenika, ali u rješenju o obrazovanju tog tijela nije predviđeno da se bave analizom dosad podijeljenih stanova i stambenih kredita pod povlašćenim uslovima. Iz Instituta Alternativa naglašavaju da je dosad u tu namjenu iz budžeta potrošeno 25 miliona eura.\nU rješenju o obrazovanju radne grupe, koje je Institut Alternativa dobio pomoću zahtjeva za slobodan pristup informacijama, navodi se da su članovi tog radnog tijela Marko Čanović (Ministarstvo održivog razvoja i turizma), Goran Jovetić (Ministarstvo javne uprave), Bojan Paunović (Ministarstvo finansija), Aleksandra Vojinović (Agencija za sprečavanje korupcije), Ljiljana Radonjić (savjetnik potpredsjednika Zorana Pažina) i Svetlana Mitrović (savjetnik potpredsjednika Milutina Simovića).\n– Zadatak radne grupe je da, na osnovu analize važećeg pravnog okvira kojim su uređena pitanja načina i postupka rješavanja stambenih potreba funkcionera i državnih službenika, s posebnim osvrtom na propise koje donosi Vlada, sačini izvještaj s predlozima za izmjenu važećih propisa, odnosno donošenje novih, s osnovnim ciljem otklanjanja svih iskazanih rezervi u odnosu na osnovanost i pravilnost postojećeg načina rješavanja naznačenih pitanja – navodi se u rješenju o obrazovanju radne grupe.\nU rješenju se navodi da će MORT, na osnovu definisanih predloga, podnijeti Vladi na razmatranje i odlučivanje odgovarajuće predloge tih propisa.\n– Zadatak iz tačke 2, stav 1 ovog rješenja, Radna grupa će realizovati najkasnije do kraja februara 2020. godine – navodi se u rješenju.\nPredlogom budžeta za 2020. nijesu predviđena posebna sredstva za rješavanje stambenih potreba, kako je to, na primjer, planirano u budžetu za tekuću godinu. Budžetom za ovu godinu bilo je planirano 450.000 eura u ovu namjenu.\nMarko Sošić iz Instituta Alnerativa kazao je za „Dan” da nemaju povjerenja da će rad ove radne grupe dovesti do značajnih promjena u oblasti politike rješavanja stambenih pitanja, prije svega zbog toga što je, kako je rekao, svoj stav ova Vlada jasno formulisala u više prilika. Smatra da to što Komisija nema opredijeljen budžet za narednu godinu ne znači da se neće dodjeljivati stanovi koji su već u državnom vlasništvu preko Uprave za imovinu, te da se u toku godinu sredstva neće preusmjeriti za ovu svrhu ili da se zaposlenima neće iz drugih budžetskih pozicija dodjeljivati sredstva na ime povoljnih stambenih kredita.\nNaglašava da se pogotovo ne može očekivati revizija već donijetih odluka, jer to ovoj radnoj grupi, kako je rekao, nije ni u mandatu.\n– Prije svega je neophodno riješiti pitanje transparentnosti rada Komisije za stambena pitanja. Od 2007. godine do danas, na poziciji rješavanja stambenih potreba je iz državnog budžeta potrošeno tačno 25 miliona eura i neophodno je da imamo svu dokumentaciju o radu komisije i odlučivanju u ovom periodu – zaključio je on.\nNe očekujemo značajne novine\nSošić podsjeća da je Institut Alternativa Ustavnom sudu podnio inicijativu da se neustavnim proglase odredbe Zakona o održavanju stambenih zgrada, koje se koriste kao osnova za rješavanje stambenih potreba funkcionera i državnih službenika.\n– Vlada je krajem oktobra predložila Ustavnom sudu da odbije našu inicijativu kao neosnovanu i na šest stranica branila svoju dosadašnju politiku. I premijer je tu politiku branio u više navrata. Stoga ne možemo očekivati bilo kakve značajne novine od rada ove radne grupe, koja je formirana tri nedjelje nakon što je Vlada dala ovo mišljenje – rekao je Sošić.


Vesti online / Svi komentari / Načelnik: Komunalna policija nije prekoračila ovlašćenje\nNačelnik: Komunalna policija nije prekoračila ovlašćenje\nNačelnik Komunalne policije grada Beograda Nikola Ristić saopštio je da je komunalna policija postupili u skladu sa ovlašćenjima prilikom privođenja putnice gradskog saobraćajnog preduzeća na liniji 73 u Zemunu koja nije imala kartu za prevoz.\nŠverc u prevozu\nCRNE troke rade po zakonu ? Ženi bez karte lisice na ruke kao najvećem kriminalcu . BRUKA BEOGRADA !!! Zašto ne privedoše nekog mladića koji se švercuju u svim autobusima nago nađoše ženu ? "Komunalni red" se oseća na svakom mestu samo još da se iskoreni švercovanje . E , moj Beograde šta si doživeo ? Lisice na ruke zbog karte u prevozu ? UŽAS !!!


Courchevel : hoteli blizu, fotografije, adresa, Француска plan, blizu, rezervacija\nNaziv skijaÅ¡ke oblasti: Courchevel/La Tania\nInternet sajt: www.courchevel.com\nBroj stanovnika: 1850\nTuristiÄki biro: 04 79 08 00 29\nVisina: Min. 1300m, max. 2700m\nSki Å¡kole: ESF Courchevel 1850 (04 79 08 07 72, http://www.esfcourchevel.com), ESF Courchevel 1650 (04 79 08 26 08, http://www.esfcourchevel1650.com/fr), ESF Courchevel 1550 (04 79 08 21 07, http://www.esf-courchevel.com), First Tracks Ski Coaching (04 79 07 99 93, www.first-tracks.fr), New Generation (04 79 01 03 18, www.skinewgen.com)\nStil ovog hotela za grad Courchevel je Porodičan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Sobe za nepušače, Televizija.Nalazi se u ulici Courchevel 1550, pozicija mu je Nastavakzapad za grad Courchevel, a od centra je udaljen samo 15 minuta hodom.Pripada hotelskom lancu Intercontinental Hotels Group.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: terasa.Sakrijte\nNa 15 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Courchevel 1850 BP 22 sa pozicijom zapad za grad Courchevel, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekNastavakoliko dana ili planirate duži boravak.Hôtel des Trois Vallées ima 31 soba/e/u. Cene se kreću od 30 420 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Double Classic Room do soba tipa Double Comfort Room.Stil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Dizajn-hotel za grad Courchevel. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: konferencijske sale.Pripada hotelskom lancu Ski Horizon.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. Ima brzu internet konekciju.Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\nNa 8 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici La Tania sa pozicijom jugoistok za grad La Tania, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana Nastavakili planirate duži boravak.Stil hotela Résidence Maeva Le Britania je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Deo je lanca SkiHorizon.Sakrijte\nNa 8 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici La Tania, a pozicija mu je jugoistok za grad La Tania. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil hotela RéNastavaksidence Maeva Grand Bois je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Deo je lanca SkiHorizon.Sakrijte\nU hotelu Des 3 Vallees Hotel pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Courchevel: n.a.. Stil ovog hotela je Luksuzan.Na 15 minuta hodom udaljenosti od centra,Nastavak ovaj hotel u ulici Rue Park City Bp22 sa pozicijom zapad za grad Courchevel, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Sakrijte


SGA - Upitnik za nove članove Survey\nSGA - Upitnik za nove članove\nPopunjavanje upitnika zahteva manje od 15 min.\nSGA (http://sga.rs) je nevladina organizacija osnovana sa ciljem da podrži sektor za razvoj video igara u Srbiji. Aktivnosti SGA su fokusirane ka svim akterima uključenim u ekosistem oko ovog sektora (ka pojedincima, timovima, kompanijama i institucijama/organizacijama).\nOvaj uptinik je usmeren ka svim startapima i kompanijama koje se bave razvojem video igara u Srbiji. Ispunjavanjem upitnika pomoći ćete jačanje ovog sektora, kao i formulisanje SGA aktivnosti tako da optimalno podrži vaše projekte, kompaniju kao i ceo ekosistem kroz:\nFormiranje izveštaja o industriji video igara u Srbiji, koji će ukazati na važnost iste za ekonomiju i omogućiti da se industrija video igara prepozna kao nezavisne grana u okviru IT industrije.\nKreiranje sveobuhvatog preseka ekosistema tako da se ustanovi veličina, sadržaj i aktivnosti u okviru istog, te da se na osnovu trenutnog preseka identifikuje kako najbolje da se podrži dalji razvoj.\nFormiranje ažurne baze svih startapa i kompanija iz sektora za razvoj video igara tako da investitori i izdavači zainteresovani da pomognu startape i kompanije u Srbiji imaju pregled ekosistema da bi podržali lokalne projekte, startape ili kompanije. Startapi i kompanije zainteresovani da ih SGA promovise kroz asocijaciju u cilju privlačenja investicija, mogu to da naznače u okviru upitnika. SGA će zatim stupiti u kontakt direktno sa zainteresovanim kompanijama u cilju prezentuju kompaniju u odgovarajućoj formi za investitore.\nVerujemo da ćete svojim učešćem podržati sektor za razvoj video igara u Srbiji.


