Oduvek pevačica: Pogledajte preslatke videe Ariane Grande kako peva pesmu Celine Dion kao dete! - Famoza.net\nOduvek pevačica: Pogledajte preslatke videe Ariane Grande kako peva pesmu Celine Dion kao dete!\n23/12/2018 23/12/2018 Valentina Krstić\t1017441 Commenthttps%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2Foduvek-pevacica-pogledajte-preslatke-videe-ariane-grande-kako-peva-pesmu-celine-dion-kao-dete%2FOduvek+peva%C4%8Dica%3A+Pogledajte+preslatke+videe+Ariane+Grande+kako+peva+pesmu+Celine+Dion+kao+dete%212018-12-23+15%3A30%3A38Valentina+Krsti%C4%87https%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2F%3Fp%3D101744\nNeki ljudi veruju da je talenat dostižan i da se uz mnogo truda može dostići savršeno pevanje, a neki ipak zastupaju teoriju da nismo svi rođeni pevači. Ariana Grande je od malih nogu bila raspevano dete, a o tome svedoče preslatki videi koje je objavila na svom Instagramu!\nAri izgleda preslatko u videima sa kovrdžama i rajfom na kosi, a njeno pevanje prilično je samouvereno za jedno malecko dete! Videi su nastali najverovatnije 1997. godine s ozbirom da su Ari i njena mama u autu pevale dve pesme koje su izašle te godine – „The Reason“ od Celine Dion i „Tell Him“ od Barbare Streisand – obe pesme su moćne balade, a Ariana nije krila ni ranije da je ogroman fan ovih velikih pevačica poznatih po snažnom vokalu.\nAri je pesmu od Celine otpevala solo, a za Barbarinu pesmu raspevala se i mama Joan, pa je Ari u opisu naglasila da ona i mama i dalje često zapevaju ovu pesmu. Poslušajte i vi kako zvuči mala Ariana Grande!\nОбјава коју дели Ariana Grande (@arianagrande) дана 22. Дец 2018. у 1:02 PST\nОбјава коју дели Ariana Grande (@arianagrande) дана 22. Дец 2018. у 1:21 PST\nPročitajte još Ariana Grande nastupa sa BLACKPINK za par dana?\nAriana pogođena teškom tragedijom svog idola:…\nAriana Grande: Pas mi je napravio ogromnu rupu u dušeku!\nBlog naše Lene: Poslednje pismo\nSabrina Carpenter: „Singular: Act II“ je uskoro gotov, pitam se da li je album uopšte dobar!\nOne thought on “Oduvek pevačica: Pogledajte preslatke videe Ariane Grande kako peva pesmu Celine Dion kao dete!”\n24/12/2018 at 12:23


Radnika manje za 65 hiljada – Bankar.me\nOctober 4, 2021 CRNA GORA, MAKRO, SVE VIJESTI Leave a comment\nU avgustu 2019. u Crna Gora je imala 210 hiljada radnika, odnosno 65 hiljada više nego sada.\nNajveći pad broja zaposlenih u proteklih 12 mjeseci bio je u oblasti trgovine gdje je smanjen sa 34 na 29 hiljada, kao i u takozvanim administrativnim i uslužnim djelatnostima, koje obuhvataju agencije za posredovanje u zapošljavanju, gdje se broj zaposlenih smanjio sa 7,3 na 4,2 hiljade.\nU turizmu i ugostiteljstvu broj radnika je smanjen sa 13 na 10,3 hiljade, u državnoj upravi i socijalnom osiguranju sa 20,8 na 18,5 hiljada, u građevinarstvu sa 10,4 na osam hiljada, u prerađivačkoj industriji sa 10,9 na 8,9 hiljada, u obrazovanju sa 13 na 12 hiljada, u oblasti umjetnosti i rekreaciji sa 5,3 na 4,2 hiljade,…\nPad je zabilježen u svim sektorima, a najmanji je bio u državnom i privatnom zdravstvu sa 11,9 na 11,2 hiljade radnika.\nPOJMOVIbroj radnika nezaposlenost u Crnoj Gori\nPrevious Skriveni dugovi za „Pojas i put“ 385 milijardi dolara\nSljedeći Gradnja bulevara prema Danilovgradu po planu


POČETNATURSKARegion jugoistočne Anatolije63 SanliurfaKarahantepe će rasvijetliti neolitsko doba\n25 / 09 / 2021 63 Sanliurfa, Region jugoistočne Anatolije, GENERAL, TURSKA, ŽIVOT\nKarahantepe će donijeti svjetlo u doba neolita\nUvodni sastanak Karahantepea, koji je uključen u projekat istraživanja neolitskog doba Šanliurfa, održali su Ministarstvo kulture i turizma i Turska agencija za razvoj i promociju turizma (TGA).\nErsoy je rekao da je Karahantepe, koji se nalazi unutar granica okruga Haliliye u Şanlıurfi, 2007. godine registriran kao arheološko nalazište prvog stepena, te da se interes za Karahantepe povećavao paralelno sa iskopavanjima u Göbeklitepeu.\n"Uz Göbeklitepe, koji je imao ozbiljne posljedice u svijetu arheologije i historije, Karahantepe je privukao i pažnju mnogih naučnika, a regija je postala posjećeno mjesto u tom smjeru." Ersoy je rekao da je kao rezultat studija identificirano mnogo obeliska.\nNavodeći da postoje dvije važne tačke u radovima u Karahantepeu, ministar Ersoy je rekao: „Prvo, okrugle planirane strukture poznate iz Göbeklitepea i njegovih savremenika koncentrirane su u određenim dijelovima područja. Drugo, pored ovog područja, nalazi se regija s većinom predmeta za svakodnevnu upotrebu, drugim riječima, stambena zona. S studijama koje će se ovdje provesti, cilj je doći do podataka o doseljenicima i naseljima iz tog perioda koji još nisu istraženi u Göbeklitepeu. ” dao svoju ocjenu.\nMehmet Nuri Ersoy primijetio je da je iskopavanje i restauraciju u Karahantepeu i Göbeklitepeu izveo interdisciplinarni tim od približno 70 ljudi, sastavljen od turskih i stranih naučnika, i rekao: "Vjerujem da će, kao i u Göbeklitepeu, rezultati ovih studija otkrivaju i ozbiljne nalaze i informacije za svijet arheologije. ” rekao je.\nIstičući da je neolitski istraživački projekt Şanlıurfa najveći i najopsežniji arheološki projekt u Turskoj, Ersoy je nastavio:\n„U okviru projekta, s obzirom da je Göbeklitepe centar, cilj mu je da Karahantepe postane jedno od najvažnijih stajališta među naseljima u neolitskom periodu u našoj zemlji. Želim naglasiti da ne mijenjamo imena. Svaka regija će se i dalje zvati vlastitim imenom, a Taş Tepes će biti krovni naziv svih unutar reda od približno 100 kilometara. Göbeklitepe i glavna stanica Karahantepe u projektu; U područjima kao što su Sefertepe, Taşlıtepe i Ayanlar Höyük, planirane su kao međupostaje. Naš cilj je otvoriti centar za posjetitelje na glavnom kolodvoru Karahantepe 2022. godine. ”\nNavodeći da nastavlja s osnivanjem neolitskog istraživačkog centra u kojem će se prikupljati informacije o iskopavanjima i istraživanjima koja će se provoditi u okviru Projekta Stone Hills i gdje naučnici mogu provoditi svoje studije, Ersoy je rekao da su trenutno u toku arheološka istraživanja u 7 područja.\nErsoy je također izjavio da će realizirati radove kao što su centri za prijem i promociju posjetitelja, projekti izložbi i uređenja okoliša, prijevoz i infrastrukturni aranžmani, te rekao: „Predviđamo javnu investiciju od 127 miliona lira, isključujući tekuće i troškove osoblja. Već želim sreću našoj zemlji, svijetu znanosti, kulture i arheologije, turizma i čovječanstva. ” koristio izraze.\nČlan Izvršnog odbora projekta iz neolitskog perioda prof. Dr. Gülriz Kozbe također je podijelio posao koji treba obaviti kako bi se otkrila iskopavanja iz neolitskog razdoblja i izjavio da se u Şanlıurfi nalazi oko 7 tisuća kulturnih dobara.\nRukovodilac iskopavanja ruševina Karahantepe prof. Dr. prof. Dr. Necmi Karul je, s druge strane, objasnio da su obavljeni naporni arheološki radovi, te da su nepoznanice o naseljima otkrivene iskopavanjima, dao podatke o razdoblju neolita i podijelio detaljne informacije o mjestima na kojima su iskopavanja izvršena.\nNavodeći da su se prvi put u regiji susreli s monumentalnim građevinama i da su obelisci u iskopinama privukli pažnju, Karul je naveo da su prikazi životinja u Karahantepeu privlačili pažnju te da motivi u tim strukturama imaju obilježje zajedničkog društvenog pamćenja.\nprof. Dr. Karul je podvukao da bi Karahantepe trebalo ocijeniti zajedno s Göbeklitepeom, te naveo da je u nalazima u Karahantepeu vidljivo da su se ljudi koncentrirali na ljudske slike, a ne na životinje s prelaskom na ustaljeni red.\nNakon govora, ministar Ersoy je odgovorio na pitanja novinara, a zatim je sa delegacijom u pratnji pregledao ruševine Karahantepe, gdje su vršena iskopavanja.\nIzvještaj UTIKAD-a Shed Light-u o logističkom sektoru\nTramvajski prelaz uz plažu Akçaray Line je sjajan\nAdnan Menderes nadvožnjak Isıl Işıl


Nikolina Zadravec postigla najviše pogodaka | Međimurje Press\nTag: Hrvatske rukometašice, Island, Nikolina Zadravec, Pobjeda\nRukometašice Hrvatske izvanredno su ušle u kvalifikacije za Europsko prvenstvo koje se održava sljedeće godine u Danskoj i Norveškoj.\nPrvi protivnik bila je ekipa Islanda koja je cijeli susret našoj reprezentaciji postigla samo osam pogodaka. Hrvatice su briljantno igrale cijeli susret, a već su na odmor otišle s 11 pogodaka prednosti (14:3).\nU drugom dijelu nastavile su u istom ritmu te na kraju savladale Island s 29:8.\nSve tri međimurske rukometašice upisale su veliku minutažu, a priliku su iskoristile na najbolji način. Šest pogodaka postigla je Nikolina Zadravec (6/7). Paula Posavec susret je završila s tri pogotka (3/5) dok je Stela upisala jednu asistenciju.\nZa četiri dana naše reprezentativke gostuju u Turskoj.


Majstorski shitati: Na vama je - birate glupost nedelje | Novosadski informativni portal 021\nTeško je pojmiti šta sve javne ličnosti u Srbiji, a posebno oni čiji rad finansiraju građani, izgovore tokom jedne sedmice.\nInfo 17.01.2021. | 16:10 > 17:25\nFoto: 021.rs (Banksy)\nFunkcioneri možda uživaju u čarima imuniteta, ali ih on ne može sačuvati sklonosti ka gluposti. Ovo je mali podsetnik na to da se reči javnih ličnosti prate, a da su građani ti koji ih prosuđuju.\nIzlistali smo nekoliko primera "shitata" (shit+citat), na kraju teksta nalazi se anketa u kojoj možete da glasate za najveću glupost.\n18.01.2021 • 00:08\nNe glasam za njega,necete da me prevarite!\n17.01.2021 • 22:40\nOdlično vam je fora "Ni miris, ni ukus", sjajno ste povezali sa izjavom Kona i napravili parodiju na poznatu krilaticu iz reklame za kafu aludirajući na simptome korone!\n17.01.2021 • 22:29\nIzjave koje svake nedelje citirate nisu koren problema, vec samo njegova manifestacija. Ako se posecem i rana mi se zagnoji, dobicu groznicu. Lecenje groznice nece sanirati osnovni problem.\nKoren problema je sistem, ko pokusa da u Srbiji menja sistem, prodje kao Karadjordje, knez Mihajlo, ili Djindjic.\n17.01.2021 • 20:44\nMeni se od ovih izjava place. Ko nama odlucune o zivotu... Pretuzno da bi bilo istinito.\nU saobraćajnoj nesreći danas u 16.20h kada su se lančano sudarila dva teretna vozila i automobil na Ibarskoj magistrali u blizini Rušnja u smeru ka Lipovici, povređen je muškarac star 46 godina.\n27.02.2021. Info 9\nPoslednji podaci Republičkog zavoda za statistiku, objavljeni u četvrtak, pokazuju da je tokom januara ove godine preminulo 10.417 osoba, što je skoro 20 odsto više u odnosu na januar 2020, odnosno 13,5 odsto više u odnosu na prosek 2017- 2020.\n27.02.2021. Info 4\nEpiskop raško-prizrenski Teodosije primio je lekarski nalaz da je pozitivan na koronavirus, saopštila je Eparhija.\nPolicija u Beogradu identifikovala je vozilo kojim je upravljao 31-godišnji muškarac, koji je juče u Zemunu kršio pravila saobraćaja i dovodio u opasnost ostale učesnike saobraćaja.\nNa Kosovu su u poslednja 24 sata tri osobe preminule od posledica infekcije koronavirusom, pa je ukupan broj preminulih povećan na 1.595.\n27.02.2021. Info 58\nMinistar prosvete Branko Ružić izjavio je danas da podržava inicijativu po kojoj bi pripremu i štampu udžbenika za nastavne predmete od značaja za očuvanje nacionalne istorije i identiteta preuzela država.\nMinistarka pravde Maja Popović donela je rešenje na osnovu koga će državni službenici i nameštenici u sudovima i javnim tužilaštvima širom Srbije dobijati 5.500 dinara po mesecu.\nU domovima za stare i ustanovama socijalne zaštite 145 korisnika zaražena koronom\nU ustanovama socijalne zaštite i domovima za smeštaj odraslih i starih, koronavirus je potvrđen kod 145 korisnika i 242 zaposlena, saopštilo je Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja.\nKovid u Srbiji: Preminulo još 15 pacijenata, registrovano 3.210 novih slučajeva\n27.02.2021. Info 12\nU poslednja 24 sata zvanično je preminulo još 15 osoba od posledica koronavirusa u Srbiji, pa je ukupan broj žrtava povećan na 4.429, objavljeno je na sajtu Ministarstva zdravlja covid19.rs.\n27.02.2021. Info 46\nJedan od razloga što je broj zaraženih korona virusom povećan poslednjih nedelja jesu velike gužve u turističkim centrima.\nMali: Od 28. aprila prijava građana za pomoć od 60 evra, od 1. marta prijava za poslodavce


