Sve o snovima.\nOd svih neobičnih i misterioznih pojava, san je iskustvo koje je u najvećoj meri zajedničko svim ljudima. Sreće se kod svih naroda, a u usmenim predanjima i u prvim pismenim izvorima ostali su podaci i zapisi o snovima i pokušajima njihovog tumačenja.\nOno što je snovima dalo težinu i značaj jeste to što se se mnogi istaknuti mislioci spotakli o predviđajuću i opominjuću funkciju snova i o tome ostavili mnoge pisane dokumente. 'U svakome od nas postoji drugo Ja koje mi ne znamo. Ono nam govori kroz snove da nas vidi drugačije nego što sami sebe vidimo. Kada se nađemo u teškoj situaciji, za koju ne vidimo rešenje, drugo Ja nam ponekad upali svetlost koja radikalno menja naš stav' - pisao je početkom prošlog veka Jung.\nBezbrojni su primeri predviđajućih snova poznatih ljudi. Navešćemo dva. Prvi se tiče književnika Radjara Kiplinga, pisca poznate 'Knjige o džungli', koji je ispoljavao jaku nevericu prema svemu okultnom, ali je u svojoj autobiografiji naveo iskustvo koje je poljuljalo njegov skepticizam. Sanjao je kako u velikoj sali kamenog poda stoji u dugom redu svečano obučenih ljudi i prisustvuje nekoj ceremoniji. Ceremoniju nije uspevao da vidi jasno zbog mnoštva ljudi koji su se ispred njega gurali. Na kraju mu je prišao nepoznati čovek, uzeo ga za ruku i rekao mu: 'Hteo bih da razgovaram sa vama'. Posle nekog vremena, u Vestminsterskoj opatiji, Kipling je prisustvovao liturgiji posvećenoj ratnim žrtvama. Pojedinosti ovog doživljaja bile su identične onima iz njegovog sna. Na kraju ceremonije, prišao mu je nepoznati čovek, rukovao se sa njim i rekao mu: 'Hteo bih da razgovaram sa vama'. Kipling nije mogao a da ne zabeleži ovu svoju nedoumicu i zapitao se: 'Kako i zašto mi je prikazana još neodigrana uloga u filmu mog života'.\nDrugi primer je iz života profesora Raška Dimitrijevića, čuvenog besednika sa Beogradskog Univerziteta. To iskustvo on je opisao u svojoj knjizi 'Ka visinama i ćutanju' gde on kaže: 'To je knjiga koju sam ja, jednostavno, morao da napišem. A evo i zašto: imao sam devetnaest i po godina kada sam u snu video neobičnu planicu. Nikada se dotad nisam video. San je sadržao i neku vrstu predskazanja: kao da će mi se dogoditi nešto tragično, kraj života... Tu planinusam video tek 21 godinu kasnije, u Sloveniji. Nikad dotad nisam bio u tom kraju. Međutim, slika je bila poznata - sve je bilo onako kako sam video u snu. Godine 1930. prvi puta sam, dakle, video tu slovenačku planinu Jalovec. Osam godina odlazio sam na nju - nikad se nisam usudio da popnem ...\nNajzad, odlučio sam i krenuo. A stotinak metara pod vrhom Rus, moj prijatelj, koji je bio drugi na konopcu, obori na mene jednu velikustenu. Srećom, ona se razbije o ivicu grebena i mene samo jedan komad udari iznad desnog uha. Tako se donekle obistinilo, ono što sam iz sna shvatio kao predskazanje'.\nRašireno je verovanje među okultistima da je svet snova neraskidivo povezan sa svetom takozvane realnosti. Kao da ta dva sveta odražavaju zbivanja jedan u drugog, tako da se tumačenjem snova mogu doiti vredni putokazi za ponašanje u ovom našem materijanom svetu. Snovi su tako tumačeni od pamtiveka, tako da su se razvili mnogobrojni sistemi tumačenja. Kod naših naroda uvreženo je verovanje da san o neuspehu nekog poduhvata nagoveštava da će se on loše završiti, a sanjati sebe bez glave znači smrt i tome slično. Drugi tumače snove nasuprot njihove neposredne poruke, obrnutim zaključivanjem, pa suze u snu prevode kao radost, dete označava bedu, izmet znači novac i slično...