Sirijski „Gradovi“ pale snajpere terorista - Sputnjik Srbija\n13:42 20 Septembar 2018\n20:54 11.10.2017 (osveženo 22:11 11.10.2017) Preuzmite kraći link\nLast update: 13:00 20.09.2018\nLast update: 21:47 19.09.2018\nToplo vreme, vlažna klima i dovoljno hrane izazvali su invaziju insekata poput komaraca. A gde ima komaraca, ima i pauka koji ih obožavaju kao poslasticu!\nLast update: 20:17 19.09.2018\nLast update: 19:15 19.09.2018\n„Incident“ u Azovskom moru podigao prašinu u Ukrajini (video)\nRuski „Beli labud“ preleteo Severni pol (video)\nTrampova blamaža: Prva dama Poljske nije crnogorski premijer (video)\nPut za istoriju i budućnost: Norvežani grade auto-put vredan 43 milijarde dolara (video)


ŠTA DONOSI TEHNO 2019: Majke za pare, nova čula, poplava lažnih videa, eksplozija blokčejna i android zdravstvo (VIDEO)\n03.01.2019. 14:35h 03.01.2019. 14:35h\nŠta možemo očekivati od tehnologije u godini koja je pred nama, pitaju se mnogi. Kako će energija, kultura, medicina, tehnologija, bezbednost, okolina i mnogi drugih faktori uticati na razvoj sveta, i koji će među njima biti najvažniji?\nTo su samo neka od pitanja na koja su odgovor potražili novinari Vajerda u svojoj opširnoj analizi godine koja je pred nama. Njihovi sagovornici, među kojima i Ričard Brenson, Vendi Hol i Mustafa Sulejman, kažu kako očekuju promenu, kako očekuju da će se svet promeniti.\nTehnologija će nam omogućiti nova čula\nKualia, unutrapnje subjektivno iskustvo čula, teško je kvantifikovati. Naša čula dodira, ukusa, sluha, vida i mirisa zasnivaju se na informacijama koje prikupljamo iz svoje okoline, sveta koji nas okružuje, koje prima naš mozak i procesuira dalje. Ali postavlja se pitanje, šta ako postoji način na koji se može izmeniti ono što u njega ulazi?\n"Ako bi mogli imati novi dotok informacija, priliv podataka u naš mozak, to će dovesti i od novih iskustava", rekao je to Dejvid Igleman, sa univerziteta Stanford i autor knjige Mozak: Priča o vama. "Čini se kao da je reč o potpunoj fantaziji, ali sada smo konačno na tehnološkom stepenu, na kom to možemo da testiramo", rekao je.\nMali sateliti izmeniće način na koji posmatramo svet\nBez obzira da li upravljaju telekomunikacionim sistemima ili osiguravaju da svemirske misije budu kako treba, sateliti igraju važnu ulogu u osiguravanju dobrog funkcionisanja našeg sveta. Ali slanje tih veliki uređaja u svemir zahteva mnogo sredstava. Sada bi mali sateliti to mogli da promene. CubeSat sa 10x10x11.35 cm, dolazi sa komponentama od odbačenih pametnih uređaja, a u svemir će biti lansiran za samo delić uobičajene cene.\nMože se iskoristiti za snimanje miliona fotografija površine naše zemlje. "Puno se toga događa ispod onih službenih podataka, one velike ekonomije, i ne pojavljuje se to u statistikama mesecima, možda i godinama", rekao je Tim Harford, ekonomista i autor knjige Pritajeni ekonomista. "U 2019. godini to ćemo moći videti iz dana u dan", rekao je.\nJavni prevoz biće izmenjen, ali ne na način na koji mislite\nJavni gradski prevoz iz dana u dan postaje sve gušći, a dok sve više i više ljudi odlazi u velike gradove, pa se tako menjaju i granice gradova, trenutni sistemi mogli bi se slomiti pod svim tim pritiskom. Kada stvari krenu loše, popravke možda neće biti dovoljno rešenje potencijalne krize.\n"Na način na koji su se železnice transformisale proteklih 100 godina, mogle bi i u sledećih 100. Zamislite kakav bi to uticaj bio, i novi nivo neposrednog pristupa. Vreme putovanja bi se moglo skratiti, sa tri sata vozom na 30 minuta, s cenama koje bi mogle biti uporedive sa gradskim javnim prevozom", rekao je Ričard Brenson, osnivač Virdžin grupe.\nEkonomija u kojoj će ljudi biti spremni da ulože puno sredstva u druge ljude čini se kako bi nas mogla odvojiti od ludosti sveta u kom živimo. Plaćanje i dobijanje novca za ono što majke inače rade, kao što je odgajanje, i sl., mogli bi zapravo biti suprotnost tom ne emocionalnom, svetu kog pokreće želja za podacima.\n"Dok veštačka inteligencija i robotika oduzimaju sve više i više rutinskih poslova, ideja ekonomije u kojoj ljudi investiraju jedni u druge postaje atraktivnija. Naš posao će biti da osiguramo kako je rodno neutralna, kući i na poslu", rekla je Mari Sloter, predsednica "Nju Amerika".\nLažni video materijali okupiraće stvarnost\nVideo materijali i snimci nova su granica digitalnih laži, a svesna, politička manipulacija vizualnim materijalom izmeniće način na koji komuniciramo sa svetom.\nTokom godina razviće se sofisticirani sistemi koji će kroz nepoštene načine, poput zamena lica, menjati informacije koje dobijamo.\n"Možda najstrašnije otkriće oko rasta takvih vesti je to da ne moraju biti savršene da bi bile efikasne. Svet će se suočiti sa novim falsifikovanim videima koji će biti razvijeni da zavaraju celu populaciju", kaže Džasmin Grin, direktor istraživanja i razvoja u Džigsou.\nInformacije o našem telu i svemu što s njim ne funkcioniša postaje sve lakše prikupiti, uz pomoć tih pametnih uređaja. Do sada je nivo takve tehnologije prilično ograničen, ali prenosivi proizvodi mogli bi revolucionisati zdravstvenu brogu 2019. godine, uz mentalna i fizička očitavanja koji će nam omogućiti personalizovana rešenja. "Već zavisimo od mobilnih tehnologija za ispunjavanje naših svakodnevnih zadataka i ciljeva, ali uskoro ćemo od njih zavisiti i optimalno funkcioniranje naših tela", naglašava Peti Mes sa MIT.\nBlokčejn će transformisati umetnički svet\nVrednost svetskog tržišta umetnina raste iz godine u godinu, a uz to dolazi i čitav niz naočigled nerešivih problema, poput prevara. O vrednostima blokčejna u drugim industrijama, kao što je bankarski sektor već se mnogo raspravlja, ali novu upotrebu može imati i u umetničkoj industriji, i postizati rekorde od početne provere autentičnosti do trenutnog vlasništva.\n"Samo pet odsto od 500 milijardi dolara iz blokčejn industrije usmereno je na tržište umetnosti ", kaže poslanik Ed Vej, koji je ranije bio ministar za komunikacije, kulturu i kreativne industrije.\n"Blokčejn bi mogao bi da poveća brzinu, transparentnost i obim globalne prodaje umetnosti, a što je najvažnije, demokratizira sektor kako bismo svi mogli iskoristiti svoje bogatstvo", naglašava.\nTamnopute žene postaće najsnažniji glasački blok u budućnosti\n2018. godine često se nazivala "godinom žene". Ali kojih žena? Opozicija predsedniku Trampu u SAD-u postala je ključna sila koja je iznedrila neverojatne političke kandidate - kao što su tamnopute žene, koje su nedovoljno zastupljene u vladinim telima. Iako su neke žene napredovale i došle do pozicija moći, ima još puno prostora za napredak.\n"Čak i danas, možemo čuti kako žene prosečno zarađuju 80 centi muškarčevog dolara, a u slučaju Afroamerikanki taj je iznos na 63 centa", kaže Ala Murabit. "Njihove želje uopšteno podstiču kampanje na društvenim medijima, a 2019. godine videćemo kako taj aktivizam ubire dividende", naglašava ona.\nVIKINZI KIBORZI! Šveđani masovno ugrađuju ČIPOVE U TELO jer ih mrzi da nose ključeve i lične karte! Evo šta kažu da li se plaše špijuniranja! (FOTO)\nTERMINATORI SU PRED VRATIMA: Na korak smo do robota ubica, teroristi samo čekaju (VIDEO)\nZA PUT U SVEMIR NEĆE TREBATI RAKETA: Japanci na korak do tehnologije koja od svakog pravi ASTRONAUTA (VIDEO)\nnaukatehnologija2019čulablokčejn startapsurogat majketop lista\nLJUDI KOJI NEMAJU 500 EVRA U DŽEPU, NOSE FIRMIRANE STVARI: Marija Šerifović pobesnela, pa priznala kako se i SAD PONAŠA (VIDEO) 11\t354


JA TEBI SERDARE... Pogledajte kako su se hvalili Juve i Dortmund - Informer\ntwitter | 20. 03. 2015.\nJA TEBI SERDARE... Pogledajte kako su se hvalili Juve i Dortmund\nDva kluba na tviteru razmenjivala čestitke i dobre želje za nastavak sezone\nJuventus i Borusija Dortmund su na delu pokazali šta je sportski rivalitet bez zle krvi. Italijani su razbili Nemce u revanšu osmine finala Lige šampiona (3:0) i prošli dalje, a onda su se na tviteru klubovi izljubili i manirom "Ja tebi serdare, ti meni vojvodo" poželeli sve najbolje jedan drugom u nastavku sezone.\n- Sjajna igra protiv ponosnog protivnika na prelepom stadionu. Želimo vam sve najbolje u prvenstvu - poručio je Juventus Borusiji.\nReplika je stigla malo posle toga.\n- Hvala i čestitke vama. Sve najbolje i u Ligi šampiona i u Seriji A - odgovorila je Borusija Dortmund.\nŠto bi se reklo - eto nešto lepo u fudbalu...\nLiga šampiona Juventus tviter Borusija Dortmund\nJUVE I BARSA rutinski prošli do četvrtfinala