Hitan poziv za Dojčland | Apsolutna Destrukcija\nHitan poziv za Dojčland\nFrau Angela Merkel je uputila hitan poziv premijeru Vučiću. Pravi razlog se ne zna, ali se opravdano sumnja da su to dva milona izbeglica u Turskoj, koji se kreću prema Nemačkoj. Ovaj razvoj događaja izaziva veliku zabrinutost Evrope i užurbano se traži rešenje. Sve češće se čuje kako ih treba smestriti u kampove u Srbiji. Ovakvu ideju je izneo bivši Francuski predsednik Sarkozi, i neki Nemački parlamentarci. Zato će frau Angela, na brifingu dati zadatak najmekšem srcu Evrope, najvećem Evropljaninu od svih, najvećem baštiniku Evropskih vrednosti, najvećem stručnjaku iz oblasti izbegličkih pitanja tokom 90tih, u zadatak, da razmesti i upravlja ovom krizom isključivu na tlu Srbije. Zidovi koji nas okružuju se dovršavaju, a premijer će dobiti naredbu da gradi privremene kampove, koji će kasnije jednim administrativnim rešenjem postati trajni. Evropske zemlje će tako zadržati unesrećene i neobrazovane izbeglice u Srbiji, a primiće samo one visoko obrazovane i situirane. Premijer će radosno uskliknuti, i krenuti u izvršenje zadatka, a pun račun za ovu rabotu ćemo platiti mi. Živele Evropske vrednosti i okupacija.\n6 септембра, 2015 at 8:23 pm\nAmerika i NATO su krivi za ovaj haos ,krizu i dramu sa migrantima. Orban je u pravu sto se maksimalno trudi da zastiti svoje granice i gradjane. U odnosu na Vucica Orban je ARISTOTEL. Vucic je naivan politicar koji sa americkim ambasadorom bere grozdje,umesto da mu direktno poruci da je Amerika kriva za ovaj haos i da Amerika treba da primi sve migrante. Ali Amerika gleda samo svoje interese i koliko je meni poznato primice samo neki simbolican broj tih migranata reda radi ,dok ce svi ostali migranti ostati u Evropi. Kameron je ODBIO da primi 17000 migranata iako je bio duzan da ih primi u Englesku. Amerika i Engleska gledaju samo sebe i svoje interese i nikada mi nece biti jasno zasto se Vucic toliko angazovao oko prihvata ovih migranata kada oni uopste nisu nas problem ? Da li je Vucic svestan da ce se Evropa vrlo brzo raspasti i da Srbija NIKADA NECE biti primljena u EU ? EU vec puca po savovima i to svi odlicno vide sem Vucica koji to nece da vidi ???!!! On se „uhvatio“ za EU i pogresno misli da ce nas primiti u tu zajednicu. U najboljem interesu nase drzave je da mi gledamo svoje posla i svoje interese i da primenimo Orbanov recept i politiku koja daje rezultate. Orban se pokazao kao najmudriji evropski drzavnik ,dok se nasi politicari uopste nisu snasli u celoj ovoj situaciji.\n6 септембра, 2015 at 9:36 pm\nPeta kolona je na vlasti u kontinuotetu od 1941, samo se licnosti menjaju.Gaz\nde su iste, i naravno mi kao zrtve!\n6 септембра, 2015 at 10:59 pm\nPitanje je koliki će račun biti za ovu zajebanciju,i za koliko osoba.\n7 септембра, 2015 at 10:37 pm\na ti mladjane aj ne seriiiiiiiiiiiiiiiiiiiii molim teeeeeeeeeeeeeeeeeeeee.ti jado znaš šta će biti sa eu.ae ćuti bre tu i ne serendaj.\n8 септембра, 2015 at 6:01 pm\nGoksi, prethodni komentar ti je obrisan. Na sajtu NEMA cenzure, niti će je ikad biti!, znači svaka kritika na račun teksta, događaja iz teksta ili na nečiji drugi komentar je dozvoljena, ali ponavljanje jednog istog slova po 100-200 puta uzastopce nije ni kritika, ni komunikacija već SPAMOVANJE, i takvi komentari će biti brisani, tako da ubuduće slobodno kritikuj, ali bez spamovanja. Pozdrav i sve najbolje.


Saopštenje za javnost u povodu izjave premijera KS Edina Forte da njegova vlada nije odustala od rigoroznijih mjera za nevakcinisane | BOSS - Bosanska stranka\nIzjava premijera KS Edina Forte da Vlada KS nije odustala od rigoroznijih mjera za nevakcinisane predstavlja namjeru faktičkog izvršenja krivičnog djela iz krivične prijave koju je BOSS ranije podnio protiv premijera KS Edina Forte i ministra zdravstva KS Harisa Vranića zbog namjere nezakonitog različitog postupanja prema građanima na osnovu toga da li su primili vakcinu ili ne.\nU slučaju donošenja rigoroznijih mjera od strane Vlade KS, BOSS će podnijeti novu krivičnu prijavu protiv premijera Forte i ministra Vranića uslijed faktičkog izvršenja krivičnih djela iz ranije prijave, kao i okolnosti da bi imenovani dodatno prekršili i član 177. Krivičnog zakona FBiH – Povreda ravnopravnosti čovjeka i građanina, koji zabranjuje uskraćivanje ili ograničavanje građanskih prava utvrđenih najvišim aktima na osnovu vlastitih uvjerenja, a što svakako jeste i uvjerenje o pristajanju ili odbijanju primanja eksperimentalnih vakcina, te propisuje kaznu zatvora od jedne do osam godina za službene i odgovorne osobe koje postupe protivno navedenoj zakonskoj odredbi, upozorio je predsjednik BOSS-a Mirnes Ajanović.\nNext story Saopštenje za javnost u povodu obaveze dostavljanja traženih informacija od javnog interesa od strane nadležnih organa u toku pandemije\nPrevious story Saopštenje za javnost u povodu novih dokaza o djelovanju pravosudne mafije


Prikazivanje članaka po tagu pepeo u kontejneru\nsreda, 13. novembar 2019. 19:53\nApel iz Higijene: ne bacajte vruć pepeo u kontejnere!\nIz JKP Higijena Pančevo uputili su javni apel svim građanima da vreo pepeo nikako ne bacaju u kontejnere već da ih odlože u džakove ili neke druge posude i ostave ih pored kontejnera.\nponedeljak, 26. novembar 2018. 20:56\nU Pančevu počela podela džakova za odlaganje pepela\nZaposleni u JKP ,,Higijena“ zaduženi za distribuciju računa danas su u centru grada krenuli s podelom džakova namenjenih odlaganju pepela.\nčetvrtak, 08. februar 2018. 18:59\nutorak, 16. januar 2018. 11:22\nPožar u kontejnerima u centru grada umalo ugrozio i objekte\nU centru Pančeva, u Ulici Dimitrija Tucovića, ispred prodavnice Maksi, jutros su goreli metalni kontejneri, a požar je pretio da zahvati i obližnje objekte.\nsreda, 25. oktobar 2017. 11:58\nVruć pepeo i žar i ove grejne sezone uništavaju kontejnere\nPočetak grejne sezone, na žalost, po pravilu najavljuje početak doba godine kada JKP ,,Higijena“, odnosno grad Pančevo ostane bez nekoliko desetina kontejnera koji stradaju od vrelog pepela i žara ložišta privatnih kuća.\nutorak, 15. novembar 2016. 14:00\nMilionske štete zbog paljenja kontejnera\nSa početkom grejne sezone veliki broj domaćinstava koja nisu priključena na sistem daljinskog grejanja ili na gasnu mrežu, za zagrevanje prostora koriste individualne kotlarnice i peći na čvrsta goriva.


Švajcarski stručnjaci: Prevare sa Markalama, Trnopoljem, Račkom...\nRaskrinkano u: Švicarska obavještajna služba za Raskrikavanje.rs: “Ograđujemo se od pisanja Večernjih novosti”\n"Swiss Propaganda Research" objavio je dokument u kojem su analizirane najpoznatije propagandne prevare iz građanskog rata u bivšoj Jugoslaviji 1990-ih godina\nTe snage će kasnije ponijeti ime islamističke terorističke mreže Al Kaide, a na istim temeljima su se kasnije razvile i ostale terorističke organizacije militantnih muslimana, kao što je Islamska država, navodi se u dokumentima švjcarske službe koji su upravo dospjeli na svjetlo dana.\nU dokumentima se, između ostalog, podsjeća i na slučaj masakra na sarajevskoj pijaci "Markale", za koji su prvobitno bile optužene snage bosanskih Srba, dok su kasnije u tom, kao i u nekim narednim slučajevima, oficiri misije UN u Bosni zaključili da su zločin najvjerovatnije sprovele bosanske vojne snage prema sopstvenom stanovništvu.\nŠvajcarci ukazuju na to da se u ratnoj strategiji ovaj zahvat naziva "napadom pod lažnom zastavom".\nU dokumentima se navodi spisak propagandnih primjera, kojima su mediji stvarali okvir za rat u Jugoslaviji i kojima su duboko uticali na javno mnjenje o suštini i karakteru tog sukoba.\nU dokumentima se pod takvim primjerima pominju "srpski logor smrti Trnopolje", "Markale", kao i Srebrenica, za koju se navodi da je "najtužniji vrhunac rata u Bosni".\nU dokumentima se analiziraju i slučajevi iz rata krajem 90-ih na Kosovu, pa se u njima, između ostalog, navodi kako su finski forenzičari zaključili da su tijela u borbama ubijenih kosovskih albanaca u Račku 1999. premještena i presvučena kako bi bili predstavljeni kao civili.\nČlanak indeksiran 30. 12. 2019 Zadnji put osvježen prije 3 mjeseca


U KC Niš zapalila se boca sa kiseonikom - povređene tri osobe | Južna Srbija Info\nPočetna | Novosti | Crna hronika | Zapalila se boca sa kiseonikom\nU KC Niš zapalila se boca sa kiseonikom - povređene tri osobe\nNiš 22.11.2020. Južna Srbija Info\nKako su potvrdili u PU Niš, nešto pre 14 sati u Kliničkom centru Niš, zapalila se boca sa kiseonikom. Vatrogasci su izašli na teren i ugasili požar nakon eksplozije. U ovom incidentu, povređeno je troje zdravstvenih radnika.\nDirektor Kliničkog centra Niš Zoran Perišić je rekao da se incident dogodio oko 13.20, kada se prilikom transporta pacijenta iz kola Hitne pomoći na jedinicu intezivne nege, priručna boca sa kiseonikom, pri povećanju protoka kiseonika, zapalila.\nPerišić je naveo da je osoblje ubrzo priskočilo u pomoć i ugasilo požar.\nPovređene su dve doktorke sa anestezije i jedna anestetičarka. Dobrog su zdravstvenog stanja i biće smeštene u Klinički centar u prostoriji za posmatranje, a pacijent nije povređen, kaže direktor te zdravstvene ustanove.\n"Svi su dobro, dve doktorke i anestetičarka imaju manje povrede. Ostaće tu kratko vreme, dok ne budemo sigurni da je sa njima situacija takva da ih možemo pustiti kući", rekao je Perišić novinarima u Nišu.\nBudući da se ne zna zašto se zapalila boca s kiseonikom, obaveštena je policija.\nPerišić je naveo da će incident biti ispitan, te da će se utvrditi da li postoji nečiji propust i ko je odgovaran za to.\n# Niš Klinički centar Niš eksplozija plinska boca kiseonik Boca sa kiseonikom\nDečak iz Vranja preminuo u KC Niš\nAleksinac Južna Srbija Info DS Radnički FK Klinički centar Niš saobraćajna nezgoda policija SNS Niš Leskovac Prokuplje Gradina Dom zdravlja SPC poplava Dragana Sotirovski Goran Cvetanović Pirot Klinički centar Darko Bulatović fudbal Beograd ubistvo Niška Banja Kuršumlija Zoran Perišić Vranje investicije Preševo Vladičin Han Vlada Republike Srbije Skupština grada Niša recept Koronavirus studenti saobraćaj Medijana gradska opština Tržnica JP košarka Aleksandar Vučić


OGLASIO SE LUKAŠENKO O ULASKU BELORUSIJE U SASTAV RUSIJE! | Web-Tribune.com\nHome / TEMA DANA / OGLASIO SE LUKAŠENKO O ULASKU BELORUSIJE U SASTAV RUSIJE!\nOGLASIO SE LUKAŠENKO O ULASKU BELORUSIJE U SASTAV RUSIJE!\nZa razvoj ekonomskih integracija nije potrebno da Belorusija postane deo Rusije, izjavio je beloruski lider Aleksandar Lukašenko.\n“Kada čujem sve te nagoveštaje: u sastav Rusije i slično, razmišljam Putinovom glavom. Treba li Rusiji još jedna glavobolja? Ne! Tako to shvata predsednik Rusije”, rekao je Lukašenko tokom “Velikog razgovora sa predsednikom” – intervjua sa novinarima.\n“Svet se promenilo. Za integracije, razvoj industrijske integracije ne morate nikoga prisajedinjavati”, dodao je beloruski lider.\nOn je dodao da “Rusija i Belorusija žive kao jedna zemlja” iako se radi o dve nezavisne države.\n“Možda ćemo i biti jedna država, možda ćemo i biti u sastavu Rusije ili će Rusija biti u sastavu Belorusije – ko zna kako će se stvari razvijati. Međutim, sada govorimo da treba uništiti belorusku državu… Svaka integracija je moguća i bez gubitka suvereniteta”, zaključio je Lukašenko, prenosi Sputnjik. Lukašenko je saopštio da će “vrlo brzo” napustiti svoju funkciju. “Nemojte nagađati kada će otići Lukašenko. Vrlo brzo”, rekao je Lukašenko\nBeloruski lider je naveo da je više puta razmišljao kako će se situacija u zemlji razvijati, ako na njegovo mesto dođe drugi čovek.\n“To je najteže pitanje (o nasledniku). Zašto je teško? Mogao bih da odgovorim, rečima mog dobrog druga i starijeg brata Vladimira Putina: koga beloruski narod izabere taj će i biti predsednik. To je zaista tako. Za koga narod bude glasao. Koji stav ću ja tada imati, još ne znam. Časna reč. Mislim o tome, što je prirodno. Ovo nije večita dužnost”, rekao je Lukašenko.\nOn je dodao da 15-20 osoba imaju potencijala da sednu na mesto predsednika i da su po svojoj predanosti Belorusiji slični Lukašenku.\nUstavni referendum u Belorusiji bi trebalo da se održi otvoreno, iskreno i na demokratski način, jer država nema ništa da krije, rekao je danas predsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko.\n“Nemamo šta da sakrijemo. Moramo da se držimo ustavnog referenduma otvoreno i iskreno, kako bismo razradili ustav na nivou predsedničkog nacrta, koji će biti objavljen javno i otvoren za širu diskusiju”, izjavio je Lukašenko, a preneo Tass.\nPredsednik Belorusije je dodao da će uraditi sve na “demokratski način, kako i treba da se radi na Zapadu, ali se nikad ne uradi.”\n“Učinićemo sve na način da nijedna reč ne može da nam se prigovori”, kazao je Lukašenko.\nLukašenko: Vlada nema ništa sa smrću Belorusa u Kijevu\nBeloruski predsednik Aleksandar Lukašenko izjavio je danas da njegova vlada nije imala ništa sa smrću opozicionog aktiviste Vitalija Šisova, koji je prošle nedelje pronađen obešen u glavnom gradu Ukrajine, Kijevu.\n“Ko je bio on za Belorusiju i za mene? Bio je niko za nas”, rekao je Lukašenko na brifingu u Minsku, preneo je Rojters.\nBritanska novinska agencija dodaje da je Šišov vodio organizaciju u Kijevu koja pomaže Belorusima koji su pobegli od progona.\nUkrajinska policija je saopštila da razmatra mogućnost da je Šišov izvršio samoubistvo, ali i da je u pitanju ubistvo koje je delovalo kao samoubistvo, prenosi Tanjug.\nPrevious OVO NIKO NIJE OČEKIVAO! EVO KAKVA NAS JESEN ČEKA NAKON PAKLENOG LETA..\nNext Dr NESTOROVIĆ OTKRIVA: DUG ŽIVOT NE ZAVISI NI OD GENA, NI VITAMINA, DVA FAKTORA SU PRESUDNA!