\nMeđu ljudima sa psihološkim obrazovanjem rašireno je mišljenje da je tumačenje snova stavljeno na teorijske osnove pojavom Sigmunda Frojda. Ispušta se iz vida da je to od davnina bila raširena praksa među intelektualnom elitom mnogih naroda. Neke religiozne tradicije čak insistiraju na neophodnosti tumačenja snova. Sačuvana je zabeleška anonimnog jevrejskog mislioca iz trećeg veka nove ere, u kojoj naglašava da je neprotumačen san kao pismo od Boga koje nismo otvorili.\nPrvi i doskora neopravdano zanemaren sistem tumačenja snova izložio je grčki pisac Artemidor, u trećem veku, pod naslovom 'Oneirokritika'. Artemidor nije pretendovao da je on originalni tvorac opisanog sistema, već je isticao da ga je kompilirao iz brojnih izvora. Bogato metaforama, to delo je dragocen dokument u koje je sabrana grčko-rimska i egipatska teorija i praksa tumačenja snova od drugog veka nove ere. 'Oneirokritika' je prevedena na mnogo jezika i znatno je uticala na pisce kasnijih priručnika ove veštine. Koje je izvore koristio Artemidor nije poznato, ali da su postojali sasvim je izvesno. Sačuvan je papirus egipatskog porekla iz perioda oko 2.000 godine pre Hrista, posvećen tumačenju snova, a podatke o toj veštini sadrže takođe i glinene ploče u Kraljevskoj biblioteci asirskog kralja Asurbanipala. Spise o snovima i njihovom rumačenju ostavili su mnogi velikani. Aristotel je verovao da su uzroci snova sasvim prirodni. Posidonije je tvrdio da mogu imati različite uzroke i po njima ih je delio na tri vrste: prvi su automatski, potiču od jasnog vida duše, druge uzrokuju duhovi, a treća vrsta dolazi od samog Boga.\nDrugi mislioci delili su snove na slučajne i namerno izazvane radi proricanja. Od Herodota potiče podatak da su u hram vavilonskog boga Bala dolazile da spavaju sveštenice, na posteljama od ovnujskog krzna, da bi imale prekognitivne snove. Plinije je ostavio belešku, koja je potvrđena i u laboratorijama, da i životinje sanjaju. On je pisao: 'Očito je da konji, psi, mačke, goveda, koze i ovce sanjaju. Sasvim je verovatno da to isto čine sve životinje koje rađaju mladunce. Što se tiče onih koje se legu iz jaja, to nije sigurno'.\nArtemidor je svoj sistem oneiromantije zasnovao, u najvećoj meri, na svojim iskustvima stečenim u kontaktima sa profesinalnim tumačima snova,koje je sretao na putovanjima po Grčkoj, Italiji i Maloj Aziji, i na svom dugogodišnjem praktičnom radu sa klijentima kojima je davao tumačenja. Artemidor je stvorio ili kompilirao jezik snova koji umnogome odražava njihovo zdravorazumsko i holističko poimanje, tako da njegov sistem liči na metod savremene psihoterapije usredsređene na klijenta. On je insistirao da tumač snova mora, na prvom mestu, imati što više podataka o svom klijentu: njegovoj profesiji, zdravlju, raspoloženju u vreme snivanja, o običajima i verovanjima društva u kome živi, a najveći značaj posvećivao je povezivanju sadržaja sna sa životnim iskustvima snevača. U tome je bio daleki preteča SIgmunda Frojda, ali tu komponentu svog sistema, asocijacije, nije dalje razvio, tako da je trebalo čekati 1700 godina na Frojda da obavi taj deo posla.\nJoš u nečemu je Artemidor bio Frojdov prethodnik - u obraćanju pažnje na snove sa rodoskrvnim sadržajem, koje je Frojd nasvao edipalnim, ali im je Artemidor dao drugi smisao, prevashodno proročki. On piše: 'Ljubavni odnos sa majkom u snu predstavlja i složen i vešeslojan sadržaj, tako da dozvoljava različita tumačenja - a tu stvar zaboravljaju mnogi tumači snova.' Ovim rečima kao da je, kroz vreme, uputio daleku kritiku Frojdovoj jednostranoj teoriji. 