Bojko Gatarić: Dobra sezona iz nas, kreću radovi na pomoćnom terenu - sport1.ba\nBojko Gatarić: Dobra sezona iz nas, kreću radovi na pomoćnom terenu\n14.06.2018 u 18:06\nIza derventskog prvoligaša Tekstilca još jedna je uspješna sezona, koju su završili na petom mjestu sa 39 osvojenih bodova.\nPredsjednik Skupštine kluba Bojko Gatarić, izrazio je zadovljstvo još jednom dobrom sezonom.\n„Drago mi je da smo u ovom drugom dijelu sezone, tačnije Ligi za prvaka dali šansu mladim igračima iz našeg pogona, što je i bio cilj. Na forsiranju mladih, insistirali smo iz razloga da vidimo ko se to može naredne sezone boriti za prvih jedanaest“, rekao je Gatarić.\nNajavio je Gatarić i početak radova na izgradnji pomoćnog terena.\n"Naredne sedmice započinju zemljani radovi na izgradnji terena sa vještačkom podlogom, dok će 23. ili 25. ovog mjeseca zasjedati Skupština kluba, nako čega će biti izabran novi Upravni odbor", zaključio je Gatarić.\nPrije 9h 5 min\nPrije 23h 23 min


Autor KucniLekar\t Poslednje ažuriranje Jan 4, 2019\nLoša cirkulacija je posledica stanja kardiovaskularnog sistema.\nIako su i te bolesti delom nasledne, na zdravlje srca i krvnih sudova naročito utiču nezdrave životne navike – pušenje, odsustvo aktivnosti, neodgovarajuća ishrana.\nStariji su dodatno podložni ovim problemima jer se često bore sa povišenim šećerom u krvi, a dijabetes loše deluje na cirkulaciju, oštećuje bubrege, oči i periferne krvne sudove…\nU osnovi loše cirkulacije je ateroskleroza. To je proces koji se razvija na zidovima arterija, odnosno dolazi do njihovog zadebljavanja, stvaranjem naslaga odnosno plakova. Zbot toga arterije postaju slabije prohodne i krute. Pod uticajem faktora rizika – pušenja, fizičke neaktivnosti, gojaznosti, povećanih masnoća u krvi, taj proces, kažu lekari, sve ranije počinje i zahvata sve arterije, od najveće aorte do najmanjih kapilara. Tako “propadaju” mozak, srce, bubrezi, oči i periferni, ali i svi ostali krvni sudovi.\nSavet lekara da bi se sačuvalo zdravlje krvnih sudova, ali i drugi organi, neophodno da krvni sudovi budu elastični. To se najbolje postiže zdravim načinom života. Starijim osobama, kod kojih je ateroskleroza najizraženija preporučuje se obvezna svakodnevna fizička aktivnost i pažljivo osmišljena ishrana bogata nezasićenim mastima…\nZa dobru cirkulaciju važno je da pijete dovoljno vode, litar i po do dva dnevno, ali i neka hrana će vam pomoći da krv prostruji. Recimo, ljute papričice, ren, đumbir.\nMasaža je odličan način za poboljšanje cirkulacije u stopalima. Maseri, recimo imaju posebne tehnike za masažu stopala, ali ako ne možete da priuštite profesionalnu masažu, snađite se sami. Ako vam je teško da sami masirate stopala, uzmite nešto vretenasto, može i mala oklagija, stavite je na pod, namestite pod sredinu tabana i onda pomeranjem nogu uz blago pritiskanje “šetajte” oklagiju ka prstima, pa ka peti. Lakše vam je ako to prvo radite jednom, pa drugom nogom. Može da pomogne i naizmenično tuširanje nogu hladnijom i toplom vodom.


LJUDI, PA DA LI STE NORMALNI? Četiri potpisa u Barsi, a klauzule su VAN SVAKE PAMETI! - Informer\nBarselona je prvo na startu takmičenja u Ligi šampiona pregazila Ferencvaroš (5:1), a onda završila još četiri posla\nNove ugovore potpisali su Đerar Pike do 2024, golman Mark-Andre Ter Štegen do 2025, a godinu dana duže Klemen Lengle i Frenki de Jong.\nSPREMITE SE, KREĆE LIGA ŠAMPIONA!\n- Dogovor sa igračima postignut je posle višenedeljnih pregovora. Uključuje privremeno smanjenje plata zbog aktuelnih okolnosti koje je donela kriza izazvana pandemijom korona virusa - naveli su iz kluba.\nKatalonci su na taj način hteli da "blindiraju" okosnicu ekipe, pored Lionela Mesija, čiji je neizvestan ostanak na Nou Kampu posle kraja sezone.\nℹ Consulta todos los detalles ▶ https://t.co/mP6Gjac8Jp pic.twitter.com/OW4x5Hj5F3 — FC Barcelona (@FCBarcelona_es) October 20, 2020\nZanimljive su i izlazne klauzule, što je politika Barselone otkad je Pari Sen Žermen "oteo" Nejmara pre više od tri godine.\nPikea će tako moći da uzme neko ko ponudi pola milijarde evra, isto kao i Ter Štegena, Lengle "vredi" 300 miliona, a De Jong 400 miliona.\n17:59 >> 18:44 Fudbal 0\nBarselona Liga šampiona Fudbal sport transferi Primera Lionel Mesi Katalonija Đerar Pike\nA GDE JE MESI? Šok odluka pred utakmicu u Ligi šampiona!


ZNANjEM DO PREVENCIJE - Glas Podrinja\nSLUŽBA HITNE MEDICINSKE POMOĆI ODRŽALA PREDAVANjE U OŠ „STOJAN NOVAKOVIĆ“ NA LETNjIKOVCU\nZNANjEM DO PREVENCIJE\nTokom četrdesetpetominutnog interaktivnog druženja učenici od prvog do četvrtog razreda prošlog četvrtka imali priliku da se upoznaju sa radom jedne od najvitalnijih službi šabačkog Doma zdravlja, kao i osnovnim saobraćajnim pravilima\nIlustrativnim prezentacijama, razgovorom i praktičnim vežbama lekari i tehničari Službe hitne medicinske pomoći Doma zdravlja Šabac prošlog četvrtka u OŠ „Stojan Novaković“ predstavili rad svoje službe. Učenici od prvog do četvrtog razreda istovremeno su imali priliku da pokažu svoje znanje kada su u pitanju osnovna saobraćajna pravila ali i da saznaju nešto novo.\n- Pričali smo sa našim malim sugrađanima i mislim da smo uspeli da im se približimo i da im objasnimo kolike i kakve ih opasnosti očekuju kao učesnike u saobraćaju, da ih oslobodimo straha od naših sirena kada ih čuju u gradu, i od nas i predstavimo se kao obični ljudi koji rade neobičan posao. Iznenađen sam njihovim znanjem - rekao je Živoslav Nikolić, glavni tehničar SHMP.\nUčestvujući u saobraćaju kao pešaci, biciklisti ili suvozači, deca su izložena povredama kako zbog sopstvene tako i zbog roditeljske nepažnje.\n- Od želje da sede na prednjem sedištu, što ne bi nikako smeli do dvanaeste godine, pa do toga da pretrčavaju ulicu, moguće najčešće povrede su prelomi i unutrašnje povrede. Svakako povrede koje njihov život promene iz korena - istakao je Nikolić.\nZajednička akcija Službe hitne medicinske pomoći Doma zdravlja Šabac i Saveta za koordinaciju poslova bezbednosti saobraćaja prva je u nizu. Edukacija učenika o saobraćajnim pravilima i pružanju prve pomoći nastaviće se i u ostalim školama na teritoriji grada Šapca. Priliku da se druže sa članovima Službe hitne medicinske pomoći na proleće će imati i učenici od petog do osmog razreda, kao i srednjoškolci.\n- Ovim predavanjem smo hteli da predstavimo, pre svega deci, na koji način da se zaštite u saobraćaju, a i roditeljima da pokažemo na koji način da ih zaštite. Deci smo hteli da pokažemo i šta je to Hitna pomoć i uopšte koja je uloga Hitne pomoći ako dođe do saobraćajne nesreće, da se ne plaše kad čuju sirene kola Hitne pomoći, lekara i da počnu da učestvuju sa nama. Mislim da smo na ovaj način uspeli da im dočaramo koliko je bitno da vode računa o sebi, o svom zdravlju u saobraćaju. Bili su sjajni tako da mislim da smo uspeli u tome i nadam se da ćemo se i u nekim narednim predavanjima družiti sa fenomenalnom decom - izjavila je dr Ivana Kosanić, lekar SHMP.\nPo rečima zamenika gradonačelnika Nemanje Pajića, predsednika Saveta za koordinaciju poslova bezbednosti u saobraćaju na teritoriji grada Šapca, aktivnost Službe hitne medicinske pomoći u potpunosti se uklapa u sve preventivne aktivnosti Saveta.\n- Rekao bih, po reakciji dece, da im je bilo zanimljivo. Upoznali su Hitnu pomoć izbliza. Osim toga, lekari i tehničari su ih na veoma lep i edukativan način podsetili kako da se ponašaju u saobraćaju kako bi bili bezbedni, ali im i objasnili šta treba uraditi ukoliko se nešto dogodi. Ovo je, pre svega, veoma korisno podsećanje na ulogu svih učesnika u saobraćaju u očuvanju bezbednosti i zato naš gradski Savet podržava akcije Doma zdravlja, smatrajući ih veoma važnim - naglasio je Pajić.