Deca su vikala da se u toj sobi nešto dešava: Roditelji postavili kameru, pa zanemeli! (VIDEO)\nVeć nakon prve noći, deca više nisu želela da spavaju u potkrovlju, ali nisu umela da objasne zašto\n24.10.2015. - 14:26h 17:36h Autor: Stil\nIako imaju malu kuću, roditelji dvoje dece, koji su želeli da ostanu anonimni, rešili su da mališanima daju malo prostora samo za njih.\nJedini način bio je da se potkrovlje prilagodi i pretvori u spavaću sobu, što su i učinili. Ubacili su krevete, ormare, još nešto nameštaja i oduševili svoje naslednike.\nMeđutim, već nakon prve noći, deca više nisu želela da spavaju u potkrovlju. Nisu umela da objasne zašto, samo su ponavljala da im je jako neprijatno dok su gore, da zbog toga ne mogu da zaspe i da se plaše.\nKako bi im dokazali da je to soba kao i svaka druga i da je u pitanju samo privikavanje na novi prostor, roditelji su odlučili da na jednu noć postave kameru u sobu. Ujutro, kada su pregledali snimak, ostali su u šoku!\nPostavila kameru na majčin grob: Zaprepastio ju je snimak! (VIDEO)\nFoto: Youtube printscreen / Larry sr\nNaime, prvo je jorgan, koji je stajao na praznom krevetu, počeo da se pomera, podiže i spušta, a pred kraj snimka iznad kreveta u kom su deca spavala, na trenutak se pojavila neobična svetlost.\nI dok su sujeverni ubeđeni da su u pitanju duhovi, drugi su sigurni da postoje racionalna objašnjenja. Na primer, da je ispod jorgana bio miš koji se pomerao. Što se tiče svetlosti, mnogi su ubeđeni da je na potkrovlje jednostavno uleteo svitac.\nPogledajte video i procenite sami!\nNestajala mu hrana, pa je postavio kameru: Snimak ga je šokirao! (VIDEO)


Peti Juniorski kup nacija u boksu – Nadmeće se 16 reprezentacija | Oko Nas\nPeti Juniorski kup nacija u boksu – Nadmeće se 16 reprezentacija\nU Vrbasu je danas počeo V Juniorski kup nacija u boksu. Na ringu u Centru za fizičku kulturu „Drago Jovović“ veštine ovog plemenitog sporta prikazaće borci u muškoj i ženskoj konkurenciji iz 16 zemalja: Sjedinjenih Američkih Država, Rusije, Kazahstana, Letonije, Rumunije, Bugarske, Kipra, Italije, Poljske, Albanije, Grčke, Crne Gore, Bosne i Hercegovine, Severne Makedonije, Hrvatske i domaćina Srbije.\nDobrodošlicu takmičarima poželeo je i Srđan Stanić, član Opštinskog veća zadužen za sport, Igor Škundrić, član Organizacionog odbora V Juniorskog kupa nacija, kao i Tijana Aleksić, zamenica predsednika opštine Vrbas.\n„Svi učesnicima želimo dobrodošlicu i nadamo se da će se narednih dana prijatno osećati u našem gradu, kao i da će iz njega ponete najlepše utiske. Već peti put smo domaćini Juniorskog kupa nacija u boksu, turnira koji ima međunarodni karakter i na kom se bore najbolji mladi bokseri iz brojnih država sveta, a istovremeno turnir je za nas prilika da promovišemo naš grad i njegove kvalitete. Svima želimo dobre nastupe a neka najbolji pobede“, rekla je prilikom otvaranja Tijana Aleksić, zamenica predsednika opštine Vrbas.\nTurnir je nastavljen kvalifikacionim borbama koje će završnicu imati 12. juna održavanjem finalnih mečeva.\nPrethodni članakDo 21. juna radovi na rehabilitaciji kolovoza na autoputu kod VrbasaSledeći članakJunski festival u Vrbasu od 11. do 16. juna


Albanski imigranti preko Srbije u EU — Викиновости\nAlbanski imigranti preko Srbije u EU\nBudimpešta/ Ašothalom (Beta-AFP) - Sve veći je broj albanskih imigranata koji ilegalno prelaze preko granice Srbije sa Mađarskom, na putu ka zemljama Evropske unije, piše u petak BBC.\nMađarska policija registrovala je 10.000 ljudi koji su ilegalno prešli granicu tu samo u januaru. Policijski izvori, međutim, govore da je nezvanično to samo 20 odsto otkrivenih imigranata koji preko šuma nestaju ka Austriji i Nemačkoj.\nGotovo svi su Albanci, u 20-im ili 30-im godinama. Mnogi od njih vode sa sobom malu decu, nekada bebe stare samo nekoliko nedelja, navodi BBC.\n„Počelo je prošlog leta sa nekoliko desetina njih dnevno. Sada granicu pređe nekoliko hiljada imigranata svakog dana“, rekao je Laslo Torockaj, prvi čovek Ašothaloma, graničnog grada sa 4.000 ljudi.\n„Saosećamo sa onima koji beže iz ratnih zona, Sirijcima, Iračanima, ali manje sa onima koji beže od siromaštva. Mnogi od njih imaju pametne telefone i prate put preko GPS-a. Jako malo mojih sugrađana, na čija vrata kucaju oni u sred noći, može da priušti sebi takve telefone“, dodao je on.\n„Ne razumem zašto kreću na put od više desetina kilometara u sred zime po veoma hladnom vremenu. Svake nedelje moramo da zovemo Hitnu pomoć kako bi spasili živote beba sa hipotermijom“, kazao je Torockaj.\nMađarska nema graničare, već je ta služba spojena sa policijskim snagama, objašnjava BBC. Ašothalom ima tri Terenska rendžera, ja 18 volontera koji im pomažu u tom mestu, i jedino što oni mogu da urade jeste da upute imigrante ka najbližem gradu.\n„Albanski imigranti preko Srbije u EU” Новинска агенција Бета, 6. фебруар 2015. (srpski)\nPreuzeto iz „https://sr.wikinews.org/w/index.php?title=Албански_имигранти_преко_Србије_у_ЕУ&oldid=3142397”


dezinfekcija : Južne vesti\nPerišić: Opomene za odgovorne što je dezinficijens dospeo u respirator, takva greška se neće ponoviti\n15:02, 13. 11. 2021.\nZaposleni u kovid bolnici Kruševac, koji su odgovorni za to što je sredstvo za dezinfekciju dospelo do respiratora, dobili su opomene, rekao je direktor Univerzitetskog kliničkog centra Niš Zoran Perišić. On ističe da je važno da je greška na vreme prepoznata i da pacijenti ni u jednom trenutku nisu bili ugroženi, kao i da se ništa slično neće ponoviti.\nDezinfikuju javne površine u Prokuplju zbog povećanog broja zaraženih koronom\n16:04, 9. 9. 2021.\nRadnici prokupačkog Javnog komunalnog preduzeća Hammeum počeli su dezinfekciju svih javnih površina u gradu, počev od prokupačke Bolnice, dok će narednih dana uraditi dezinfekciju prostora Doma zdravlja, Doma za smeštaj starih lica, pešačke zone. U ovom preduzeću kažu da će, zbog povećanog broja inficiranih koronom u Toplici, dezinfekcione ekipe butu biti non-stop na terenu.\nKonačno raspisan tender za firmu koja će u Nišu prskati protiv komaraca i krpelja, zaprašivaće se i iz vazduha\n14:27, 22. 7. 2021.\nUništavanje krpelja i zaprašivanje komaraca prošle godine u Nišu je počelo još aprila, a ovogodišnji tretmani će početi tek kada se završi javna nabavka koja je raspisana juče, inače dva meseca nakon usvajanja Programa za dezinsekciju. Iako više od deset godina na području Niša nije zaprašivano iz vazduha, ove godine će firma koja dobije posao prskati na dva načina - sa zemlje i iz vazduha.\n11:22, 8. 6. 2021.\nNakon nove zgrade Univerzitetskog kliničkog centra u Nišu i Infektivna klinika izlazi iz kovid sistema, tako da će se oboleli od korone kojima je potrebno bolničko lečenje ubuduće slati u kovid bolnicu u Kruševcu, kaže direktor UKC Zoran Perišić. Deca i kovid pozitivni trudnice i dalje će se lečiti u Nišu.\nDezinfekcija ambulante "Branko Bjegović" od sutra, potom odluka da li ostaje u kovid sistemu\n13:50, 19. 4. 2021.\nDezinfekcija prostorija Zdravstvene stanice „Branko Bjegović“ u Nišu počinje sutra, a nakon toga će na osnovu broja novozaraženih biti odlučeno da li ova ambulanta ostaje u kovid sistemu ili nastavlja sa redovnim radom, kažu iz Doma zdravlja.\nRezervoari sa dezinfekcionim sredstvom ponovo raspoređeni u Nišu\n11:21, 10. 3. 2021.\nNa nekoliko mesta u svih 5 niških opština ponovo su postavljeni rezervoari na kojima građani mogu da natoče rastvor za dezinfekciju podova, kupatila, rukohvata i staza, saopštavaju iz JKP Naissus i upozoravaju da se ta tečnost ne koristi za ruke, odeću, nameštaj i životinje.\nSklonjeni rezervoari sa svih lokacija, preuzimanje sredstva za dezinfekciju samo na parkingu “Naissusa”\n08:34, 25. 12. 2020.\nZbog pada temperature i rizika da se dezinfekciona tečnost zamrzne, rezervoari su uklonjeni sa svih lokacija u Nišu, saopštili su iz JKP Naissus . Navode da će od petka, 25. decembra građani mogući da sredstvo preuzmu na parkingu JKP Naissus, na lokaciji Medijana put iza marketa “DIS”, prema Vrežinskom bazenu.\nManje lokacija sa dezinfekcionim sredstvom u Nišu, u Vodovodu kažu neki rezervoari ukradeni i oštećeni\n11:33, 22. 11. 2020.\nNakon pitanja građana zašto u Nišu više nema rezervoara sa sredstvom za dezinfekciju kao i prethodnih meseci, iz Vodovoda odgovaraju da su i dalje na skoro svim lokacijama i da se redovno pune vikendom. Ipak, kažu da ih je manje nego ranije, jer su dva rezervoara ukradena, a tri je neko oštetio i ne mogu da se koriste. U toku je tender za nabavku novih, a do tada apeluju da građani racionalno koriste postojeće i da ih ne lome i uništavaju.\nPojačana dezinfekcija javnih površina u Prokuplju\n08:24, 20. 11. 2020.\nRadnici prokupačkog preduzeća JKP Hammeum sprovode akciju dezinfekcije svih javnih površina u gradu, počev od Doma zdravlja, Bolnice, Doma za smeštaj starih lica, policije, pešačke zone. U ovom preduzeću kažu da su dve ekipe non stop na terenu i sa volonterima Crvenog krsta rade dezinfekciju prostora.\nPodela sredstva za dezinfekciju na 26 lokacija u Nišu\n13:13, 10. 7. 2020.\nRezervoari sa dezinfekcionim sredstvom na bazi hlora će do kraja dana biti postavljeni na 26 lokacija u Nišu, saopštili su iz Javnog komunalnog preduzeća Naissus. U Vodovodu kažu da je rastvor namenjen isključivo za dezinfekciju površina.\nKanisteri sa dezinfekcionim sredstvom prazni na nekim mestima, u Vodovodu kažu pune se periodično\n11:54, 9. 7. 2020.\nNakon što su tokom vanrednog stanja, a i nakon toga, ponedeljkom i četvrkom na više od 20 lokacija u Nišu građani mogli da preuzmu dezinfekciono sredstvo na bazi hlora, sada Nišlije kažu da su brojni rezervoari prazni već danima. Iz JKP Naissus, koje je zaduženo za ove cisterne, kažu da se interesovanje smanjilo, te da sada dopunjuju kanistere kada njihovi radnici posle redovnog obilaska utvrde da su prazni.\nGrađani se žale: Prešli kilometar da bi uzeli sredstvo za dezinfekciju, a ostali bez njega\n16:22, 15. 5. 2020.\nStanovnici koji žive na kraju Mokranjčeve ulice žale se da se njima najbliži mobilni rezervoar gde se može preuzeti sredstvo za dezinfekciju nalazi na više od kilometra udaljenosti - kod Svetinikolske crkve. Jedna građanka požalila se Južnim vestima da je ipak otišla tamo, ali rezervoara nije bilo, a u Javnom komunanom preduzeću Naissus rekli su da je problem bilo oštećenje, te da nemaju načina da ranije obaveste korisnike kada se ovakva situacija desi.\nU Nišu se nastavlja podela sredstava za dezinfekciju na bazi hlora\n11:17, 14. 5. 2020.\nJavno komunalno preduzeće Naissus nastavlja sa akcijom podele sredstva za dezinfekciju na bazi hlora svakog ponedeljka i četvrtka. Tako će i danas, 14. maja, natrijum hipohlorit moći da preuzmu na 25 lokacija u Nišu.\nU Nišu se podela sredstva za dezinfekciju nastavlja ponedeljkom i četvrtkom\n10:16, 7. 5. 2020.\nVanredno stanje je ukinuto, ali je i dalje potrebno pridržavati se mera u cilju sprečavanja širenja epidemije virusa korona, a među njima je i češća dezinfekcija domova. Zato u Javnom komunalnom preduzeću Naissus planiraju da nastave sa podelom sredstva za dezinfekciju i to ponedeljkom i četvrtkom, na 25 lokacija u Nišu.\nDezinfikovan uži centar Prokuplja, u akciji učestvovali i volonteri Crvenog krsta\n08:35, 6. 5. 2020.\nSve ulice i javne površine u užem centru Prokuplja potpuno su dezinfikovane rastvorom natrijum hipohlorida u akciji koju su zajedno realizovali volonetri Crvenog krsta i radnici JKP Hammeum.\nNiška kompanija napravila uređaj za beskontaktno merenje temperature i dezinfekciju ruku\n14:21, 5. 5. 2020.\nJedan od projekata koji bi trebalo da pomogne u suzbijanju širenja virusa korona je uređaj za beskontaktno merenje temperature i dezinfekciju ruku koji je u potpunosti izradila niška kompanija “Hola”. Uređaj je namenjen fabrikama, kompanijama, javnim institucijama, zdravstvenim centrima, klinikama i objektima od značaja i sa većim prometom posetilaca.\nU Surdulici ispred zgrade Opštine postavljen dezinfekcioni tunel\n10:40, 4. 5. 2020.\nIspred zgrade Opštine u Surdulici postavljen je tunel za dezinfekciju ljudi koji je baziran na alkoholu i u potpunosti uništava sve viruse, napisao je predsednik Skupštine opštine Surdulica Novica Tončev na svom Fejsbuku.\nPreuzimanje dezinfekcionog sredstva danas na 25 lokacija u Nišu\n09:39, 4. 5. 2020.\nMobilni rezervoari sa dezinfekcionim sredstvom na bazi hlora, natrijum hipohloritom, biće postavljeni danas na 25 mesta u Nišu, a građani će rastvor moći da preuzimaju od 11 do 16 sati, saopštili su iz JKP Naissus.