'Ako je snevač imao u snu odnos sa majkom lice u lice i ako su majka i otac dobrog zdravlja, san znači da će snevač i otac postati neprijatelji. Ako je, pak, otac slabog zdravlja, san nagoveštava njegovu smrt'. Trebalo je da prođu mnoga stoleća posle Artemidora da bi se uvela nova metodologija u izučavanje ove oblasti i ostvario saznajni proboj.\nOdavno je bilo poznato da spavanje i san mogu biti plići i dublji, od zamagljene svesti na jednoj strani, do najdubljeg spavanja bez snova na drugoj. Proces počinje pospanošću u kojoj slabi percepcija okolnih stvari i pojava, a interes za njih se gubi. Svest se zamagljuje, tamni, iščezavaju obrisi sveta koji nazivamo realnim i čovek tone u druge dimenzije sa kojima ga vezuju nesigurne i paučinaste niti. Povratak u budnu svest ide obrnutim smerom i kada smo ponovo u realnosti sećamo se malog broja svojih onostranih doživljaja.\nTridesetih godina dah nauke zapahnuo je istraživanja snova. Doktor Hans Berger sa Jena univerziteta utvrdio je, koristeći elektroencefalograf, postojanje različitih moždanih talasa, koji prate različita stanja svesti. U ispitivanjima koja su sledila, on je ustanovio da postoje različiti nivoi dubine sna. Kada čovek padne u san, veoma brzo doseže najdublji nivo spavanja. Potom se, sledećih devedeset minuta postepeno vraća ka površini svesti, penjući se kroz najmanje tri različita nivoa. Posle tofa ponovo pada u najdublji san, ali u njemu provodi kraće vreme u odnosu na prvi put. I tako do kraja noći.\nPočetkom pedesetih godina prošlog veka zanimljiv fenomen je privukao pažnju istraživača. Primećeno je da ljudi, pa čak i bebe, u periodu kada spavaju pokreću oči ispod spuštenih očnih kapaka. To zapažanje otvorilo je potpuno novu oblast istraživanja snova i težište je preneto sa psihoanalitičkog kauča u laboratorije. Uskoro je utvrđeno da su takvi pokreti zatvorenih očiju veoma česti u nekim periodima spavanja i da se sreću čak i kod životinja. Oni liče na kretanje očiju daok ljudi posmatraju zbivanja na pozornici ili dok čitaju, pa su skraćeno nazvani REM, što znači Rapid Eye Movement - brzi pokreti čiju. Oni su, u nešto većoj meri, osvetlili proces spavanja.\nJedno od otkrića, posredstvom ovog fenomena, bilo je da svi ljudi sanjaju, iako neki ne mogu da se sete svojih snova ili su čak ubeđeni da nikada nisu to doživeli. Drugo, ljudi ne sanjaju sve vreme spavanja. Postoje razdoblja spavanja bez snova i ona se smenjuju sa periodima ispunjenim snovima. Rapidni pokreti očiju su uvek nesumnjiv znak da osoba sanja. Prosečno, tokom noći, ljudi sanjaju pet do sedam puta. Kada snevači budu probuđeni za vreme REM faze, u stanju su da se sete snova relativno jasno i sa dosta živih detalja. Ako ih probude kasnije, pojedinosti se gube, a neki subjekti sasvim zaboravljaju da su bilo šta sanjali.\nVreme je u snu iluzorno, snevač može da za nekoliko trenutaka ovozemaljskog vremena proživi dane ili godine u zbivanjima sna. Jedan od istraživača fenomena sna iz XIX veka, Alfred Mori, ostavio je belešku o veoma dugom snu u kojem je proživeo mnoge događaje iz Francuske revolucije. Ti događaji bili su bogati detaljima i nabijeni emocijama. U snu je bio svedok užasnih zbivanja, razgovarao sa nihovim učesnicima, a sam je bio osuđen na pogubljenje giljotinom za zločine koje je počinio. Kada se probudio, Mori je zaključio, na osnovu objektivnih pokzatelja, da je čitav san trajao samo nekoliko trenutaka.