Dinar stabilan, srednji kurs 117,5836 za evro\nZvanični srednji kurs dinara prema evru iznosi 117,5836 dinara za evro, što je neznatna promena u odnosu na juče, objavila je Narodna banka Srbije.\nIndikativni kurs dinara prema dolaru je oslabio danas za 0,3 odsto na 100,2332 dinara za dolar.\nDinar je prema dolaru slabiji za 1,3 posto na mesečnom nivou, na godišnjem jači za 6,4 procenta, a u odnosu na početak godine je porastao za 4,7 odsto.\nKurs dinara sutra 117,5836 za evro\nKurs dinara u ponedeljak 117,5836 za evro


OSTAJE U SRBIJI! HTELI GA NAJVEĆI U EVROPI, POTPISAO ZA MEGU: Igrao vaterpolo u Partizanu, sad je nada srpske košarke! | Košarka\nOSTAJE U SRBIJI! HTELI GA NAJVEĆI U EVROPI, POTPISAO ZA MEGU: Igrao vaterpolo u Partizanu, sad je nada srpske košarke! | Mondo Portal\nOSTAJE U SRBIJI! HTELI GA NAJVEĆI U EVROPI, POTPISAO ZA MEGU: Igrao vaterpolo u Partizanu, sad je nada srpske košarke! 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n10.06.2021. / 18:18 18:34\nOSTAJE U SRBIJI! HTELI GA NAJVEĆI U EVROPI, POTPISAO ZA MEGU: Igrao vaterpolo u Partizanu, sad je nada srpske košarke!\nAutor Dušan Ninković 10.06.2021. / 18:18 18:34\nMladi košarkaš je samo dan nakon 18. rođendana dobio prvi veliki ugovor.\nJedan od najvećih evropskih talenata, košarkaš koji je blistao u mladom timu Mege Nikola Jović (18 godina, 208 centimetara), potpisao je prvi profesionalni ugovor sa tim timom. MVP juniorske ABA lige, kao i Evroliginog kvalifikacionog turnira održanog u Beogradu stavio je paraf na višegodišnju saradnju.\nOn će tako ostati u Beogradu i Megi, gde se već godinama razvija i u čijem je dresu privukao pažnju najvećih evropskih timova.\nSamo u prethodnom periodu pričalo se da su ozbiljno zainteresovani Real Madrid i Barselona, ali najtalentovaniji srpski košarkaš ostaje u roze dresu. Momak koji je pažnju na sebe privukao impresivnim igrama na Završnom turniru Evrolige za omladince neće menjati sredinu.\nJović igra na pozicijama dva i tri, a kao dečak je paralelno sa košarkom trenirao i vaterpolo u Partizanu. Nikola je inače rođen u Lesteru, što nije baš uobičajeno, ali postoji dobar razlog za to. Tamo je njegov otac igrao košarku pre skoro 20 godina...\nNeće biti nikakvo iznenađenje ako Jović, kom se predviđa blistava karijera, za nekoliko godinama krene stopama svog imenjaka Jokića i pravo iz beogradskog tima stigne u NBA. A možda i do MVP titule!\n— Misko4Raznatovic (@MiskoRaznatovic)June 10, 2021\nJEDNOG DANA U PARTIZAN


broj u ediciji: 63\nVilijam S. Barouz rođen je 1914. godine u Sent Luisu u državi Misuri, u relativno imućnoj porodici. Tridesetih godina je studirao englesku književnost na Harvardu. Pošto je napustio studije, neko vreme je živeo u Meksiku, Maroku i Engleskoj. Veliki deo života je proveo kao heroinski ovisnik. Počeo je da piše još tridesetih godina, ali nije imao značajnijeg uspeha do početka pedesetih, kada su nastale dve knjige ispovedne proze, “Džanki” (1953) i “Peško” (roman napisan pedesetih, ali objavljen tek 1985. godine). U prvim romanima obrađuje teme adikcije i homoseksualnosti, koje će dominirati i ostatkom njegovog opusa. U više knjiga je eksperimentisao sa ’kat-ap’ tehnikama, pozajmljujući ideje i tekstove iz svih segmenata popularne kulture (filma, stripa, kaubojskih i naučnofantastičnih romana), stvarajući tako upečatljiv tekstualni melanž. Opsednut svim oblicima zloupotrebe moći, upotrebio je zavisnost kao sveobuhvatnu metaforu za različite načine kontrole naših života.\nMada je relativno kasno počeo da objavljuje, Barouz je izvršio znatan uticaj na pisce bit generacije iz pedesetih godina, naročito Keruaka i Ginzberga. Stekao je zavidnu reputaciju u književnom podzemlju još pre nego što je napisao svoj najpoznatiji roman “Goli ručak”, koji je po objavljivanju 1959. godine u izdanju uticajne francuske izdavačke kuće Olimpija pres (prvi izdavač Henrija Milera) izazvao brojne kontroverze. U Americi je prvi put štampan tek 1962, a u Engleskoj 1964. godine. Dejvid Kronenberg je po tom romanu snimio film 1991.\nKao i “Gradovi crvene noći” (Fabrika knjiga, 2010) i “Mesto mrtvih puteva” (Fabrika knjiga, 2011), “Zapadne zemlje” su takođe delo neiscrpne narativne invencije, kao i komičke meditacije o smrti, date u obliku romana. Možemo ih videti kao napredovanje hodočasnika kroz vodviljski prikazane daleke provincije pakla. Priča počinje kada ostareli pisac Vilijam Sjuard Hol (iliti Barouz “lično”) pokuša da pisanjem “prevari smrt”. Hol šalje svoje likove Džoa, Kima (revolveraša iz “Mesta mrtvih puteva”), Nefertija, te Hasana i Sabaha (Starca sa Planine), imaginativne ekstenzije samoga sebe, kao izviđače u Zemlju mrtvih, gde treba da pronađu put ka besmrtnosti. Barouzovu opsesivnu metafiziku (u koju, pored ostalog, ulazi i egipatska mitološka koncepcija da svaka osoba ima sedam duša) nije moguće shvatiti doslovno, ali se ne može tvrditi ni da ona nije važna. Naći izlaz ka Zapadnim zemaljama (prema egipatskoj mitologiji, zapadna obala Nila bila je Zemlja mrtvih) jeste zadatak koji treba da reše protagonisti romana, ali događaji na samom putu mnogo su zanimljiviji od mitologije koja im stoji u osnovi.


Putin odlikuje junake: 16 „ruskih Spartanaca“ protiv 300 terorista - Sputnjik Srbija\n13:30 11.05.2017 Preuzmite kraći link\nPrema rečima portparola ruskog predsednika Dmitrija Peskova, svi oficiri koji su učestvovali u borbama biće odlikovani najvišim državnim nagradama, dok će komandant biti proglašen herojem Rusije.\nNaime, 16 ruskih oficira uputilo se u Alep kako bi preneli koordinate ciljeva za napad avijacije, međutim u tom trenutku usledio je napad terorista Nusra fronta. Uprkos tome što su se ruski oficiri našli pod vatrom artiljerije, tenka i minobacača, uspešno su odoleli napadu 300 boraca.\nNavedeno je da su prilikom borbenih dejstava preciznim gađanjem uništili tenk protivnika, dva oklopna vozila, kao i automobil-bombu, a nakon što su teroristi pretrpeli velike gubitke i u ljudstvu, odstupili su.\nNiko od ruskih oficira tom prilikom nije poginuo.\noficiri, odlikovanje, napad, Vladimir Putin


Fashion & Work: Ovo je 6 novih modnih karijera budućnosti | Elle\nFashion & Work: Ovo je 6 novih modnih karijera budućnosti 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n22.11.2016 11:10 15:45\nAutor kmilosev 22.11.2016 11:10 15:45\nIzvor: Foto: Instagram / globalgarment\nModna industrija nudi zaista širok spektar poslova koji nisu nužno javno eksponirani kao što je to posao dizajnera ili modela, a u narednoj deceniji će se formirati i neke nove karijere.\nNovinarka Business of Fashiona, Kati Chitrakorn, razgovarala je sa šest stručnjaka čiji će, danas retki poslovi, postati svakodnevni u periodu ispred nas.\nSvojim člankom Kati je ujedno i otkrila kako su upravo to karijere budućnosti.\nRadi se o inženjerima za 3D print, psiholozima za potrošače, naučnicima koji se bave podacima, osobama koje istražuju i razvijaju tkanine, stručnjacima za održivi razvoj i, svakako, ličnim stilistima.\nVeć sada vidimo naznake zašto bi usluge takvih stručnjaka mogle biti preko potrebne u svakodnevnici modne industrije.\nSa 3D štampom više ne eksperimentišu samo ekstravagantni dizajneri poput Iris Van Herpen već i velike modne kuće poput Chanela, a istraživanje tkanina kao i održivi razvoj takođe su sve zastupljeniji, čak do te mere da "održive" kolekcije imaju i high street brendovi kao što su Zara i H&M.\nO naučnicima koji se bave podacima (čije je zanimanje Harvard Business Review proglasio najseksi zanimanjem 21. veka) i psiholozima za potrošače ne treba puno govoriti.\nSvet je postao toliko opsednut internetom, društvenim mrežama i kupovinom na internetu, pa je sasvim legitimno očekivati da ćemo svi kroz koju godinu ići u redovne nedeljne posete psihijatrima i psiholozima kako bi razgovarali o tome kako prebroditi odvajanje od pametnih telefona dok spavamo noći.\nLični stilisti su priča za sebe. I sada su prisutni, ali s obzirom na prezasićenje trendovima, street styleom koji nikada nije bio haotičniji i svojevrsnom smrću ličnog stila, nije teško za poverovati da će nam u narednih deset godina trebati osoba koja će nam smišljati kombinacije kako bismo se istaknuli iz mase.\nStil Novi trendovi Posao karijera Modni stručnjaci Ličnosti Modni saveti Fashion