Karleusa kupila Avion Archives - Pogledajte!\nTag Archives: Karleusa kupila Avion\nNe žale pare… Fudbalska reprezentacija Srbije priprema se u Austriji za Svetsko prvenstvo u Rusiji. Jedan od najiskusnijih defanzivaca Orlova Duško Tošić rešio je pitanje novog kluba uoči Mondijala, pa mirne glave može da se sprema za sve ono što ga čeka u E grupi šampionata planete.\n– Jelena često nastupa po Evropi, pa će joj mnogo značiti da ne gubi vreme po aerodromima. Karleuša već neko vreme merka letelice, a brzo je uspela da nagovori Duška da se otvori i zbog novog milionskog ugovora – rekao je izvor lista HIT.\nKarleusa kupila Avion


In Store | Srbija | "Happy Honey" na tržištu SAD\n"Happy Honey" na tržištu SAD\nVisokokvalitetni med je prvi srpski prehrambeni proizvod koji će se naći u 276 prodavnica kalifornijskog lanca premijum proizvoda „Cost Plus World Market“...\nDarko Mandić, suosnivač i suvlasnik kompanije „Happy Honey“ se aktivno bavi inovacijama u sektorima hrane i tehnologije. Uvideo je priliku na tržištu i zajedno sa svojim timom plasirao je potpuno novi proizvod - sirovi med.\nZahvaljujući tradiciji ovog proizvoda, promociji vrhunskog kvaliteta, atraktivnim ukusima i modernom dizajnu pakovanja, ova kompanija je uspela da za manje od dve godine od osnivanja plasira svoje proizvode na 11 svetskih tržišta.\nKompanija „Happy Honey“ je prošlog leta nastupila na Summer Fancy Food Show-u u Njujorku, najvećem sajmu premijum hrane u severnoj Americi, uz podršku Asocijacije za promociju srpske hrane i USAID Projekta za konkurentnu privredu. Happy Honey je bio jedan od 17 izlagača iz Srbije na sajmu, i uspeo je da ostvari saradnju sa ovom kalifornijskom kompanijom.


FIAT Ulysse 2.2 JTD - B92.net\nSvi mi, a tu pre svega mislim na pripadnike muškog pola, koji infantilno uživamo u automobilima i diskusijama o njima, u jednom trenutku shvatiæemo da na izbor prilikom kupovine automobila utièe i nešto drugo osim hormonalnih nagona.\nPojaviæe se viša sila – žena i deca.\nsreda, 8.04.2009. | 09:21\nDetinjstvo je tada surovo prekinuto i mi poèinjemo da razmišljamo kao dosadni, odrasli i ozbiljni ljudi.\nPorodièni automobil dugo je koršæen kao osnovno prevozno sredstvo i to je bilo u redu sve dok se zbir èlanova porodice kretao u okvirima broja pet. Amerikanci su se za tu svrhu najèešæe opredeljivali za karavan (station wagon) vozilo. Za mnogoèlane porodice trebalo je izmisliti nešto novo. Tako je nastao minivan.\nI dok Amerikance možemo videti u holivudskim ostvarenjima kako krstare svojim autoputevima, najbolji primer iz prve ruke jesu turski gastarbajteri. Ovi neustrašivi vozaèi uspevaju da u jednom cugu, u minivanovima prevale za nas nezamislive razdaljine – od Ingloštata pa sve do Izmira. Pri èemu broj putnika daleko prevazilazi onaj preciziran u saobraæajnoj dozvoli, a masa ukrcane robe dozvoljenu nosivost.\nNažalost, cigla na gasu i san za volanom èesto uzimaju svoju krvavu putarinu.\nFIAT Ulysse, kao i njegova braæa blizanci Citroen C8, Peugeot 807 i Lancia Phedra, vodi poreklo od oca modernih evropskih minivanova ili MPV-a (multi-purpose vehicle)– Reanault Espace-a.\nAko ste gledali neku od epizoda kod nas veoma popularne španske serije Seranovi, sigurno ste zapazili da se ova èuvena porodica vozi u jednom zelenom minivanu – upravo to je Espace poslednje generacije. Dijego Serano u njemu može da odveze na veèeru svoju ženu i njihovo petoro dece, a možda bude mesta i za posloviènu taštu.\nKada se prvi Renault Espace pojavio na tržištu 1984. godine, nije mu predviðana sjajna buduænost. Bio je prilièno neobièan automobil za to vreme - prevelik, sa puno staklenih površina i izrazito zakošenim prednjim vetrobranom na koji se nastavljao spušteni “nos“.\nIpak, prodaja je krenula i Renault je sa dve generacije ovog modela prokrèio put ostalim proizvoðaèima u segmentu.\nDeceniju kasnije na veæ pripremljen teren stiže prvi FIAT Ulysse, koji po izgledu veoma podseæa na Espace, uz jednu bitnu novinu – dizajneri uvode klizna zadnja vrata. Druga generacija Ulysse-ja izašla je 2002. godine i zadržala je ovaj detalj kao praktièno rešenje.\nIako minivanovi nisu u vrhu ponude i potražnje polovnih vozila i svakako nisu predmet želje proseènog vozaèa, smatrao sam da svojim karakteristikama i specifiènošæu zaslužiju da se predstave na ovim stranama.\nUlysse pre svega impresionira svojim volumenom – zaista, ogroman je u svim dimenzijama. Zbog toga zahteva period adaptacije u vožnji. Naroèitu pažnju treba obratiti na dužinu Ulysse-ja koja iznosi 4730mm, što u potrazi za slobodnim parking mestom u gradu može predstavljati problem.\nAko procenite da ste takvo mesto našli, moraæete biti veoma pažljivi u manevrisanju u rikverc vožnji. Sigurno je da bi posao olakšali parking senzori - nažalost u ovom primerku nije ih bilo.\nKada sam ušao u automobil i seo na vozaèko sedište imao sam utisak da sam za kormilom omanje jahte ili glisera. To mi je sugerisao pogled na neobiènu instrument tablu i veliko, jako zakošeno vetrobransko staklo.\nKada sam potražio ruènu koènicu izmeðu suvozaèevog i svog sedišta, ona nije bila tamo, zapravo tamo nije bilo nièeg osim ravnog poda. Instiktivno sam pogledao sa leve strane i ugledao je tesno pripijenu uz svoje sedište.\nS obzirom da sam desnoruk, pomislio sam – ništa od polaska pod ruènom na strmim zvezdarskim ulicama, moraæe da radi vaga.\nNešto kasnije ipak sam probao i video da nije tako teško kao što sam mislio – nekako sam zavukao levu ruku, uspeo da spustim ruèicu i sinhronizovano pokrenem automobil na jednom usponu, ali i dalje smatram da je konvencionalni položaj ruène koènice bolje rešenje.\nInaèe, neposredno pored ruène koènice, sakrivena plastiènim poklopcem krije se poluga pomoæu koje se otvara hauba – uporno sam je tražio na uobièajnom mestu, levo ispod volana.\nPoložaj ruèice manuelnog šestostepenog menjaèa nije me iznenadio – bilo je logièno što je pomerena bliže upravljaèu, na centralnoj konzoli.\nKada sam podesio volan i sedište po svojim merilima, menjaè mi je bio na dohvat ruke. U toku testa bio je malo neprecizan u višim stepenima prenosa, ali sam se vremenom na to navikao.\nIpak, najneobiènija stvar u Ulysse-ju je instrument tabla. Dizajnerska zamisao njenog èudnog oblika uslovila je izmeštanje pokazivaèa brzine kretanja, obrtaja motora i nivoa goriva u rezervoaru na centralnu poziciju izmeðu vozaèa i suvozaèa.\nEkran putnog raèunara nalazi se neposredno ispod. Sijalice za razlièita upozorenja kao i signalne lampice ostale su smeštene na malom displeju iza volana. Bilo bi funkcionalnije da su svi ovi elementi grupisani na jednom mestu, a ne ovako raštrkani – ali ovde je prevagnuo dizajn.\nPutni kompjuter u ovom modelu skromnih je moguænosti – najviše æete ga koristiti za informacije o trenutnoj i proseènoj potrošnji goriva, preðenoj distanci i sliènim statistièkim podacima.\nOno što je uspešno rešeno, to je obilje kaseta i pretinaca koji su veoma dobro uklopljeni i sakriveni na gornjoj površini instrument table ali i u centralnoj konzoli, ispod volana i ispred suvozaèa.\nSvideo mi se i položaj dugmeta za centralno zakljuèavanje – nalazi se izolovan, neposredno iznad unutrašnjeg retrovizora, lako je dostupan i kada ga jednom locirate, uvek æete brzo moæi da ga pritisnete, a da pri tom ne lutate pogledom po instrument tabli.\nPored ovog dugmeta, inteligentno spakovano u tapacirung krova, nalazi se sklopivo parabolièno ogledalo pomoæu kojeg æete moæi da zavirite u svaki kutak unutrašnjosti automobila i proverite šta vam rade deca na zadnjim sedištima.\nSedišta u kabini Ulysse-ja konstruisana su kao zasebne jedinice i smeštena su u tri reda po sistemu 2-3-2. Prva dva sedišta su veoma udobna sa dovoljno prostora izmeðu njih. U srednjem redu stvari se malo komplikuju ubacivanjem treæeg sedišta – svako od tri putnika imaæe svoje mesto, ali æe se odrasli putnici dodirivati ramenima. Mesta za noge i dalje ima dovoljno, a pristup sedištima je odlièan zahvaljujuæi kliznim vratima.\nNajteže æe biti onima koji æe morati da se smeste u poslednji red. Najpre, biæe potrebno da izvedu malu akrobaciju da bi se provukli na svoja mesta, a tamo æe ih èekati manje prostora za noge i klaustrofobièna atmosfera – neæe moæi da izaðu na sopstvena vrata, niti da otvore prozore (ponuðena im je samo leptir opcija). Ukratko, ne biste poželeli da se vozite u poslednjem redu u Ulysse-ju.\nU celoj ovoj prièi treba imati u vidu da su minivan vozila nastala uz kompromis – maksimalan razuman broj putnika u ogranièenom prostoru. To znaèi da sa sedam putnika gotovo da i nemate mesta za stvari – što nije èudno jer dvoje na poslednjoj klupi sede upravo u gepeku.\nRešenje je naravno u krovnom prtljažniku, što u ovom sluèaju predstavlja dodatnu investiciju od nekoliko stotina evra, s obzirom da automobil sa testa nije imao ni krovne nosaèe. Ili, ako vozite samo petoro putnika, ukloniæete poslednji red sedišta i dobiti sasvim dovoljno prostora.\nIz perspektive vozaèa upravljanje Ulysse-jem fin je ugoðaj – automobil je viši od veæine putnièkih vozila, a niži od terenaca. Za upravljaèem se oseæate moæno i dostojanstveno. Preglednost je sasvim korektna, spoljni retrovizori dovoljno veliki – smatram da bi svi automobili trebalo da imaju retrovizore ove velièine. Zamerka ide na raèun unutrašnjeg koji jedva da pokriva zadnje vetrobransko staklo.\nOnima koji se voze u ovom automobilu na dužim putovanjima FIAT je obezbedio izvesne pogodnosti – svako ima svoju lampicu za èitanje, a putnicima u sva tri reda omoguæeno je odlaganje raznih sitnica, flaša i konzervi u pretince u vratima.\nUlysse sa testa opremljen je automatskom klimom, kojoj je zbog velike zapremine vozila potrebno duže vreme da bi postigla željenu temperaturu. Klimatizovani vazduh se sprovodi do svih putnika kroz kanale koji se nalaze u vratima tako da je unutrašnjost automobila ravnomerno rashlaðena. Komande klima ureðaja su funkcionalne, uprkos neobiènom dizajnu.\nJedina zamerka je njihov položaj - smeštene su sa desne strane ruèice menjaèa, što ih èini pristupaènijim suvozaèu nego vozaèu.\nOvog Ulysseja pokreæe 2.2 litarski turbo-dizel motor, koji baš i ne lièi na dizelaša – tih je i miran u radu. Verovatno je na to uticala i odlièna zvuèna izolacija kabine što veoma prija, naroèito u vožnji izvan grada. Vozio sam ga Ibarskom magistralom na trasi dugoj 300km i po povratku u Beograd uopšte nisam oseæao zamor koji bi bio uzrokovan bukom.\nNa otvorenom putu Ulysse pokazuje svoju superiornost, ali samo ako se papuèica za gas stisne malo jaèe i dizel motor natera preko 2500 obrtaja. Uz pravovremenu promenu stepena prenosa može se voziti kao i svaki drugi automobil – startno i dinamièno, kako po ravnom putu tako i na usponima. Ove moguænosti proverio sam na prevoju na planini Rudnik, ali i po avalskim krivinama koje sam bez problema savlaðivao u treæoj ili èetvrtoj brzini. Naravno, takva vožnja æe se odraziti na poveæanu potrošnju goriva, ali povremeno æete osetiti neodoljivu želju da isprobate onu rezervu snage koju motor poseduje i koja je dovoljna da na vrh Rudnika iz smera Beograda izaðete šestim stepenom prenosa.\nNa pravim deonicama Ulysse prosto klizi , dok kroz krivine prolazi gotovo bez naginjanja. Zbog dužine meðuosovinskog rastojanja i velikog obima toèkova ne oseæa neravnine, nabore asfalta i slièna iznenaðenja na srpskim putevima.\nUz maksimalnu racionalizaciju (minimalna preticanja, najviši moguæi stepen prenosa i poštovanje ogranièenja brzine) uspeo sam da postignem prosek od 6.3 l/100km, na otvorenom putu.\nZa automobil težak 1.8 tona to je odlièan rezultat. Meðutim, svaka malo aktivnija vožnja uz veæi broj putnika podiæiæe potrošnju za najmanje 1-2 litra. Brojka od 10.2 l u gradskoj sredini gde je prostor za uštede znatno manji i nije tako loša - uz ogradu da je testiranje po beogradskim ulicama bilo tokom vikenda, kada saobraæajne gužve nisu velike.\nSvaki putnièki automobil ove težine i nosivosti (maksimalno dozvoljeno optereæenje 2505kg) mora imati ugraðene napredne sisteme aktivne bezbednosti. Ulysse pored ABS-a ima i EBD – elektronski sistem za raspodelu sile koèenja i ESP – program elektronske stabilnosti, što se na testu i pokazalo – zaustavljao se brzo i bez zanošenja.\nAuto sa testa imao je paket opreme koji je ukljuèivao vazdušne jastuke za vozaèa i suvozaèa spreda i sa strane (2+2), dok su drugi i treæi putnièki red bili opremljeni airbag zavesama.\nUlysse, kao i mnogi savremeni automobili ima fabrièki ugraðen zvuèni sistem. U ovom sluèaju to je CD/radio kombinacija sa osam zvuènika, po dva u instrument tabli i prednjim vratima, a èetiri pozadi – od kojih su dva smeštena u zadnje stubove vozila. Svi zajedno stvaraju oseæaj prostora i pristojan zvuèni ugoðaj.\nNi ovaj FIAT-ov automobil nije izneverio reputaciju svog proizvoðaèa kada su sitni “bagovi“ u pitanju. Pokazivaè nivoa goriva u rezervoaru lagao je i za preko 10 litara u toku èitave polovine testa, a uporni pokušaji da se svojeglava sijalica u desnom faru natera da radi u kontinuitetu, ostali su bez uspeha – svetlo bi proradilo samo ako se hauba podigne pa zatim zalupi.\nUlysse sam imao manje od nedelju dana, ali sam se za to vreme potpuno adaptirao na njega. Odgovarao mi je položaj za upravljaèem i komfor koji mi je pružao. Smetala mi je nešto veæa potrošnja i spoljni gabariti – kretanje i parkiranje u našim javnim garažama posebna je prièa. Kada se sve sabere i oduzme, mogu da kažem da sam ipak uživao vozeæi ga.\nAko se neko odluèi da kupi ovaj tip vozila, cena primerka sa testa je 11000 evra. U nijanse koje mogu prevagnuti kod Ulysse-ja u odnosu na neki drugi minivan treba ubrojati njegov privlaèan spoljni izgled i funkcionalna klizna vrata.\nNapomena: Vozilo je testirano poèetkom 2009, kada je ovaj tekst i objavljen, tako da njegova cena datira iz tog perioda.