\nOvaj element sna sreće se u mnogim religioznim i okultnim pričama. O njemu govori i sufistička legenda o proroku Muhamedu, koda je jedne noći anđeo Gabrijel poveo da mu pokaže raj i pakao. Polazeći, Muhamed je nehotice gurnuo sud sa vodom, koji je stajao na ivici stola. Kad su se vratili sa tog spiritualnog puta, koji je on doživeo kao višenedeljni, stigao je tačno na vreme da zadrži sud da ne padne na pod. Čitavo putovanje trajalo je, u ovostranom svetu, koliko i sam treptaj oka. Nasuprot stava o nerealnosti snova, široko prihvaćenog na Zapadu, ima misoanih ljudi, okultno usmerenih, koji tvrde da snovi imaju sopstvenu realnost, premda sasvim drugačiju od ovozemaljske.\nU zadnje vreme naglo se razvio interes za verovanja u primitivnim kulturama, za šamanske rituale i intuitivnu spoznaju sveta. Antrolozi su utvrdili da pripadnici mnogih primitivnih zajednica ne prave razliku između snova i fizičke realnosti. Čovek koji je sanjao da mu je sused ubrao plodove iz bašte očekuje da mu ovaj plati njihovu vrednost. Ovakav stav prema svetu snova nije karakterističan samo za primitivce. Pet vekova pre Hrista, slavni Heraklit je rekao da se, za vreme sna, svako vraća svojoj istinitoj prirodi. A njegov savremenik na drugom kraju sveta, Čuang Cu, zapisao je, posle sna u kojem je sanjao da je leptir: 'Jesam li ja Čuang Cu, koji je sanjo da je bio leptir, ili sam leptir koji sanja da je Čuang Cu?' Sličan stav ispoljio je i Rene Dekart, kada je rekao da je potpuno svestan da ne postoje merila po kojima bi se budno stanje moglo razlikovati od snevanja.\nIskustveno utvrđena činjenica da i vrlo živ san izbledi kratko vreme posle budđenja naveo je neke istraživače da zaljuče da postoje dve vrste pamćenja. različito locirane, i da prilikom sanjanja biva aktiviran neki deo našeg bića koji je površno povezan sa svesnim duhom. Na to ukazuju pojave lucidnih snova, vantelesnog iskustva ili astralne projekcije i pojava vođene imaginacije. Te pojave imaju dosta zajedničkih elemenata, tako da je teško povući oštru liniju podele među njima. U lucidnom snu snevač ima jasnu svest da sanja, tako da mu je u velikoj meri sačuvana kritičnost u odnosu na zbivanja i okolinu. Ponekad može da utiče na sam saržaj sna i da ga, donekle i menja, što mu pruža neverovatne doživljaje. To je potvrđeno u laboratorijama za ispitivanje stanja sna i izmenjenih stanja svesti, među kojima je najpoznatija Meningerova laboratorija u Njujorku. Ali, ovi straživači su samo potvrđivali ono što su iznašli mnogi okultisti i amateri istraživači neobičnih pojava, naime, da je takva izmenjena stanja svesti moguće namerno izazvati i posebnim treningom razviti dalje tu sposobnost.\nTakve doprinose dao je i Uspenski koji, premda dobar matematičar, nije kao takav zapamćen, već je reputaciju u svetu stekao kao glavni učenik okultiste Gurđijeva. U svojim knjigama on nedvosmilseno ukazuje da je polazna tačka njegovog životnog tragalaštva bila njegova upitanost nad prirodom snova. U svojoj knjizi 'Novi model univerzuma', Uspenski, pored izlaganja Gurđijevljevog sistema samorazvića i svojih stavova o Tarotu, piramidama i četvrtoj dimenziji, opisuje eksperimente sa sopstvenom svešću, u kojima je nemali deo bio posvećen radu sa snovima i pokušajima da ih stavi pod voljnu kontrolu. O tim eksperimentima Uspenski je pisao: 'Najinteresantniji među utiscima mog života potiču od snova. Svet snova privlačio me je od najranije mladosti, nagoneći me da tragam za objašnjenjem tog nedokučivog fenomena i da pokušam da utvrdim odnos koji u snovima postoji između realnog i nestvarnog... Kao dete, u više prilika sam se budio sa jasnim osećanjem da sam doživro nešto toliko značajno i uzbudljivo da mi je sve ono što sam pre toga znao, i sve ono što sam do tada video u životu izgledalo nevredno pažnje i lišeno svake privlačnosti'.