TEMA BROJA - Nepredvidiva budućnost arhitekture\nPripremio: M. Rajkovićt\nArhitekt Mihajlo Mitrović, predsednik Akademije arhitekture Srbije\nNepredvidiva budućnost arhitekture\nProšle epohe obeležili su i posebni graditeljski stilovi i čuveni graditelji. Od egipatskih piramida do arhitektonskih čuda savremenog sveta. Divimo se porušenim antičkim hramovima i lepoti vila rimskih patricija, srednjovekovnoj sakralnoj arhitekturi i renesansnim palatama, zastajemo pred najlepšim zdanjima evropskog baroka i bečke secesije. Po balkanskim varošima sačuvani su lepi primeri orijentalnog graditeljstva, govorimo o moderni između dva svetska rata, socrealizmu sovjetske epohe... A danas?- „Više nema govora o stilovima, sve je globalizovano, sve je isto, i ne samo što je isto nego je i društveni pristup arhitekturi u čitavom svetu skoro isti“, kaže Mihajlo Mitrović, arhitekt i istoričar arhitekture, predsednik Akademije arhitekture Srbije.\nUprkos preovlađujućoj istosti, ovaj vrsni znalac svetske graditeljske baštine smatra da su ljudi iz Azije izmenili svet. Prvi najviši oblakoder posle Empajra na Menhetnu, veli Mitrović, izgrađen je u Kuala Lumpuru, sa američkim arhitektom. Simbol Njujorka i drugih američkih gradova s mnoštvom manjih oblakodera, odjednaput se našao ispod kula u malezijskoj prestonici, u srcu prašume kaučukovog drveta, u kojoj nijedne kuće više od tri sprata nije bilo. I nastala je utakmica ko će da sagradi viši objekat. Ta lestvica se stalno podiže nebu pod oblake. Prvi su se pojavili Englezi, pa Rusi, s planom da naprave najvišu zgradu na svetu, zatim Tajvan, Emirati, Japan. Ali niko neće moći da parira Kinezima. Oni planiraju da ove godine podignu zgradu visoku 860 metara.\n- Ako je budućnost sveta bila - kaže autor dugovečne kolumne Arhitektura kod nas i u svetu u „Politikinom“ dodatku za kulturu - da se nastani po visokim zgradama, sada je ta budućnost azijskim aspiracijama daleko prevaziđena. Nastalo je revolucionarno vreme u arhitekturi a paradigma te revolucije, koja više nije likovna, oblikovna, nego socijalna, jeste jedan tek planirani grad Ordos, još nepostojeći, na obodu južnog dela pustinje Gobi, u Kini. Grad je delo mladih kineskih arhitekata, iz Ma Jangsongovog biroa MAD, projektovan na potpuno pustom prostoru, za milion stanovnika. Tvorci tog grada, koji još nema nijednog stanovnika, prvo su podigli muzej. Obišao sam brojne svetske muzeje, ali ovaj će biti čudo od muzeja.\nBanke i pojedinci, arhitektura\nMnogi veliki gradovi Azije - Singapur, Hong-Kong, Dubaji, Šangaj nastali su na mestima nekadašnjih velikih gradova. Brazilija i Čandigar (u Kašmiru), kao potpuno novi gradovi (prvi je delo nedavno preminulog arhitekte Oskara Nimajera a drugi Le Korbizijea) zasnovani su na potpuno praznom terenu. Brazilija je podignuta van svih komunikacija (prvi građevinski materijali su transportovani avionima), u podamazonskom pojasu. Ali sve što je dosad bilo, kaže naš sagovornik, koga ćemo pamtiti po „Zapadnoj kapiji“ Beograda ( Geneksovim kulama ), pomera se iz onih uglova iz kojih je nastajala arhitektura. - Najviša zgrada koja će ovog leta biti dovršena, ne samo što je značajna po visini već i po rekordnom vremenu gradnje. Ona će biti izgrađena za dva meseca. Naravno, to neće biti zdanje od betona i cigle, već od montažnih čeličnih konstrukcija. Neverovatno je koliko je vremena prošlo od gradnje Empajr stejt bildinga do kula u Kuala Lumpuru i ovog kineskog građevinskog poduhvata.\nMuzej u Ordosu, Kina\nPo Mitrovićevom mišljenju, dve stvari kao Damoklov mač stoje nad čovečanstvom: banke i atomska bomba. Na pitanja: kakve to može imati implikacije na arhitekturu budućnosti, odgovara: - Banke će naterati ljude na takvu revoluciju da će morati da upotrebe atomsku bombu, a kada ona bude ponovo upotrebljena, onda će nastati kraj ove civilizacije. Čitam kao i drugi ljudi šta se radi u svetu i vidim kao ozbiljnu socijalnu pojavu da se sve gleda kroz novac. Novac će uništiti svet. Najveće banke, simboli Amerike, su zatvorene. Švajcarska je bila raj bankarskog sistema, najzatvoreniji bankarski sistem, klijenti su mogli da deponuju i najveću količinu novca, koliko su mogli i hteli. A onda su ih svetski vladari primorali da otvore račune pojedinih svrgnutih predsednika, diktatora. Švajcarska više nije bankarski raj.\nTo je u velikim razmerama, a šta se radi u malim. Ljudi posle više od deset godina otplaćivanja kredita najednom postaju zaduženiji nego kada su podigli zajam. - To je veoma dobro smišljen sistem da izrabljuje čitav svet i da sve bogatstvo prelije u ruke nekoliko velikih porodica i velikih kompanija. I arhitektura je sada na delu tih dešavanja. U najvećem obimu prešla je u ruke tih velikih korporacija, danas se grade veliki kompleksi za račun velikih kompanija. Njih ne interesuje autorska arhitektura niti arhitektonska forma kao estetski fenomen - njih interesuju kvadrati i eksploatacija. U Beogradu postoje tri-četiri velika tržna centra i ni za jedan se ne zna ko je projektant. Ti veliki šoping molovi su izvučeni iz arhitekata pojedinaca, skupljenih u timove koji podležu potpunoj represiji gazde koji im daje posao. Više niko ne traži dobrog arhitektu, već dobrog menadžera koji će skupiti ljude da urade ono što se od njih traži.\nMitrović smatra da je, posle novog kineskog grada sa milion stanovnika u kome se prvo gradi muzej, nemoguće predviđati nešto suvislo. Srbija je stara zemlja, evropska, u njoj su gotovo svi muzeji zatvoreni, a Kinezi na periferiji pustinje Gobi, u provinciji Južna Mongolija, grade fenomenalan muzej. - U dodatku za kulturu Politike priložio sam i sliku tog muzeja. Dva nomada - a čim je neko nomad znači da je na rubu civilizacije - sede na zemlji ispred monumentalnog muzeja i pored njih jedan mali konjić. U jurtama nema stolica, svi sede na zemlji, na koži. Sada će oni biti stanovnici Ordosa, koji će potpuno da ih preobrazi, jer će im taj muzej u isto vreme služiti kao škola, biblioteka, univerzitet i čemu sve ne. Oni će sve imati očigledno kao na dlanu, jer ti primitivni nomadi treba da prodru u civilizaciju. Dakle, sve te socijalne implikacije se odvijaju preko arhitekture.\nVizija grada preko Save\nNovi Beograd, Dobrovićeva vizija grada preko Save, svetla je tačka u savremenoj srpskoj (i jugoslovenskoj) arhitekturi.\n- To je najviši graditeljski domet jugoslovenskih arhitekata, urbanista i građevinara. Grad je nikao na terenu koji je bio peskovit i močvaran. Da nije Novog Beograda, srpska arhitektura bi bila krajnje sumorna, sve bi bilo upitno. Ovde su arhitekti napravili jedan evropski grad, a mogli su da ga naprave jer je država pilotirala. Danas pilotiraju gazde, gde hoće tu kupe i tu grade. To je u vreme Jugoslavije bilo nemoguće. Novi Beograd je potpuno planski izveden grad, svaka saobraćajnica, svaki blok... Danas vlada potpuni graditeljski haos, gradi ko hoće i kako hoće. Srbija je u tragičnoj situaciji kad je reč o ozbiljnijoj arhitekturi.\nArhitektura je u ovom trenutku, tvrdi Mitrović, snažan socijalni detonator koji je potpuno nepredvidiv. To što Kinezi grade kuću visoku više od 800 m je stvar čiste tehnike, to je manuelna manipulacija, sve je to dohvatljivo. Ali promeniti čovekovu svest, za to ne postoje mehanizmi. A da je menjaju, to je očevidno.\n- Bio sam u postmaovskoj Kini, svi Kinezi su bili u svojim plavičasto-sivim uniformama i sa kačektima, a na ulici mravinjak biciklista, nijednog automobila. Kada sam se posle nekoliko godina ponovo našao u toj zemlji, reforme Deng Sijapinga su već izvlačile Kineze iz realsocijalizma. Treći put sam sleteo u Peking u vreme Olimpijskih igara 2008. na najveći aerodrom na svetu, koji niko više neće stići. Veliki aerodromi Hitrou , Fjumičino , Šarl de Gol , vazdušne luke u Frankfurtu i Amsterdamu, su mali u odnosu na pekinški. Gradili su ga Kinezi, a pomogao im je samo jedan stranac, britanski arhitekt Norman Foster. Gro objekta građenih za Olimpijadu delo su kineskih arhitekata i to su izuzetni projekti. Ne samo što je sve u jednom harmoničnom odnosu, nego su svi oni rađeni sa najskupljim materijalima.\n- Trenutno je najzanimljivije očekivati budućnost arhitekture u Kini. Kineski i drugi arhitekti su potpuno izokrenuli situaciju u odnosu na onu koju je oslikavala klasična arhitektura. Evropa je u vreme Napoleona, kada je ovaj francuski imperator vladao svetom, pravila fantastične parkove, koji i danas postoje. Ti parkovi odišu čistim geometrizmom. Jesu zanimljivi, nisu beznačajni, ali su u odnosu na kinesku pejzažnu arhitekturu nešto potpuno anahrono. Klasična arhitektura je pod pravim uglom, a Bodler je na jednom mestu rekao da u dvorcima koji su građeni pod pravim uglom nema mesta za intimnost. Nimajer je čitavu svoju arhitekturu zasnovao na krivoj liniji, koja je i matematički složenija od prave linije. On je napravio otklon u arhitekturi u odnosu na pravi ugao. Sada više nije u pitanju ni pravi ugao ni kriva linija, već kako jedan socijalni problem fizički sklopiti.\nPotpuno je nepredvidivo kuda ide savremena arhitektura, kaže predsednik Akademije arhitekture Srbije, kome u desetoj deceniji života ne nedostaje znanja ni mudrosti. Po njegovom mišljenju, sve je zavisno od bankarskog sistema jer se „nikad ne zna kakav će biti ishod sukoba kapitala i potreba ljudi. To više niko ne može da predvidi. Ali je jasno da su se socijalne razlike strahovito izmešale. Ko je verovao da će u pustinjama niknuti gradovi? Emiraćani su u Abu Dabiju napravili velike moderne hotele, male veštačke zalive, što vlasniku kuće omogućava da unutra uđe čamcem. U tom ambijentu namernik ne može da veruje da je u Aziji, već u nekoj najprosvećenijoj zemlji. Ali UAE nije najprosvećenija zemlja, već naprosperitetnija. Kolika je njihova civilizacijska obrazovanost, to je teško reći. Sve što je upitno nije zasnovano na iskustvu.\nU narednih dvadesetak godina Mitrović ne očekuje nikakve promene u arhitekturi. Kroz stotinu godina sve je moguće. Nije isključeno da dođe do atomskog rata, veli. Čim neko nešto pravi, ne pravi da bi to pohranio u muzej, već da jednog dana upotrebi.