Naslovna Ključne riječi Nina stojanović\nKljučna riječ: nina stojanović\nWTA lista: Aleksandra Krunić najbolja od svih teniserki iz Srbije\nM.B. - 21/03/22 10:34 0\nI ove nedelje tenisrke iz Srbije napravile skok na WTA listi!\nM.B. - 14/02/22 19:27 0\nAO: Milojević i Stojanović odlični u prvo kolo kvalifikacija, Krunić poražena\nM.B. - 10/01/22 12:32 1\nWTA lista: Srpkinje pale, a tron ostao netaknut!\nM.B. - 27/12/21 14:05 2\nStojanovićeva poražena u Limožu!\nM.B. - 17/12/21 11:39 0\nWTA lista: Stojanovićeva jedina zabilježila skok\nM.B. - 13/12/21 23:54 2\nWTA lista: Srpkinje opet napredovale ovog ponedeljka!\nM.B. - 6/12/21 19:48 0\nM.B. - 20/09/21 13:43 2\nNina Stojanović: ”Kažem da sam zadovoljna zato što samo ja znam...\nM.B. - 31/08/21 18:51 1\nUS Open: Krajinović, Kecmanović, Stojanović zaustavljeni na startu turnira!\nM.B. - 31/08/21 11:08 5


Srbija, Grčka, Bugarska i Rumunija žele EP 2028 ili SP 2030\nFudbal Autor:FoNet23. nov. 201823:03 > 23:08\nMinistri sporta Srbije, Grčke, Bugarske i Rumunije potvrdili zajedničku kandidaturu za organizaciju Evropskog prvenstva 2028 i Svetskog prvenstva u fudbalu 2030, saopštilo je večeras Ministarstvo omladine i sporta Srbije.\nNa sastanku ministara Srbije Vanje Udovičića, Bugarske Krasena Kraleva, Rumunije Konstantina Bogdana Mateia i zamenika ministra kulture i sporta Grčke Jorgosa Vasileiadisa zvanično je potvrđeno da će ove četiri države podneti zajedničku kandidaturu za organizaciju Evropskog prvenstva u fudbalu 2028. i Svetskog prvenstva u fudbalu 2030. godine.\nZvaničnici su istakli da je ova inicijativa potvrda izuzetno razvijenih i sadržajnih odnosa njihovih država, i da će eventualno donošenje odluke da se jedno od ovih prvenstava održi u zemljama Balkana višestruko pozitivno uticati na druge važne oblasti poput infrastrukture, turizma, ekonomije, kulture i tehnološkog razvoja zemalja – kandidata.\nMi u ovaj zajednički projekat ulazimo ponosni na našu saradnju, prijateljstvo, istorijske veze, kulturu, sportsku tradiciju i uspehe – sa željom da na Evropskoj i svetskoj pozornici u bliskoj budućnosti afirmišemo naše države i region u smislu najviših vrednosti sporta i sposobnosti da priredimo domaćinstvo ovim eminentnim takmičenjima, izjavio je Vanja Udovičić, navodi se u saopštenju.\nSigurni smo da će ova inicijativa stvoriti još mostova prijateljstva i saradnje između naših naroda, i da ćemo se zajedno radovati od 2024. godine – kada se bude donosila odluka o ovom projektu, dodao je on.\nUz razmatranje organizacije Evropskog i Svetskog prvenstva u fudbalu, ministri su istakli da bi ovaj model saradnje u budućnosti mogao biti primenjen i na druge manifestacije iz oblasti sporta i projekte posvećene omladini njihovih zemalja.\nevropsko prvenstvo u fudbaluSvetsko prvenstvo u fudbaluVanja Udovičić


Super Rugby je profesionalna muška rugby union liga koju organizuje SANZAAR i u kojoj učestvuje 15 ekipa iz pet zemalja: Argentine, Australije, Japana, Južnoafričke Republike i Novog Zelanda. Prva sezona odigrana je 1996. pod nazivom Super 12, godinu dana nakon što je sport profesionalizovan. Od 2006. do 2010. liga je imala 14 ekipa i zvala se Super 14. Takmičenjem dominiraju novozelandski timovi koji su osvojili 17 titula u 24 godine, od čega Crusadersi 10.\nGrb takmičenja od 2011.\n1996. kao Super 12\nCrusaders (10. titula)\nCrusaders (10 titula)\n1 Organizacija i format\n1.2 Format takmičenja\n2.2.3 Super Rugby: 15 ekipa (2011–2015)\n3 Sadašnje franšize\n4.1 Nastupi u finalima po ekipama\n4.2 Nastupi u finalima po državama\n4.3 Osvajači konferencija\n5.1 Klupski rekordi\n5.1.2 Sezona i niz\n5.2 Igrački rekordi\n6 Domaća takmičenja\n7 Televizijski prijenosi\nOrganizacija i formatUredi\nGlavni članak: SANZAAR\nSANZAAR je tijelo formirano 1996. koje organizuje Super Rugby. Članovi SANZAAR-a su rugby savezi Argentine, Australije, Južnoafričke Republike i Novog Zelanda. SANZAAR organizuje i Kup četiri nacije u kojem igraju reprezentacije zemalja članica. Kup četiri nacije igra se poslije završetka sezone Super Rugby lige, a prije ulaska Argentine zvao se Kup tri nacije.\nWestern Force (u plavom) protiv Waratahsa (u bijelom).\nPrije 2011, Super Rugby se igrao u Bergerovom sistemu, tako da je ekipa u sezoni imala šest ili sedam domaćih i šest ili sedam gostujućih utakmica. Pobjednik je dobijao po četiri boda, dok su u slučaju neriješene utakmice obje ekipe dobijale po dva boda. Ekipe koje su ostvarile četiri ili više polaganja kao i one koje su izgubile sa razlikom manjom od sedam poena dobijale su bonus bod. Pravilo bodovanja u vezi polaganja promijenilo se 2016, tako da ekipa danas bonus bod dobija kada ostvari tri polaganja više od protivnika. Vodeće četiri ekipe na kraju regularne sezone plasirale su se u polufinale, gdje je četvrtoplasirana ekipa gostovala prvoplasiranoj, a trećeplasirana drugoplasiranoj. Pobjednici polufinala igrali su finale na stadionu ekipe koja je bila bolje plasirana u regularnom dijelu sezone. 91 utakmica regularne sezone igrala se preko 14 vikenda, s tim da je svaka ekipa imala pauzu tokom jednog kola.\nFormat se promijenio 2011. uvođenjem konferencija. Svaka ekipa igrala je jednom kod kuće i jednom u gostima protiv rivala iz iste konferencije, a po jednu utakmicu sa četiri od pet ekipa iz drugih konferencija. Format doigravanja također se promijenio; u doigravanju je igralo šest ekipa, tri prvaka konferencija i tri sljedeće ekipe sa najviše bodova, nebitno iz koje konferencije. Četiri lošije rangirane ekipe potom su igrale utakmicu za plasman u polufinale.\nFormat se ponovo promijenio za sezone 2016. i 2017, ulaskom tri ekipe iz Argentine, Japana i Južnoafričke Republike u ligu. Formirane su četiri konferencije, od toga dvije Afričke. U doigravanju je igralo osam ekipa, a domaćini su bili pobjednici konferencija.\nOd sezone 2018, izbacivanjem jedne australijske i dviju južnoafričkih ekipa, postoje tri konferencije.\nPrije 1996, na području južne hemisfere igralo se više međunarodnih rugby union takmičenja u kojima su učestvovale regionalne i provincijske ekipe, od kojih je najranije bilo Južnopacifički šampionat koji se igrao od 1986. do 1990.\nPrvak Super 6 lige 1992.\nNakon gašenja Južnopacifičkog šampionata 1990, takmičenje je pokrenuto dvije godine kasnije pod nazivom Super 6. U takmičenju su igrale tri novozelandske provincijske ekipe (Auckland, Canterbury i Wellington), dvije australijske državne ekipe (Novi Južni Vels i Queensland) i reprezentacija Fidžija.\nPrvaci Super 10 lige 1993. – 1995.\nGlavni članak: Super 10\nTakmičenje je prošireno na 10 ekipa 1993, uglavnom ulaskom južnoafričkih ekipa nakon ukidanja apartheida. U prvoj sezoni takmičenja igrale su četiri ekipe iz Novog Zelanda (Auckland, North Harbour, Otago i Waikato), tri iz Južnoafričke Republike (Natal, Transvaal i Sjeverni Transvaal), dvije iz Australije (Novi Južni Vels i Queensland) i Zapadna Samoa.\nSuper 12 (1995–2005)Uredi\nRugby union profesionalizovan je u augustu 1995. Nakon uspjeha Svjetskog prvenstva 1995, rugby savezi Australije, Južnoafričke Republike i Novog Zelanda formirali su SANZAR da organizuje godišnje ligaško takmičenje i Kup tri nacije. Bitan razlog nastanka Super 12 lige bila je prijetnja rugby unionu od rasta popularnosti rugbyja 13. Savezi su 10-godišnji ugovor o ekskluzivnim televizijskim pravima vrijedan 555 miliona $ potpisali sa News Corpom, čime su dobili finansijsku podršku za novonastalo takmičenje.\nInauguralna sezona takmičenja odigrana je 1996, a takmičilo se pet novozelandskih, četiri južnoafrička i tri australijska tima. Dominacija novozelandskih ekipa započela je već prve sezone kada su u finalu odigranom u Aucklandu Bluesi pobijedili južnoafričke Sharkse 45–21. Bluesi su i naredne sezone osvojili takmičenje pobjedivši australijske Brumbiese u finalu rezultatom 23–7.\nBluesi su se 1998. uspjeli plasirati u treće uzastopno finale, ali su izgubili od Canterbury Crusadersa 20–13 čime je započela trogodišnja dominacija Crusadersa koji su u finalima 1999. i 2000. pobijedili Otago Highlanderse i Brumbiese. 2001. je bila prva sezona u kojoj se nijedna novozelandska ekipa nije plasirala u finale; ligu su osvojili Brumbiesi savladavši u finalu Sharkse sa ubjedljivih 36–6.\nCrusadersi su 2002. osvojili titulu pobjedivši svih 13 utakmica kojih su igrali te sezone, a naredne sezone su u finalu poraženi od Bluesa. Nakon što su 2004. u finalu odigranom u Canberri poraženi od Brumbiesa 47–38, Crusadersi su 2005. ponovo osvojili titulu pobjedivši New South Wales Waratahse, koji su igrali svoje prvo finale. Ovo je bila zadnja sezona u kojoj je igralo 12 ekipa.\nOd ranih 2000-ih, Australija i Južnoafrička Republika zagovarale su ulazak u ligu po još jedne ekipe iz tih država. Bilo je spekulacija i o ulasku neke od južnopacifičkih ostrvskih nacija, poput Fidžija ili kombinovanog tima koji bi predstavljao Fidži, Samou i Tongu, ili neke argentinske ekipe. Početkom 2000-ih novozelandske ekipe izbacile su nazive provincija iz svojih imena, pa su naprimjer Canterbury Crusadersi postali samo Crusadersi.\nSuper 14 (2006–2010)Uredi\nSANZAR je u decembru 2004. sklopio novi petogodišnji ugovor o televizijskim pravima za Kup tri nacije i Super Rugby za period od 2006. do 2010. sa News Corpom (za Ujedinjeno Kraljevstvo, Australiju i Novi Zeland) i SuperSportom (za Južnoafričku Republiku). Ugovor je bio vrijedan 323 miliona $, što je predstavljalo godišnje povećanje od 16% u odnosu na prethodni ugovor. Ugovorom je dogovorena i ekspanzija lige za dvije ekipe, po jedne iz Australije i Južnoafričke Republike.\nCatsi (danas Lionsi) protiv Sharksa 2006.\nNovi australijski tim u takmičenju postao je Western Force, dok je ulazak novog južnoafričkog tima doveo do značajne kontroverze. Prije početka sezone 2006, potvrđeno je da će novi južnoafrički tim biti Cheetahsi. Za sezonu 2007, Southern Spearsi iz Port Elizabetha trebali su zamijeniti najlošije rangirani južnoafrički tim iz prethodne sezone. Međutim, postojeće južnoafričke franšize protivile su se tom planu kojeg je podržavao kontroverzni predsjednik južnoafričkog Saveza, Brian van Rooyen. Nakon otkrića finansijskih neregularnosti u Spearsima, Savez je objavio da tim neće ući u Super 14 ligu. Presuda Visokog suda Južnoafričke Republike utvrdila je da Spearsi imaju validan ugovor za učešće u Super 14 ligi i Currie kupu, ali je u novembru 2006. postignut dogovor kojim Spearsi ne ulaze u Super 14 ligu, ali nastavljaju postojati kao franšiza.\nSANZAR je 2006. odbio prijedlog da se liga podijeli na dvije divizije sa po sedam ekipa. Nove franšize imale su lošu sezonu, s obzirom da su Cheetahsi pobijedili pet, a Western Force svega jednu utakmicu završivši posljednji na tabeli. U finalu su Crusadersi pobijedili Hurricanese 19–12.\nTokom sezone 2007, reprezentativci Novog Zelanda propustili su prvih sedam kola kao dio priprema za Svjetsko prvenstvo. Na kraju sezone, po prvi put od 1998. nijedna australijska ekipa nije se plasirala u polufinale. Iste godine u Durbanu je odigrano prvo južnoafričko finale između Sharksa i gostujućih Bullsa, koji su pobijedili 20–19.\nU periodu dok je takmičenje bilo poznato kao Super 14, svega dvije ekipe uspjele su ga osvojiti. Crusadersi su prvaci bili 2006. i 2008, a Bullsi 2007, 2009. i 2010.\nSuper Rugby: 15 ekipa (2011–2015)Uredi\nSANZAR je 2009. predstavio model za proširenu sezonu koji je na snagu stupio od sezone 2011. Ovom promjenom formata uspostavljene su tri konferencije. Rivali iz iste konferencije igrali bi dvije utakmice (kod kuće i u gostima) jedni protiv drugih, dok bi sa 10 drugih ekipa odigrali samo jednu utakmicu.\nDogovorena su četiri kompromisa kako bi se zadovoljile želje saveza:\nsvaka ekipa igrala bi sa četiri od pet protivnika iz drugih dviju konferencija, što bi smanjilo broj utakmica regularne sezone sa 18 na 16. Sezona bi počela u kasnom februaru, čime se donekle izašlo u susret željama Novozelandskog i Australijskog saveza koji su željeli da početak sezone bude u martu.\nu junu je uspostavljena trosedmična pauza zbog međunarodnih utakmica na zahtjev Južnoafričkog saveza.\nsezona bi se završila početkom augusta, kako se ne bi poklapala sa novozelandskim i južnoafričkim domaćim takmičenjima.\nu doigravanje bi se plasirali osvajači konferencija i tri ostala najbolje plasirana tima, nebitno iz koje konferencije.\nIste godine saopćeno je i da će Australija 2011. dobiti petu ekipu u ligi, Rebelse iz Melbournea. Druga opcija za proširenje bili su južnoafrički Southern Kingsi.\nLokacija Super Rugby ekipa u Argentini.\nLokacija Super Rugby ekipa u Australiji.\nLokacija Super Rugby ekipa u Japanu.\nLokacija Super Rugby ekipa u Južnoafričkoj Republici.\nLokacija Super Rugby ekipa na Novom Zelandu.\nBrumbies Canberra Stadion Canberra 25.011 1996.\nRebels Melbourne AAMI Park 30.050 2011.\nReds Brisbane Stadion Suncorp 52.500 1996.\nTokio Rugby stadion Chichibunomiya 27.188 2016.\nWaratahs Sydney Sydney Cricket Ground 44.000 1996.\nBulls Pretoria Stadion "Loftus Versfeld" 51.762 1996.\nBuenos Aires Stadion "José Amalfitani" 49.540 2016.\nLions Johannesburg Emirates Airline Park 62.567 1996.\nSharks Durban Stadion Kings Park 52.000 1996.\nStormers Cape Town Stadion Newlands 51.900 1996.\nBlues Auckland Eden Park 50.000 1996.\nChiefs Hamilton Stadion Waikato 25.800 1996.\nCrusaders Christchurch Rugby League Park 18.600 1996.\nHighlanders Dunedin Stadion Forsyth Barr 30.748 1996.\nHurricanes Wellington Stadion Westpac 34.500 1996.\nGlavni članak: Spisak prvaka Super Rugby lige\nNastupi u finalima po ekipamaUredi\nCrusaders 10 4 1998, 1999, 2000, 2002, 2003, 2004, 2005, 2006, 2008, 2011, 2014, 2017, 2018, 2019.\nBrumbies 2 4 1997, 2000, 2001, 2002, 2004, 2013.\nBlues 3 1 1996, 1997, 1998, 2003.\nSharks 0 4 1996, 2001, 2007, 2012.\nBulls 3 0 2007, 2009, 2010.\nChiefs 2 1 2009, 2012, 2013.\nWaratahs 1 2 2005, 2008, 2014.\nHurricanes 1 2 2006, 2015, 2016.\nLions 0 3 2016, 2017, 2018.\nHighlanders 1 1 1999, 2015.\nReds 1 0 2011.\nStormers 0 1 2010.\nJaguares 0 1 2019.\nNastupi u finalima po državamaUredi\nNovi Zeland 26 17 9\nJužnoafrička Republika 11 3 8\nAustralija 10 4 6\nOd 2011, ekipe iz Australije, Južnoafričke Republike i Novog Zelanda igraju u tri konferencije. Osvajač konferencije u doigravanju ima prednost domaćeg terena. Od sezone 2018, Sunwolvesi iz Japana igraju u Australijskoj, a Jaguaresi iz Argentine u Južnoafričkoj konferenciji.\nReds Stormers Crusaders\nReds Stormers Chiefs\nBrumbies Bulls Chiefs\nWaratahs Sharks Crusaders\nWaratahs Stormers Hurricanes\nWaratahs Lions Crusaders\nBrumbies Jaguares Crusaders\nGlavni članak: Spisak rekorda Super Rugby lige\nNajveći broj poena: 96 poena – Crusadersi u pobjedi 96–19 nad Waratahsima (2002)\nNajmanji broj poena: 0 poena – Hurricanesi u porazu od Redsa 0–11 (1999), Bullsi u porazu od Brumbiesa 0–15 (1999), Bullsi u porazu od Sharksa 0–29 (1999), Catsi u porazu od Brumbiesa 0–64 (2000), Bullsi u porazu od Highlandersa 0–23 (2005), Brumbiesi u porazu od Bluesa 0–17 (2006), Redsi u porazu od Brumbiesa 0–36 (2007), Western Force u porazu od Crusadersa 0–53 (2008), Stormersi u porazu od Crusadersa 0–22 (2009), Crusadersi u porazu od Highlandersa 0–6 (2009), Highlandersi u porazu od Stormersa 0–33 (2011), Rebelsi u porazu od Waratahsa 0–43 (2011), Bullsi u porazu od Crusadersa 0–27 (2011), Redsi u porazu od Brumbiesa 0–29 (2015), Kingsi u porazu od Sharksa 0–53 (2016), Sharksi u porazu od Hurricanesa 0–41 (2016), Highlandersi u porazu od Crusadersa 0–17 (2017), Waratahsi u porazu od Lionsa 0–29 (2018), Sunwolvesi u porazu od Highlandersa 0–52 (2019), Sunwolvesi u porazu od Brumbiesa 0–33 (2019), Rebelsi u porazu od Crusadersa 0–66 (2019)\nNajveći ukupni broj poena: 137 poena – Pobjeda Chiefsa nad Lionsima 72–65 (2010)\nNajmanji ukupni broj poena: 6 poena – Pobjeda Highlandersa nad Crusadersima 6–0 (2009)\nNajveća razlika: 89 poena – Pobjeda Bullsa nad Redsima 92–3 (2007)\nNajveći broj poena u gostima: 83 poena – Pobjeda Hurricanesa nad Sunwolvesima 83–17 (2017)\nNajveći broj polaganja jedne ekipe: 14 – Crusadersi protiv Waratahsa (2002), Lionsi protiv Sunwolvesa (2017)\nNajveći broj polaganja obje ekipe: 18 – Lionsi protiv Chiefsa (2010).\nSezona i nizUredi\nNajviše uzastopnih pobjeda: 16 pobjeda – Crusaders (2018/19)\nNajviše uzastopnih poraza: 17 poraza – Lions (15. maj 2009. – 12. mart 2011)\nNajviše uzastopnih poraza tokom jedne sezone: 13 poraza – Lions (2010)\nNajviše polaganja tokom jedne sezone: 97 polaganja – Hurricanes (2017)\nNajmanje polaganja tokom jedne sezone: 13 polaganja – Lions (2007)\nNajviše pobjeda u regularnoj sezoni: 14 pobjeda – Stormers (2012), Hurricanes (2015), Crusaders (2017), Lions (2017)\nNajviše pobjeda u čitavoj sezoni: 17 pobjeda – Crusaders (2017)\nNajmanje pobjeda u sezoni: 0 pobjeda – Bulls (2002), Lions (2010)\nNajmanje poraza u sezoni: 0 poraza – Blues (1997), Crusaders (2002)\nNajviše uzastopnih pobjeda kod kuće: 26 pobjeda – Crusaders (2004–2006).\nPoeni: 1708 – Dan Carter, Crusaders\nPolaganja: 60 – Israel Folau, Waratahs\nPretvaranja: 185 – Dan Carter, Crusaders\nPenali: 202 – Andrew Mehrtens, Crusaders\nNajbrže polaganje: 8 sekundi – Bryan Habana, Stormers\nUzastopne utakmice: 104 – Caleb Ralph, Crusaders\nNajviše nastupa: 200 – Wyatt Crockett, Crusaders.\nPoeni: 263 – Morné Steyn, Bulls (2010)\nPolaganja: 16 – Ben Lam, Hurricanes (2018)\nPretvaranja: 52 – Elton Jantjies, Lions (2017)\nPenali: 51 – Morné Steyn, Bulls (2010)\nDrop golovi: 11 – Morné Steyn, Bulls (2009).\nPoeni: 50 – Gavin Lawless, Sharks\nPolaganja: 4 – Joeli Vidiri, Doug Howlett, Mils Muliaina i Rieko Ioane (Blues), Joe Roff (Brumbies), Sitiveni Sivitatu, Asaeli Tikoirotuma i Charlie Ngatai (Chiefs), Sean Maitland i Caleb Ralph (Crusaders), Ben Lam i Ngani Laumape (Hurricanes), Madosh Tambwe i Courtnall Skosan (Lions), Gavin Lawless i Stefan Terblanche (Sharks), Huw Jones (Stormers), Drew Mitchell (Waratahs)\nPretvaranja: 13 – Andrew Mehrtens, Crusaders\nPenali: 9 – Elton Jantjies, Lions\nDrop golovi: 4 – Morné Steyn, Bulls.\nSvaka od zemalja koja ima predstavnika u Super Rugby ligi ima i sopstvenu rugby ligu, iz koje se Super Rugby franšize snabdijevaju igračima.\nU Argentinskom prvenstvu takmiči se nekoliko provincijskih saveza. Postoji i Klupsko prvenstvo. U Australiji se od 2014. igra Nacionalni rugby šampionat, u kojem se takmiči nekoliko klubova iz bivšeg Australijskog rugby šampionata koji se igrao samo 2007. Japansko klupsko prvenstvo zove se Top liga. Južnoafrički Currie kup danas predstavlja treći rang takmičenja. Na Novom Zelandu igra se Mitre 10 kup.\nPrijenosi Super Rugbyja dostupni su u preko 40 zemalja. U Australiji, Fox Sports od 2016. prikazuje svaki meč uživo, dok Network Ten nedjeljom ujutru emituje reprizu jedne od utakmica australijskih ekipa (Match of the Round). Osim toga, Network Ten prikazuje i reprize utakmica svih australijskih ekipa u doigravanju. Utakmice u Južnoafričkoj Republici prikazuje SuperSport, a na Novom Zelandu Sky Sport.\nAustralija Fox Sports Australia\nAzija-Pacifik Setanta Sports Asia\nUjedinjeni Arapski Emirati OSN\nUjedinjeno Kraljevstvo Sky UK\nSjedinjene Američke Države ESPN3\nGifford, Phil (2004). The Passion: The Stories Behind 125 Years of Canterbury Rugby. Wilson Scott Publishing.\n^ a b "Super 12: The History". Planet Rugby. 24. 5. 2001. Arhivirano s originala, 24. 9. 2015. Pristupljeno 3. 7. 2019.\n^ "2007 Super 14 Fixtures". super14.com. Arhivirano s originala, 30. 9. 2008. Pristupljeno 3. 7. 2019.\n^ a b "More for players in new SANZAR deal". worldcupweb.com.\n^ "Getting the balance in Super 14". The New Zealand Herald. 22. 11. 2006.\n^ "Melbourne granted Super licence". Fox Sports. 12. 11. 2009.\nCommons ima datoteke na temu: Super Rugby\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Super_Rugby&oldid=3227951"