Posebna sjednica Skupština grada o Domu Rada Vranješević | Info | Društvo\n30. June, 09:46\nNakon novog slučaja obljube: Da li će biti održana posebna sjednica o Domu "Rada Vranješević"? 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n08.04.2022. / 15:35\nAutor Nikolina Damjanić 08.04.2022. / 15:35\nPredstavnici Gradske uprave predložili su na prošlom Kolegijumu za zakazivanje sjednice Skupštine grada da nadležno odjeljenje za društvene djelatnosti predloži informaciju o posebnoj sjednici na kojoj će tema biti Dom za nezbrinutu djecu “Rada Vranješević”.\nNakon što je na današnjoj konferencije Policijske uprave Banjaluka potvrđeno da je zabilježen još jedan slučaj obljube maloljetne štićenice ovog Doma, kontaktirali smo Gradsku upravu i tražili informacije kada bi banjalučka Skupština mogla raspravljati o ovoj temi.\n"Grad Banjaluka je već ranije tražio informacije o radu i poslovanju JU 'Dom Rada Vranješević', a u prethodnom periodu Grad je predlagao da se o ovom problemu raspravlja i na posebnoj sjednici Narodne skupštine Republike Srpske. Nažalost, to se nije desilo. Iako Dom nije u nadležnosti Grada, smatramo da trebamo biti uključeni u rješavanje problema i učiniti sve da se ovakvi slučajevi više nikada ne ponavljaju", rekla je šef Tima za komunikaciju GU, Tanja Vukomanović za Mondo.\nPonovo su pozvali sve nadležne institucije da reaguju i apelovali da se posebna sjednica održi što prije i da ovo pitanje bude odvojeno od svih političkih pitanja.\nNavedeno je takođe da je nadležno Odjeljenje Skupštini grada poslalo izjašnjenje o ovoj temi, a isto je učinio i Centar za socijalni rad.\nMeđutim, na pitanje o eventualnom zakazivanju sjednice, predsjednik Skupštine grada Mladen Ilić kaže da se povratna informacija nadležnog odjeljenja još čeka.\n"Čim je dobijemo, postoji mogućnost za sazivanje sjednice", rekao je Ilić za Mondo.\nPodsjećamo, na prethodnom Kolegijumu za zakazivanje sjednice Skupštine grada održanom 28. Marta, Stanivuković i Ilić su napomenuli da bi se zbog dešavanja u Domu "Rada Vranješević" trebala održati posebna sjednica koja bi bila zatvorena za javnost.\nNajnoviji slučaj obljube maloljetne štićenice Doma "Rada Vranješević" je treći slučaj ovakvog tipa koji se vezuje za ovu ustanovu, od početka godine.\nBanjaluka sjednica Skupština grada Banjaluka


RUSIJA pravi protivsatelitski sistem "Rudolf" - Nova Borba\nRUSIJA pravi protivsatelitski sistem "Rudolf"\nPlanirano je da se napravi ili dovrši izrada mobilnog udarnog protivsatelitskog sistema ’Rudolf‘\nU okviru novog državnog programa naoružavanja za period od 2018. do 2027. godine, Rusija će razviti novi udarni sistem za borbu protiv satelita „Rudolf“.\nTo je saopštio zamenik načelnika 46. Centralnog naučno-istraživačkog instituta Ministarstva odbrane Rusije Oleg Ačasov, a prenosi Glas Moskve.\n„Planirano je da se napravi ili dovrši izrada mobilnog udarnog protivsatelitskog sistema ’Rudolf‘, kopnenog mobilnog sistema za radio-elektronsku borbu protiv komunikacionih satelita ’Tirada 2S‘ i drugih“, objasnio je Ačasov obraćajući se senatorima Saveta Federacije Rusije.\nOsim toga, u planovima za novi državni program su stvaranje stacionarnog strateškog raketnog sistema „Sarmat“, višenamenskog aviona Su-35S, perspektivne operativne hipersoničke rakete, lansernog raketnog sistema S-500 i tako dalje.\nRanije su predstavnici niza odbrambenih preduzeća i Ministarstva odbrane Rusije govorili o razvoju protivsatelitskog oružja, konkretno o projektu koncerna KRET „Bilina“. Ačasov je prvi put o sistemu „Rudolf“ govorio javno.


Ovome se na kraju i ljekari začude: Sve što treba da uradite jeste da potopite noge u ovu smjesu i zauvijek ćete se riješiti gljivica na prstima (SAVJET) - Lifesytledom\nYou are at Home Najnovije Ovome se na kraju i ljekari začude: Sve što treba da uradite jeste da potopite noge u ovu smjesu i zauvijek ćete se riješiti gljivica na prstima (SAVJET)\nOvome se na kraju i ljekari začude: Sve što treba da uradite jeste da potopite noge u ovu smjesu i zauvijek ćete se riješiti gljivica na prstima (SAVJET)\nPriznali mi to ili ne, ali opšte je poznata stvar da mnogi ljudi imaju probleme sa svojim stopalima, tj. sa gljivicama na njima, a one se inače najviše vole da razvijaju na vlažnim i na toplim mjestima, te su stopala idealno mjesto za njihovo razvijanje i nije baš mnogo važno koji posao obavljate, koliko ste na nogama, mada obuća koju nosite te čarape, mogu da utiču na te stvari. Ako ste i vi jedan ili jedna od onih koji imaju ovakve probleme, mi možda imamo rješenje za vas.\nOno što će vam u svakom slučaju pomoći kod rješavanja ovoga problema je soda bikarbona, a ono što vi treba da napravite je da pomiješate sova bikarbonu i vodu u omjeru jedan prema tri, te da sve to nanesete na svoje prste na stopalima i ostavite da sve tako stoji oko 10-15 minuta\nTakođer ovu smjesu možete da primijenite i na svoje cipele, koje natopite ovom smjesom i zatim ostavite da se osuše dan ili dva, te na ovaj način osim sa stopala, možete da uklonite određene bakterije i gljivice koje su se nakupila u vašim cipelama. Kad su stopala u pitanju, mnogi preporučuju i jogurt, i mada su mnogi skeptični, jogurt se pokazao kao veoma efikasan u uklanjanju gljivica na stopalima i na prstima stopala. Ono što treba da napravite je da svoja stopala uronite u jogurt, a kada se jogurt osuši na stopalima, onda sve treba da saperete sa mlakom vodom. Ujedno treba biti i uporan kod ovih metoda, jer gljivice ne nestaju nakon prvoga puta već se to mora raditi desetak dana, najmanje


Čelnici EU nisu postigli sporazum o COVID pasošu\nČelnici Evropske unije nisu uspjeli u utorak postići dogovor o konačnom izgledu COVID pasoša koju turistički radnici vide kao spas za nadolazeću turističku sezonu.\nDokument treba sadržavati potvrdu da li osoba ima negativni test na koronavirus, je li se nedavno oporavila od virusa koji uzrokuje bolest ili je vakcinisana.\nPrema Evropskom centru za prevenciju i kontrolu bolesti, šestina odrasle populacije Evropske unije sada je potpuno vakcinisana. Cilj EU je povećati to na 70% do septembra.