Nemam uvek ideju za naslov – Jelena Pešić\nNemam uvek ideju za naslov\nPublished on 13 januara, 2021 autor: ljubicanstvena\nHtela sam da pišem o tome koliko me frustrira nezaobilazan novogodišnji momenat ispaljivanja pirotehničkih da oprostite sranja, ali Cyber Bosanka je već napisala savršeni tekst o tome, tako da evo izvolite.\nDalje, šta dalje? Srećni Vam praznici, čestitam Vam sve u jednom. Srećno! Još srpsku i kinesku da dočekamo pa možemo da nastavimo sa svakodnevnim aktivnostima. Oh wait…\nŠalim se, verujem da nam je svima prijalo ovo standardno praznično prežderavanje, jer kad smo siti, mozak se spusti u stomak, pa malo iskulira od overthinka. Dakle, kad se posti – prebranac, riba, pita bundevara, suve paprike, suvo voće, posni kolači, krompir salata itd… Mada, mišljenja sam da je pravi pravcati post – na vodi i to bukvalno, da se pije samo voda, a ne hrana koja je spremljena na vodi, odnosno kuvana ili dinstana. A kad se mrsi – supa, prase, jagnje, ruska salata, sarma, gibanica, torta itd… Navela sam Vam samo otprilike ono što sam ja lično krkala, možete misliti… Nema veze, mogu sebi da oprostim, to traje otprilike samo nedelju dana, pa mogu valjda i ja da dam sebi malo oduška. Joj da, još kad na to sve dodaš pivce za živce… Milina.\nNe znam kako ću dalje kad završim sa varenjem i kad se mozak vrati na standardni overthink, mogla bih da se vratim ovde, malo da se družimo, nismo dugo. Vi ste mi jedino ostali, s obzirom da sam sa FB-om sad na – pa, pa vidimo se juče a sa Instagramom držim distancu, jer mi ne daje mogućnost da ga obrišem zauvek već samo privremeno da ga deaktiviram.\nNego, kako ste? I je l smete da priznate kako ste? Ako ne meni, bar sebi, to je dovoljno.\nPao je prvi sneg ove sezone u Beogradu pre neki dan, iskreno sam se obradovala i uživala u krupnim pahuljama koje su lagano i nežno padale a pod nogama proizvodile omiljeni osećaj i zvuk krckanja. Umiruje. Beograd je prazan posle 20h, kad se zatvore restorani, kafići, tržni centri. Znači, život posle 20h staje. Ljudima se ne šeta. Viđam samo one koji su „primorani“ da izađu da prošetaju psa. U 22h je mirno, kao nekada u 3 ujutru. Stvarno da ne poveruješ. Možda sede kod kuće, gledaju filmove, serije, možda razgovaraju. Možda se okupljaju kod kuće i prave privatne žurke. Verujem da tinejdžerima a i malo starijim koji su i dalje zainteresovani za žurke, sve ovo prilično teško pada. Iskreno, da imam sada u ovom trenutku dvadeset godina, ne znam kako bih. To su godine „ludih žurki i ludih zezanja“.\nToliko za sada, vidimo se uskoro, možda mi se jave neke ideje, s obzirom na to da se osećam blokirano a imam veliku želju da Vam se javim. Ljubim ve!\nCategories Spontane misli•Tags Beograd, Dnevnik, nova godina, praznici, prezderavanje., sneg, Spontane misli, utisak\nPrethodno JAvna ličnost\nSledeće Siromašni skupo plaćaju jeftinu robu\n15 thoughts on “Nemam uvek ideju za naslov”\n13 januara, 2021 u 9:47 pm\n14 januara, 2021 u 11:44 am\n14 januara, 2021 u 1:18 pm\nTo! Pivce za živce – jedini ispravni nutricionizam! 😄😂🍻 … joj ja uživam u samotnom gradu i cestama, divota 🤩 san snova😂😂\n14 januara, 2021 u 3:25 pm\nUpdate – može i kuvano vino! 🥰\n14 januara, 2021 u 4:37 pm\nPoslo sam ti mejl lol… valjda neće otić u spam opet 😂 …a vino vs. piva hmmm… ovisi šta je jeftinije ahahah 🤣\n14 januara, 2021 u 7:25 pm\nNe bih poredila, pošto sam pivopija, al kuvano vince zimi fino legne! 😁\n15 januara, 2021 u 10:59 pm\nCheck yo e-mail fool 😂💜\n15 januara, 2021 u 11:05 pm\nHej ho, pa odgovorih ti, ništa posle mi nije stiglo 🤔\n15 januara, 2021 u 11:14 pm\nNiš ne kužim lol 🤣🤣🤔\n15 januara, 2021 u 11:16 pm\nPa nije mi niš stiglo 🙄😮\n15 januara, 2021 u 11:33 pm\nEvo opet sam\n15 januara, 2021 u 11:51 pm\nKak cu znat kad ce sljedeci odgovor doć hahah trebam non stop resetiravat gmail 😆🤣 teholođi tajmz\n15 januara, 2021 u 11:52 pm\nJe l si na kompu ili mobu? Možda ti ne stiže na mobu jer nisi uključio sinhronizaciju, pa moraš da radiš refresh više puta kako bi se pojavio…\n15 januara, 2021 u 11:37 pm\nProveri spam? 🤘🍺\n15 januara, 2021 u 11:38 pm\nEvo sad se pojavilo hehe.. nije u spamu bilo neg nakon pet puta sta sam resetirao se pokazalo lol 🤣\nSiromašni skupo plaćaju jeftinu robu\nSpontane misli 4 ili Šarena laža puna samopouzdanja\nSocijalno distanciranje od društvenih mreža\n9 godina pisanja!\nSpontane misli 3 ili Ljubav na daljinu u doba sranja\nEkranizacija sopstvenog života\nKako da smirim besnog psa?\nSamo razgovor odnos spasava\nInspiracija, šta čitam? (12)\nMoji razlozi za sreću (17)\nMuzika u srcu (17)\nPonedeljak je veseo (8)\nPredlog za uživanje (5)\nSpontane misli (7)\nUdah – izdah (15)\n30 day blog challenge aforizmi Azedia blog blogeri blog igrice covek drustvene mreze ego emocija emocije facebook humor Igrice inspiracija internet izazov jez kosmos u tvom srcu lepota ljubav ljubicanstvena ljudi misli misljenje moji razlozi za srecu Mooji motivacija odnosi pitanje podrska ponedeljak je veseo pozitiva promena radna nedelja radost razmisljanje sarkazam smeh sreca stav tekst veza veze vladeta jerotic wordpress youtube zabava zahvalnost zene\nŠto je uopće obrazovanje na DAJEM OTKAZ\nSmiješ gledat, al ne i čut na DAJEM OTKAZ\nBuduća prošlost na DAJEM OTKAZ\nKad radiš za minimalac, radi m… na DAJEM OTKAZ\nGugl je naš prijatelj, or is i… na DAJEM OTKAZ\nKako spasiti svijet... Ako baš… na DAJEM OTKAZ\nSvaka knjiga je pristrana na DAJEM OTKAZ\nJeli bilo sve u redu? Ne, hval… na DAJEM OTKAZ\nI žene su idioti na DAJEM OTKAZ\nPrazan papir na DAJEM OTKAZ\nSamoubojstvo u samoobrani na DAJEM OTKAZ\nkafa sa okusom kafe na riječ po riječ


VARA, PA PLAČE! Kada je čuo stihove "POGREŠNU SI IZDAO, BUDALO", Ša nije mogao da se smiri, a onda je URADIO OVO! - Informer\nUčesnik "Zadruge 4", Nenad Aleksić Ša plakao je jutros zbog pesama koje su puštane tokom buđenja.\nJuče je u Zadruzi isplivala vest da je Ivana Aleksić, žena Ša, napustila muža. On je zbog toga bio ceo nervozan ceo dan. Ovog jutra Nenad Aleksić Ša nije bio nervozan, ali je bio tužan zbog informacije o ženi.\nU toku buđenja, reper Ša je tužan ležao na krevetu. Kada je "Veliki šef" pustio pesmu bivše zadrugarke Višnje Petrović, "Izvini, gade", Ša je počeo nekontrolisano da plače. Tekst ove pesme je emotivno razorio repera, pogotovo sledeće reči:\nŠa ne može da obuzda tugu\n- Pogrešnu si izdao, budalo - glasi stih pesme na koju je Ša počeo da plače.


Vesti online / Svet / / Mašta, smeh i poneka suza\nBrzo se združili: Deca sa Urošem\nPonovo je u restoranu vladala porodična atmosfera. Bio je tmuran i prohladan dan, pa su roditelji i deca, umesto da odu na izlet, posegnuli ne za fizičkim, nego za mentalnim razgibavanjem. A ko bi bio bolji za to nego Uroš Petrović, koji je poznat po pisanju dečjih zagonetnih romana.\nSvojim zagonetkama i pitanjima dovodio je i roditelje u zabunu, tako da se ne samo posle dečjih odgovora cela sala orila od smeha. Naročito posle pitanja: Šta pije krava? kad je odgovor većine u sali bio: "Mleko." Ali pametne glavice brzo su ispravile ovu grešku, ređajući ispravne odgovore.\nNajbrži i ispravni odgovori dobijali su čuvenu Uroševu lopticu, sa smeškom i njegovim žigom, a neki od nagrađenih su i Nina, Andrej, Eleonora...\nU publici uz najmlađe i roditelji\nDeca su se trudila i pokazala izuzetnu maštovitost i dala brojne ideje za buduće izume. Tako da ne čudi što je na kraju pala i poneka suza mališana koji nisu uspeli da osvoje popularnu lopticu. Ali kako je i sam Uroš na kraju rekao:\n- To je život, nekada dobijete, nekada gubite, ali deco, najvažnije je da ne odustajete.\nUz decu su uživali i roditelji, i oni su rado rešavali postavljene zadatke.\n- Uroš nas je očarao njegovim načinom da animira maštu dece, ali i nas odraslih. Nismo primetili kad je vreme proletilo, bilo je zanimljivo i poučno popodne. Imali smo priliku i da kupimo Uroševe knjige koje su pune zagonetki za celu porodicu - kaže za "Vesti" Kristina Andrić.\nUrošu Petroviću je ovo drugi put da gostuje u Švajcarskoj, zahvaljući učiteljici Snežani Šaronić, ali ovom prilikom je posebno zahvalio i porodicama Andrić i Lazarević, na gostoprimstvu.\n- Sada već ovde imam prijatelje i drago mi je da neku decu gledam kako rastu. Takođe mi je drago da je sada veći broj ljudi prisustvovao. Iako je Švajcarska uređena zemlja, ne bi bilo na odmet malo više igre i maštanja jer svi veliki ljudi koji su napravili veliki prodor u svojim oblastima se slažu da ako si prestao da se igraš, u velikom si problemu.\nŠVAJCARSKA Alpi mirisali na pečenje


Novi cenovnik Novi cenovnik za Bus plus karte\nNaslovna/Grad/Novi cenovnik Novi cenovnik za Bus plus karte\nNovi cenovnik i Pravilnik o tarifnom sistemu u javnom prevozu stupaju na snagu u nedelju, 1. februara, pa će tako pojedinačna karta umesto 73 dinara, koštati 89 i važiće 90 minuta, saopšteno je iz Bus plus-a\nPapirna nepersonalizovana kartica, koja košta 40 dinara, moći će da se koristi jednokratno – za dopunjavanje dnevne (280 dinara), trodnevne (720 dinara) ili petodnevne (1.100 dinara) dopune. Karte važe 24 sata, 72 sata odnosno 120 sati i to od momenta kada se dopune na kiosku, osim u noćnom saobraćaju od ponoći do četiri ujutru. Na slipu koji kupac dobije prilikom kupovine karata biće jasno naznačeno do kog datuma i vremena kartica važi, navodi se. Papirnu nepersonalizovanu karticu, kako se ističe u saopštenju, više nije moguće dopuniti kreditom sa željenim iznosom, ali će svi putnici koji na ovim karticama već imaju kredit, moći da ga iskoriste do momenta isteka njenog važenja od tri meseca. Osnovna karta u vozilu će od 1. februara, umesto dosadašnje pojedinačne karte za jednu vožnju, biti vremenska karta od 90 minuta i koštaće 89 dinara.\nOva karta može da se koristi u više vozila tokom njenog trajanja, a potrebno je da se očita prilikom svakog ulaska, odnosno presedanja u drugo vozilo. Za korišćenje vremenske karte od 90 minuta ne bira se nikakva opcija na validatoru, već se očitava nepersonalizovana kartica, dopunjena kreditom u željenom iznosu. Plastičnom nepersonalizovanom karticom je osim osnovne vremenske karte od 90 minuta, moguće očitati i jednodnevnu, trodnevnu ili petodnevnu kartu, isključivo izborom opcije na validatoru. Prilikom uplate kredita od 900 i više dinara na nepersonalizovanu plastičnu karticu, dobija se bonus od 100 dinara. Putnici će kao i do sada moći da kupe papirnu kartu kod vozača, koja važi za jednu vožnju i košta 150 dinara. Bus plus podseća da je izmenom Pravilnika o tarifnom sistemu za sve personalizovane kartice omogućeno plaćanje dopune od 365 dana, osim za kartice za nezaposlene koje imaju oznaku P15.\nOsobe starije od 65 godina mogu od 25. januara 2015. da kupe godišnju kartu po ceni od 407 dinara, a koja će važiti od dana kupovine do 31. decembra 2015. godine.\nPredhodno Zašto muškarci vole štreberke\nSledeće Ovo su pesme koje bolje zvuče na španskom


Kolumna Jelene Karleuše je pravi fenomen!\n31.10.10 | Estrada Jelena Karleuša Srbija\nKolumna Jelene Karleuše u dnevnom listu "Kurir" neočekivano je uzdrmala javnost.\nU svim domaćim i regionalnim medijima mogu se čuti i videti raličiti komentari, od odobravanja, do toga da joj je tekst o pravima homoseksualaca samo oruđe za promociju. Portal Svet.rs je napravio anketu među političarima i novinarima o tome šta misle o ovom fenomenu i zašto je tekst folk pevačice postao uticajniji od pisanja novinara. Dugogodišnji kolumnista Teofil Pančić o pisanju JK za Svet.rs kaže: “I da neki poznati fudbaler napiše kolumnu, ona bi odjeknula, to je prirodno, ali to se dešava samo jedanput ili dvaput, sve ima svoje”. Hvaleći njene stavove Pančić dodaje: “Da, ja sam jedan od onih koji su je pohvalili zbog te kolumne.” Sa stavovima JK složila se i Goga Grubješić: “Ona je popularna kod širokih narodnih masa, privukla je pažnju dobrim stavovima, ne treba imati predrasude ako neko peva narodnu muziku da je glupav, zašto i Jelena Karleuša ne bi imala zdravo razmišljanje?”\nNešto suzdržaniji u komentarisanju sigurno jednog od najčitanijih tekstova u poslednje vreme bio je dugogodišnji novinar, sada urednik RTV “Studio B” Aleksandar Timofejev: “To je jedna duža priča, ne bih u detalje, u svakom slučaju zanimljiv fenomen. Čitao sam, ali ne bih sada u ulazio u detalje da li se slažem sa njenim stavovima.” Očekivano, Nenad Čanak je bio jedan od retkih koji se nije libio da iskaže stav po ovom pitanju:\n“To je sramota, ali ne za nju, ona je uradila nešto što je pitanje elementarne građanske hrabrosti da se kaže svoje mišljenje i na tome joj svaka čast. Sramota je za sve ostale, koji se trude i pretenduju da utiču na javno mnjenje, kada ih postroji neko kome to nije posao.”\nAutorka ponatih političkih emisija Antonela Riha podržava pisanje naše najpoznatije blondine: “Nova je u medijima, nosi sa sobom neku atraktivnost, nije jedina koja tako misli, samo je uspela na slikovit način da iskaže svoj stav”.


AxFlow | Pumpe u industriji mleka i mlečnih proizvoda | AxFlow\nAxFlow nudi brojne pumpe koje se koriste u proizvodnji mleka i mlečnih proizvoda. Pored mnogobrojnih pumpi za higijensku primenu koje mogu da transportuju osetljive fluide visoke viskoznosti, u ponudi imamo i ventile, izmenjivače toplote, homogenizatore i ostalu dodatnu opremu.\nPritisak dolazi sa svih strana: Sigurnost hrane i higijena moraju biti garantovani u svakom trenutku i tokom proizvodnje i flaširanja. U isto vreme morate da radite fleksibilno i profitabilno u odnosu na ekstremno niske profitne marže. Održavanje ovog stalnog balansiranja zahteva fleksibilne, CIP i SIP sisteme za čišćenje i sterilizaciju vaše opreme, efikasnu, pouzdanu kontrolu temperature i proizvodne sisteme, koji se mogu aktivirati jednim dodirom i koji obezbeđuju 100% ponovljivost proizvoda u svakom trenutku.\nMlečni proizvodi mogu biti izuzetno osetljivi na smicanje. Tehnologija procesa mora omogućiti proizvodnju velikih količina. Istovremeno, treba izbegavati oštećenje i gubitak kod osetljivih proizvoda i živim mlečnim kulturama.\nSistemi automatskog čišćenja i sterilizacije (CIP i SIP sistemi) ne samo da rade brže nego su i pouzdaniji i reproducibilniji te se mogu bolje kontrolisati. Zahvaljujući njihovom dizajnu i dimenzionisanju, apsolutno higijensko čišćenje vaših cevi, pumpi, rezervoara i mlaznica je garantovano u svakom trenutku. Rizici se izbegavaju i možete se smireno posvetiti drugim zadacima.\nSerije: 18 od proizvodjača 7\nCevni izmenjivači tolpote\nWaukesha pumpa serije Universal I rešava problem mnogih vaših aplikacija.\nPrikaži još Waukesha rotirajuće klipne pumpe: Serija Universal I\nWaukesha dvostruka vijčana pumpa UTS (Universal Twin Screw)\nNova Waukesha dvostruka vijčana pumpa UTS nudi sve prednosti i osobine higijenske upotrebe, uključujući jednostavno CIP čišćenje.\nPrikaži još Waukesha dvostruka vijčana pumpa UTS (Universal Twin Screw)


Preminuo član popularne grupe "187" Bane Kovačević! | Mondo Portal\nBane Kovacevic reper grupa 187\nPreminuo član popularne grupe "187" Bane Kovačević! 22 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nZvezde i tračevi 27.11.2019. / 17:39\nAutor mondo.rs 27.11.2019. / 17:39\nIzvor: YouTube/Screenshot/ CityRecordsOfficial\nReper traži dokaze da mu je kćerka nevina, evo kako je ona reagovala! FOTO\nPutem društvenih mreža od repera se opraštaju mnogobrojni prijatelji i kolege.\n"Tri lava od pre 20 godina! Noćas je jedan otišao. Mir sa tobom, dobri moj", napisao je nekadašnji Banetov saradnik Marko Janković na svom Instagram storiju, ispod fotografije nekadašnjeg benda u kom je bio.\nPre samo dva meseca srpska hiphop scena izgubila je još jednu zvezdu, Dalibora Andonova Grua, koji je život izgubio kod Nautičkog kluba "Zemun" prilikom vožnje kajta.\nPogledajte MONDO prilog u znak sećanja na Grua:\npreminuo reper grupa\n01.12.2019. / 00:21\nPa on rece da se izlecio da je sve u redu zalisno bas mi izgledao kao dobar covek\n28.11.2019. / 11:41\nOdlaze prave zvezde RAP-a a ostaju nam ovi kvazi samozvani reperi. Polupismeni bez osnovne kulture koje samo mala deca mogu da dižu u nebesa . Sramota me je kad vidim ko sve sebe danas naziva reperom....\n28.11.2019. / 08:07\nImam njihov disk jos uvek u kolima pesme za sva vremena! Hvala ti za sve!\nUpravo gledate Srpkinja živi sa monasima na KRAJU SVETA, ali kaže: "Kod kuće je najlepše!" 4 Zanimljivosti Pre 7 h Marta Nešković je u najmanju ruku - neobična devojka! Njena interesovanja odvela su je na najrazličitije krajeve...


O rebalansu budžeta BPK Goražde za 2012. godinu\nU svojoj današnjoj izjavi za medije ministar za finansije u Vladi Bosansko-podrinjskog kantona Goražde Muhidin Pleh informisao je javnost o predstojećim Izmjenama i dopunama budžeta BPK Goražde za 2012. godinu.\nMinistarstvo za finansije je još krajem jula Vladi BPK Goražde uputilo prijedlog za obustavu izvršenja pojedinih rashoda i izdataka iz budžeta BPK Goražde za ovu godinu, jer je prema šestomjesečnom obračunu bilo evidentno da su rashodi i izdaci bili veći u odnosu na prihode. Međutim, Vlada BPK Goražde se tada nije izjasnila o ponuđenom prijedlogu jer u to vrijeme još nisu bile donesene izmjene i dopune budžeta Federacije BiH za ovu godinu.\nNakon što je Parlament FBiH, u avgustu, utvrdio transfer Bosansko-podrinjskom kantonu Goražde u iznosu od 5.000.000 KM, Vlada BPK Goražde je 01.10.2012. godine donijela Odluku o obustavi izvršenja pojedinih izdataka i rashoda iz budžeta na period od 30 dana, a na svojoj posljednjoj sjednici donijela je i Odluku o pokretanju aktivnosti na izmjeni i dopuni budžeta te produžila Odluku o obustavi izvršenja rashoda i izdataka za još 15 dana.\nPrema procjeni ministra Pleha, Izmjene i dopune budžeta BPK Goražde trebale bi biti usvojene do sredine novembra.\n– Budžetski korisnici će u idućoj sedmici dostaviti prijedloge Ministarstvu za finansije i mi ćemo koncem sedmice već biti spremni da prema Vladi uputimo Nacrt izmjena i dopuna budžeta koji će Vlada sigurno uvrstiti u dnevni red. Vjerujem da ćemo ispoštovati to vrijeme do 15. novembra. Međutim, zakon poznaje da se taj period može produžiti za neko određeno vrijeme, uz napomenu da se u slučaju nedonošenja izmjena i dopuna budžeta, odluka o obustavi izvršenja rashoda i izdataka produžava do konačnog donošenja tih izmjena.\nŠto se tiče transfera sa višeg nivoa, on još nikada nije doznačen. Nažalost, to je više nego očigledno da imamo jednu težinu u izvršenju budžeta. Iznos od 11.500.000 KM koji je prvobitno predviđen u budžetu, kroz izmjene i dopune budžeta definisan je u iznosu od 5.000.000, ali je poražavajuća činjenica da do danas nemamo doznake niti jedne konvertibilne marke sa nivoa Federacije kada je u pitanju taj tekući transfer. Nažalost, mi evo prvi put sa 18.10.2012.godine nismo izvršili obaveze prema civilnim žrtvama rata iz razloga što sa današnjim danom sa nivoa Federacije nisu izvršene doznake u tom dijelu – kazao je danas ministar za finansije Muhidin Pleh.\nResorni ministar naglasio je i da će kašnjenje u doznačavanju transfera sa višeg nivoa vlasti u znatnoj mjeri otežati izvršavanje programskih ciljeva Vlade BPK Goražde i njenih ministarstava za ovu godinu, zbog toga što je za njihovo provođenje potrebno provesti zakonske procedure koje traju i po nekoliko mjeseci, a do kraja ove kalendarske godine ostalo je tek nešto više od dva mjeseca.\nU tom kontekstu, resorni ministar ocijenio je da postoji velika vjerovatnoća da izvršenje budžeta BPK Goražde za ovu godinu neće biti u planiranom obimu, čak i uz ispunjenje pretpostavke doznačavanja punog iznosa transfera sa višeg nivoa do kraja ovog mjeseca te uz planirano punjenje budžeta.


Poslovna mogućnost u CaliViti - Cali Vitamini\nDodatna zarada - bez obveza, rizika i financijskih ulaganja!\nPostavši članom CaliVite, otvaraju vam se dodatne mogućnosti zarade. Naglašavamo da se radi o mogućnosti bez obaveza, bez rizika i bez potrebe za bilo kakvim financijskim ulaganjem. Povećavanjem broja ljudi koji koriste naše proizvode, ostvarujete mogućnost zarade u skladu s financijskim propisima Republike Srbije.\nPreporukom do dodatne zarade\nPreporuka je osnova naše promocije i vaša mogućnost dodatne zarade. Razmislite samo, koliko ste puta nekome preporučili određenu uslugu ili proizvod, a da li ste za to bili nagrađeni? Deleći pozitivna iskustva s drugima i upoznajući ih s proizvodima, automatski činimo svoje prve, ponekad i nesvesne, reklamne korake, koje CaliVita nagrađuje.\nPrilika za samozaposlenje\nProizvodnja, promocija i distribucija dodataka prehrani predstavlja dinamičnu razvojnu granu svetske privrede s ukupnom godišnjom prodajom većom od 50 milijardi dolara i tendencijom daljnjeg rasta.\nZnačaj poslovne mogućnosti CaliVita International tim je veća što današnje tržište rada sve više karakteriše problem nezaposlenosti, konstantna potreba za prilagođavanjem, učenjem i napredovanjem tokom radnog veka.\nOva korisna i profitabilna delatnost omogućuje zaposlenima i penzionerima dodatni izvor prihoda, a nezaposlenima ili studentima osnovni izvor prihoda. Istovremeno, visina zarade nije ograničena i ovisi isključivo o radu svakog pojedinca, strukturi i produktivnosti Mreže, odnosno o ispunjavanju zacrtanih ciljeva unutar marketinškog sistema CaliVita® International.\nNaš poslovni uspeh zasniva se na preporukama naših kvalitetnih proizvoda.Svesni smo da je reklama od usta do usta najbolja reklama, ali i reklama koju valja znati zaslužiti! Stoga, ne ustručavamo se reći - preporučite nas!\nCaliVita sistem nagrađivanja\nCaliVita® International omogućava svakome da bez rizika i financijskih ulaganja ostvari dodatni prihod u skladu s financijskim propisima Republike Srbije. Prvom kupovinom dobivate svoj jedinstveni lični članski broj, a proizvode kupujete uz minimalno 30% popusta, uz mogućnost ostvarivanja i drugih dodatnih popusta. Registrujući na isti način druge, vi postajete njihov Sponzor. Više tako registrovanih osoba čine vašu Grupu (Mrežu).\nCilj Sponzora je imati što veću i produktivniju mrežu kako bi ostvario dodatnu zaradu. Produktivnost Mreže ogleda se u kupovini Grupe, tj. u bonusnim i komercijalnim bodovima koje nose naši proizvodi. Na osnovu ukupne kupovine, na mesečnom nivou, sistem izračunava honorare koji se isplaćuju unutar Grupe, ovisno o tome koliko je ko unutar nje bio uspešan. Isplate se vrše na vaš žiro račun, s već podmirenim obavezama (porezi, prirezi, doprinosi).Važno je znati da vi niste primorani sami izračunavati honorare, voditi knjigovodstvo ili brinuti o bilo kakvoj drugoj papirologiji - sistem CaliVite sve to radi za vas!\nTakođe, dobro je znati da naš globalni sistem omogućava kupovinu proizvoda i registraciju novih članova i u drugim državama u kojima deluje CaliVita® International.\nCaliVita® International redovno organizuje različite edukativne programe i aktivnosti s tim potiče druženje i stručnu obuku, kao neizostavne delove kvalitetnog i zdravog življenja. U tom je poslu značajan doprinos lekara i nutricionista kao i drugih stručnjaka koji su deo našeg tima.\nFirma redovno organizuje i nagradna putovanja za svoje najuspešnije članove na nekom od svetskih egzotičnih odredišta.\nViše o pojedinostima nagrađivanja i za sva ostala pitanja i nejasnoće slobodno nas kontaktirajte putem kontakt forme.


KAKAV SHOW NJUZ.NETA; 'PATRIJARH IRINEJ: Nisam imao Vučićev blagoslov da posetim Boška Obradovića'\nTekst Njuz.neta prenosimo u integralnoj verziji.\nPatrijarh srpski Irinej nije ispunio želju Boška Obradovića i posetio ga tokom štrajka glađu jer za to nije dobio blagoslov predsednika Aleksandra Vučića, saznaje Njuz.\n"Čuo sam negde da Boško Obradović želi da se sastane sa mnom, ali to prosto nije bilo moguće bez blagoslova predsednika Vučića", kaže patrijarh.\n"Uvek sam spreman da posredujem u dijalogu između vlasti i opozicije, ali neki red mora da se poštuje. Sveštena lica, a ja pogotovu smo ograničeni krutim pravilima koja nam propisuju da tražimo blagoslov za sva naša dela. Stvarno sam imao dobru nameru, ali predsednik zbog državnih obaveza nije stigao da mi da blagoslov. Da je Obradović izdržao još petnaestak, dvadeset dana, predsednik bi našao vremena i ja bih mogao da ispoštujem protokol", zaključila je Njegova Svetost.\n"'Svaka vlast je od Vučića', jasno kaže Biblija, a ja nemam izbora sem da živim i postupam kako mi ona nalaže. Sa druge strane, opozicija možda strada, ali to je dobro i spasonosno za njihove duše, pa mi ne ostaje ništa drugo sem da to stradanje podržim i pomognem koliko je u mojoj moći. Uskoro će i izbori i narod će slobodno moći da pokaže da podržava predsednika Vučića i njegovu stranku, a ja kao srpski patrijarh ću uvek poštovati narodnu volju", jasno je poručio patrijarh.\nOŠTRA PORUKA SATTLERA: 'Nismo zadovoljni pravosuđem, analiziramo rad VSTV-a'\nPoznata cijena bespilotne letjelice "Ohotnik"


Meksička Apertura: Leon se trgao posle početnog debakla\nIzvor: MozzartSport.com, 06.Avg.2021, 00:18\nŠampion iz 2020. godine startovao porazom od Pačuke (0:4), ali je onda dobio na svom terenu Tihuanu sa 2:1. Keretaro ima dva remija na startu\nZahuktava se šampionat Meksika, Apertura. Tek treba da se u klubove vrate reprezentativci sa Gold kupa i Olimpijskih igara u Tokiju, pa narednih nedelja treba najbolji timovi da se kompletiraju. Očekuje se neizvesno prvenstva sa četiri, pet kandidata za krunu. Montrerej je uložio 15.000.000 evra u pojačanja ove godine, a jedna od ekipa >> Pročitaj celu vest na sajtu MozzartSport.com << koji bi mogla do krune je Leon.\nNa startu sezone Lavovi su doživeli debakl protiv Pačuke u gostima (0:4), ali su prošle nedelje pobedili Tihuanu na svom terenu (2:1).\nLeon je dominantno stigao do krune u Aperturi prošle godine, ali nije bio ni bleda senka u Klausuri. Došlo je do promene na klupi. Stigao je iskusni Argentinac Arijel Olan, prošle sezone šampion Čilea sa Universidad Katolika. Proletos je preuzeo Santos, ali je brzo napustio klub iz Sao Paula posle finansijskih problema vicešampiona Južne Amerike. Lavovi su doveli kao slobodne fudbalere Santijaga Ormena i Omara Fernandeza iz Pueble, Elijasa Ernandeza iz Kruz Azula i Emanuela Giljotija iz Toluke.\n04.00: (3,10) Keretaro (3,20) Leon (2,25)\nSantijago Kolombato je za 800.000 evra pojačao Leon iz belgijskog Sint Trojdena. Nekadašnji napadač Arsenala Džoel Kembel je pozajmljen Montereju. Kao slobodni igrači otišli su Jairo Moreno u Pačuku i Fernando Gonzalez u Nekaksu.\nProtivnik Leona u prvom meču trećeg kola je Keretaro noćas (04.00). Domaćin je počeo šampionat sa dva remija. Za Keretaro zbog crvenog kartona van tima je Brajan Oliveira.\nOvi klubovi igraju efikasne utakmice poslednjih godina. Na četiri od pet prethodnih duela bilo je tri i više golova. Početkom maja ove godine, Leon je dobio Keretaro sa 2:1 na svom terenu. Lavovi dobro prolaze poslednjih godina u Keretaru. Dobili su tri vezane utakmice (dva puta je bilo po 4:0, a jednom 3:2).\n02.00: (3,50) Mazatlan (3,35) Monterej (2,00)\n04.05: (3,50) Nekaksa (3,25) Kruz Azul (2,05)\n04.05: (2,45) Tihuana (3,20) Toluka (2,80)\n23.55: (1,77) Gvadalahara (3,40) Huarez (4,50)\n02.00: (1,77) Klub Amerika (3,40) Puebla (4,50)\n04.00: (2,30) Tigres (3,10) Santos Laguna (3,10)\n19.00: (2,05) Pumas Unam (3,25) Atletiko San Luis (3,50)\n04.00: (2,20) Pačuka (3,05) Atlas (3,35)\n***kvote su podložne promenana