KORONA BILANS U DOMU ZA STARA LICA: Koronom zaražene 144 osobe, od toga 30 zaposlenih! | Happy BSC portal\nU ustanovama socijalne zaštite i domovima za smeštaj odraslih i starih korona virus potvrđen je kod 144 osobe, saopštilo je Ministarstvo rada i dodalo da je među tim pozitivnim i 30 zaposlenih, isto kao i juče.\nPozitivni korisnici i zaposleni registrovani su u Beogradu - u Zemunu, na Gardošu, u Obrenovcu, na Umci, u Nišu, Negotinu, Tutinu, Knjaževcu i Aleksincu.\nPrisustvo virusa potvrđeno je u nekoliko domova za smeštaj starih u Beogradu, od kojih je većina u Zemunu - a to su “Doživeti stotu”, “Gardoš””i “MeliorVita”.\nKorona virus registrovan je i u domovima ''''Stara pruga'''' na Umci, beogradskim ''''Miljakovački vinogradi'''' i “Nada””, kao i dva u Negotinu ''''Radost'''' i ''''S.Nikola''''.\nVirus je potvrđen, kako se navodi, i u gerontološkim centrima u Nišu, Obrenovcu i Knjaževcu, Aleksincu, kao i u centrima za porodični smeštaj i usvojenje u Beogradu i Nišu, i Domu za mentalno ometene u razvoju u Tutinu.\nMinistarstvo dodaje da u Srbiji postoje 74 ustanova socijalne zaštite čiji su osnivač Republika i AP Vojvodina i to sa kapacitetom od 14.512 korisnika.\nOd toga je 57 ustanova za odrasle i starije i 17 domova za decu i mlade.\nU Srbiji postoji i 229 privatnih ustanova, sa kapacitetom od 8.617 korisnika.


GOCA TRŽAN POKUŠAVA DA SPASI BRAK: Pevačica zbog Raše ide kod PSIHIJATRA!\n14:52h SRBIJA NASTAVLJA DA OBARA CRNE REKORDE! Danas još 6.179 novozaraženih, 65 preminulih\n14:49h NESTAO MISTERIOZNI MONOLIT: Pre nekoliko dana je otkriven u pustinji u Juti, a sada mu se gubi svaki trag (VIDEO)\n14:39h JOVICA PUTNIKOVIĆ PRVI PUT PRED KAMERAMA NAKON UDESA! Progovorio o NESREĆI i Majinoj javnoj prevari: Evo kako se sada oseća (FOTO)\n14:36h ZAHAROVA UDOMILA PSA IZ AZILA Podelila sliku novog člana porodice i napisala: U međuvremenu idemo kući i smišljamo ime (FOTO)\n14:36h NOVI TRENER MERAKLIJA Gaćinović spreman za izazove u Radničkom\nOVO JE MOJ OPRAŠTAJ, UMORNA SAM OD SVEGA! Pevačica usred emisije otkrila 44\t98\nSTANIJA KUPILA PENTHAUS U RUMI OD 110 KVADRATA GDE ĆE ŽIVETI S MARKOM: 45\t323\nZAŠTO SU ZAISTA RASKINULI SANJA HURRICANE I NIKOLA?! On gledao samo da 10\t94\nPRAVDA ZA ISTINU: Dok svi bruje o njegovom BRAKU sa Severinom, Igor Kojić 8\t22\nVELJKO IMA PLATU 40.000, A JA 10 PUTA VIŠE! NESREĆNI ĆE REĆI DA GA IZDRŽAVAM: 23\t313\nKENAN TAHIROVIĆ BIO JE U VEZI SA POZNATOM VODITELJKOM: Evo zbog čega su 2\t7\nPRIJATELJI SU MI POMOGLI DA KUPIM ĆERKI SVE ZA ŠKOLU, BEZ NJIH NE BIH MOGLA! 25\t301\n20.03.2017. 21:25h 23.05.2017. 20:14h\nGoca Tržan redovno ide kod psihijatra kako bi spasla brak sa muzičarem Rašom NovakovićemPevačica odlučila je da potraži pomoć stručnog lica kako bi prevazišla krizu i sprečila razvod.\n(FOTO) NIKO JE NE BI PREPOZNAO: Ovako je Goca Tržan izgledala na početku karijere!\n(VIDEO) GOCA TRŽAN LJUTA NA TAKMIČARKU: Sastavi se! Ne moraš STALNO da pevaš pesme Jelene Tomašević!\nGOCA TRŽAN DALA SAVET ŽENAMA: Ovako se Rašo i ja zabavljamo u KREVETU!\nPrema rečima našeg izvora bliskog pevačici, ona se našla u bezizlaznoj situaciji kada je reč o njenom odnosu sa suprugom i jedino rešenje su bile seanse.\n"Goca je samosvesna žena, koja se ne stidi da ukoliko ne može da reši problem, pomoć potraži od stručnih ljudi. Ona i sa Rašom ima takav odnos i o svemu razgovaraju, ali ponekad ne dođu do rešenja. Ima izuzetno široka shvatanja, tako da mu je oprostila prevaru, ali je to očigledno uticalo na njihov odnos. Kako su u poslednje vreme njihove razmirice zbog sitnica sve češće, Goca je odlučila da razgovara sa psihijatrom", otkriva naš izvor.\n"Goci je veoma stalo da njihov odnos bude kvalitetan i dobar. Ni Raša nije ništa menje zaljubljen, ali je on mlad i ne shvata ozbiljno njihove svađe. Goca je emotivna, pa je mnogo toga povredi, usostalom, mnogo radi i nema vremena da razbija glavu i vrti se ukrug zbog istog problema. Čak je i Raša sa njom otišao nekoliko puta na seansu kako bi sa terapeutom razgovarali o problemima koje imaju" objašnjava naš izvor.\n(FOTO) GOCA TRŽAN OKAČILA SLIKU NA INSTAGRAM I PORUČILA: Ovo je moj BUDUĆI dečko!\n"Goca nema problem s tim što je Raša mlađi od nje jer je ona i pre toga bila u braku sa mlađim Ivanom Marinkovićem, ali su sada ređe zajedno jer on ima svoj bend. To je ključni kamen spoticanja u njihovom odnosu", kaže Gocin blizak prijatelj. Kako bismo proverili ove navode, pozvali smo Gocu, koja nije želela da detaljno govori o razgovorima s psihijatrom, ali nam je priznala da je terapija njena slamka spasa.\n"Nemam problem da priznam da idem kod psihijatra i to treba da radi svako ko ima neku dilemu. Stručna lica postoje da bi nas upoznala sa nama samima i dovela do rešenja. Bilo da imam poslovni ili ljubavni problem, odlazak kod psihijatra smatram dobrim korakom ka rešavanju. Moj posao je takav da je mnogo toga u mom životu tome podređeno", rekla je Goca.\nGoca Tržan: Nisam se zabavljala sa starijim muškarcima\nGoca TržanRaša Novakovićbrakpsihijatar\nSRBIJA NASTAVLJA DA OBARA CRNE REKORDE! Danas još 6.179 novozaraženih, 65 preminulih\nNESTAO MISTERIOZNI MONOLIT: Pre nekoliko dana je otkriven u pustinji u Juti, a sada mu se gubi svaki trag (VIDEO)\nJOVICA PUTNIKOVIĆ PRVI PUT PRED KAMERAMA NAKON UDESA! Progovorio o NESREĆI i Majinoj javnoj prevari: Evo kako se sada oseća (FOTO) 3\nZAHAROVA UDOMILA PSA IZ AZILA Podelila sliku novog člana porodice i napisala: U međuvremenu idemo kući i smišljamo ime (FOTO)\nDEBI PROTIV VOŠE\nNOVI TRENER MERAKLIJA Gaćinović spreman za izazove u Radničkom\nOVO JE MOJ OPRAŠTAJ, UMORNA SAM OD SVEGA! Pevačica usred emisije otkrila da se POVLAČI i da je to njen POSLEDNJI NASTUP! 44\t98\nSTANIJA KUPILA PENTHAUS U RUMI OD 110 KVADRATA GDE ĆE ŽIVETI S MARKOM: Starleta se pomirila sa Crnogorcem, a ovo su im SVI PLANOVI 45\t323\nZAŠTO SU ZAISTA RASKINULI SANJA HURRICANE I NIKOLA?! On gledao samo da se PROVEDE, a pevačici sve došlo preko GLAVE? 10\t94\nPREMINUO MIŠA ALEKSIĆ U 67. GODINI: Legendarni basista Riblje čorbe izgubio bitku sa koronom 163\t1.7k\nNESTALA KRAGUJEVČANKA PRONAĐENA ŽIVA I ZDRAVA: Tatjana (32) rekla policiji da je samo HTELA DA SE ODMORI OD SVEGA! 54\t1.4k\nRADOJE ŽIVI SAM KAO KURJAK NA NIČIJOJ ZEMLJI: Desi mi se i tuga, uhvati pa ne pušta, progovorio bih sa nekim riječ, a nemam sa kim 98\t871\nKURIR NA LICU MESTA, DRAGOSLAV JE NAŠAO TELO U ŽBUNJU U MALOM MOKROM LUGU: Krenuo sam na posao i ugledao strašan prizor


Kurs Ekonomija Evropske unije | BusinessAcademy\nKurs Ekonomija Evropske unije ima za cilj sticanje osnovnih znanja o motivima, procesima, uticaju i rezultatima evropskih ekonomskih integracija. Saznaćete koji je značaj uspostavljanja i razvoja zajedničkog tržišta Evropske unije (EU) za njeno funkcionisanje i utvrditi osnove pravnog sistema i karakteristika osnivačkih ugovora EU.\nEvropska unija se prevashodno nazivala Evropsko zajedničko tržište i uspostavili su je Rimskim sporazumom u martu 1957. godine Zapadna Nemačka, Italija, Francuska, Holandija, Belgija i Luksemburg. Zajedničku spoljnu carinu su utvrdili kao prosek carina ovih zemalja iste godine. S godinama broj zemalja članica polako je rastao da bi danas taj broj iznosio 27 (1973. se pridružuje Velika Britanija, Danska i Irska, 1981. Grčka, 1986. Španija i Portugalija, 1995. Švedska, Finska i Austrija, 2004. Litvanija, Letonija, Estonija, Poljska, Češka, Mađarska, Kipar, Malta, Slovenija, Slovačka, 2007. Bugarska i Rumunija, 2013. Hrvatska). Godine 1993. Evropska unija otklonila je sve trgovinske barijere i omogućila slobodan protok proizvoda, usluga i resursa (uključujući i rad) između svojih članica, stvarajući na taj način jedno objedinjeno tržište. Utvrđeno je da je stvaranje ove integracije dovelo do udvostručenja trgovine, što je direktno uticalo i na formiranje cena proizvoda na ovim tržištima..\nVodeći trgovinski partner i lider u Evropskoj uniji je Nemačka, a odmah iza nje su Holandija i Francuska. Nemačka takođe ima i najveći broj prijavljenih patenata (preko 26.000) u Evropskom zavodu za patente. Prva zemlja koja je napustila Evropsku uniju je Velika Britanija, koja je to formalno učinila 31. januara 2020. godine. Postoje zemlje koje nikad nisu ni htele da budu njen deo: Švajcarska, Rusija, Norveška, Island… Iako postoje pristalice, kao i protivnici Evropske unije, njena glavna prednost leži pre svega u jedinstvenom tržištu na kom su sva trgovinska ograničenja ukinuta.\nZanima vas ovaj kurs? Neki od BusinessAcademy programa na kojima ga možete pohađati su: Finansijski menadžment, Međunarodno poslovanje i Investicioni menadžment i berzansko poslovanje.\nOpis i cilj kursa Ekonomija Evropske unije\nEkonomija Evropske unije je usko povezana sa ekonomijom njenih članica, a mnogo utiče i na ekonomiju ostalih zemalja Evrope i susedstva iako nisu članice EU. U kursu se polaznici upoznaju sa evropskim integracijama, kako političkim, tako i ekonomskim, upoznaju zvanične članice EU, kao i uslove za pristupanje EU, EMU i evrozoni. U kursu su takođe navedeni i opisani makroekonomski pokazatelji privrede EU.\nPrikazali smo početak osnivanja Evropske unije, koji vremenski period i potpisivanje kojih ugovora je dovelo do njenog stvaranja u obliku kakav danas poznajemo, kao i koje su se promene dešavale od njenog nastanka do 2020. godine (npr. GDPR). Takođe su obuhvaćeni i procesi, motivi, uticaji i rezultati evropskih ekonomskih integracija. Kroz ovaj kurs možete steći osnovna znanja o procesima odlučivanja i o najznačajnijim institucijama u EU, kao i o Bregzitu i bekstopu. Naučićete nešto i o institucijama i organima Evropske unije, o tome ko njima upravlja, koje su njihove nadležnosti i koliko članova imaju.\nKako bi se EU održala kao zajednica, nije dovoljno samo da postoji dogovor između zemalja koje čine Evropsku uniju, već je potrebno da se formiraju institucije koje svojim radom, odgovornošću i kontrolom ostvaruju koheziju država članica. U kursu će biti objašnjeno šta je to zajedničko tržište i kako je nastala jedinstvena valuta – evro, šta je Evropska monetarna unija i koji su bili razlozi za njen nastanak, kao i ko čini EMU. Pored toga, objasnićemo koje sve aktivnosti treba da se sprovedu kako bi došlo do privrednog rasta.\nOsnovna podela ekonomije jeste podela na makroekonomiju i mikroekonomiju. Da bismo uopšte mogli da izučavamo stanje i tržište, neophodno je definisati makroekonomiju, što je i ustanovljeno posle Velike ekonomske krize (1928–1939). U kursu će biti objašnjen pojam makroekonomije i mikroekonomije u delu u kome su obuhvaćeni i objašnjeni makroekonomski pokazatelji, kao što su bruto nacionalni dohodak, bruto domaći proizvod, investicije, platni bilans, inflacija, potrošnja, štednja, zaposlenost. Obuhvaćeni su i pojmovi kao što su finansijsko tržište i vrste finansijskih tržišta – finansijsko tržište akcija, tržište akcija vlasničkog kapitala (berza), tržište kamatnih stopa, devizno tržište i dr.\nOsnovni cilj kursa je da polaznici steknu osnovna znanja o nastanku Evropske unije, njenim članicama i institucijama. Takođe je predviđeno osnovno upoznavanje sa ekonomskim terminima koji su bitni kako za održavanje ekonomske stabilnosti i rasta, tako i za doprinos integracijama. Takođe, cilj je da se iz priloženog sadržaja polaznici mogu upoznati sa temama iz sveta ekonomije, politike i privrede, koje su svakodnevno prisutne u medijima.\n1. Šta je Evropska unija?\nEvropska unija je alijansa za čijim postojanjem je postojala potreba, pa je više puta pokušavano da se oformi mnogo pre formiranja današnjeg oblika uređenja. „Evropa bez granica” je projekat kome se teži neprestano. Ujedinjenu Evropsku uniju danas čini 27 članica i nekolicina njih koja je podnela zahteve da pristupi timu. Prvi put je osnovano zajedničko tržište, stvorena zajednička valuta i simboli jedinstvene zajednice. Da bi ujedinjenje bilo održano i da bi se očuvala ravnopravnost i sprovođenje zakona, s vremenom su formirane i institucije kao što su Evropska komisija, Savet EU, Centralna banka, Revizorski sud i mnoge druge. Svojom politikom i odgovornostima održavaju koncept Evropske unije. Osim toga, predstavljaju je i van njenih granica.\n2. Šta predstavljaju i kako se sprovode integracije?\nSama Evropska unija je primer ekonomskih i političkih integracija. Sve se odvija hronološki: ujedinjenje, institucije, zatim jedinstveno tržište, valuta. Jedna situacija povlači drugu i nakon jedinstvenog tržišta formira se valuta koja je takođe jedinstvena. Samim tim, dolazi do integracija, stvaranja jedinstvenog prostora poslovanja i funkcionisanja članica EU, evrozone i EMU. Za pristupanje bilo kojoj organizaciji postoje određeni uslovi, čijim ispunjenjem se priključuje zajednici i tako čuva integrisano tržište. Bitno je napomenuti da dati kriterijumi pospešuju ekonomski rast podržavanjem članica između sebe i da se tako smanjuje mogućnost prelivanja deficita. Postoje dva načina za nastanak ekonomske integracije, a to su sporazum između savremenih država ili politička volja. Postoje dva efekta interacije:\nefekat skretanja i\nefekat stvaranja novih tokova trgovine.\n3. Šta podrazumeva makroekonomska ravnoteža EU?\nEkonomski pojmovi kao što su:\nbruto domaći proizvod,\ndruštveni bruto proizvod,\ndirektni su pokazatelji stanja privrede neke zemlje. Kroz navedene makroekonomske indikatore možemo da posmatramo celokupno stanje države. Ukoliko su njihove vrednosti prosečne ili normalne, ukazuju na ravnotežu. U suprotnom, postoji neravnoteža ili nesklad. Suština je da su ukupna ponuda i tražnja na jednakim nivoima.\nRavnoteža budžeta EU je bitna, jer se on puni iz PDV-a, carina, prihoda država članica, te ravnoteža ukazuje na balans prihoda i rashoda. Ukoliko postoji bilo kakav nesklad, tada nastaju deficiti ili suficiti budžeta. Jednogodišnje trajanje je vremenski okvir u kome se donosi budžet. Odgovarajuće punjenje budžeta je pokazatelj uravnoteženog stanja privrede država članica.\nPlan i program predavanaj\n1. Nastanak i razvoj Evropske unije\ndefinicija Evropske unije i njene članice\nkako do članstva u Evopskoj uniji\nšta je bekstop i zašto bi on mogao biti potreban\nbitni događaji koji su obeležili nastanak Evropske unije\n2. Institucije Evropske unije\nSavet ministara / Savet EU\nEvropski revizorski sud (ERS)\nEvropski nadzornik za zaštitu podataka\nEvropski ekonomski i socijalni komitet (EESK)\nKomitet regiona (CoR)\n3. Ekonomija i monetarna unija\nekonomske integracije i stvaranje EMU\nuslovi ulaska u EMU – Mastriht\n4. Pokazatelji makroekonomske ravnoteže/neravnoteže i budžet EU\nfiskalna politika EU\nKurs Finansiranje projekata