\nMetodu koji je praktikovao Uspenski manjkala je naučna sistematičnost, ali je na osnovu nje on ipak razvio originalan metod izazivanja lucidnih snova. On je, jednostvano, posle buđenja pokušavao da se seti što većeg broja detalja iz snova i odmah bi ih zapisao. Vredno je njegovo zapažanje da ako duh ostane za vreme spavanja aktivan, snevanje se po svojim odlikama približava budnom razmišljanju, a polsedica toga je loš san i nedovoljna oporavljenost tokom noći. Posle dužeg vremena primene svoje metode, Uspenski je uspeo da namerno izaziva stanje svesti koje je bilo na međi jave i sna, koje je on adekvatno nazvao 'polusnom'. Utvrdio je da ga najlakše izaziva kada, neposredno posle jutarnjeg buđenja, ponovo zatvori oči i prepusti se dremanju. To je postizao koncentracijom na neku misao koja je trebalo da ga održi budnim. Tada bi bio u stanju da zakorači u stanje polusna, u kome bi se snovi nanovo javili. To je glavno otkriće Uspenskog, do kojeg su, sasvim nezavino jedni od drugih, došli još neki istraživači: moguće je sanjati i istovremeno biti budan, da bi se san posmatrao. Jednom prilikom, u ovakvom stanju svesti, Uspenski se našao u svojoj kuhinji sa malom crvenom mačkom i rekao je sebi: 'Ako sanjam neka se ovo mače pretvori u psa'. Istog trenutka to se i dogodilo, a zidovi kuhinje su iščezli i umesto njih ukazao se planinski pejzaž. Stanje polusna predstavlja prelaz između uobičajenog snevanja i Jungove 'aktivne imaginacije'. Bez obzira na način njihovog izazivanja, iskustva Uspenskog možemo klasifikovati kao podvrstu lucidnih ili jasnih snova.\nJedan od najzaslužnijih istraživača u ovoj oblasti je Holanđanin Dr Van Eden, čiji se motod sastojao u upornim nastojanjima da svesnom intencijom prenese svoju svest iz centralnog nervnog sistema u svoje 'snovidno telo', što je bio sinonim za astralno telo kod okultista. Van Eden je na taj način hteo da zapamti sve što se dešava tokom sna, a takođe da pokuša da, preko tog tela, manipuliše fizičkim objektima. O njegovim opitima Hijervord Kerington piše sledeće: 'On je uspeo da izazove potpuno izdvojenu svest. Jasno se saćao da je zaspao na krevetu sa rukama prekrštenim na grudima, i u isto vreme se sećao da je gledao kroz prozor, da je video psa koji je dotrčao do okna, pogledao ga i potom pobegao... sve vreme je imao sasvim jasno osećanje udvojenosti svesti koja je poticala iz dva tela'.\nPo Keringtonu, kontrola sna se može postići u neuobičajeno visokom stepenu ukoliko praktičar zadrži kontrolu svesti do samog padanja u san. On dalje ovako savetuje: 'Kada ste naučili da to postignete, mentalno konstruišete sasvim jasnu i određenu scenu i držite je u svom duhovnom oku. Tada, dok padate u san, čvrsto držite ovu scenu i u poslednjem trenutku, neposredno pre padanja u san, svesno prenesite sebe u tu scenu - drugim rečima, zakoračite u tu scenu. Ako ste se razvili do određenog stepena, bićete u stanju da održite neprekinutu svest u stanju sna i na taj način ostvarićete savršen kontinuitet misli - stupićete u scenu iz sna i nastavićete da svesno sanjate. To jeste proces svesnog snevanja i pošto budete ostvarili san do kraja, sećaćete se svega što se tokom njega dogodilo.'\nPažnju kako naučnika, tako i amatera, u najvećoj meri privlače prekognitivni snovi u kojima se unapred doživljavaju budući događaji ili neki njihovi elementi. Najinteresantnija istraživanja ove vrste snova vršili su u prvoj polovini ovog prošlog veka Džon Viljem Dan i Tom Letbridž. Dan je primenio veoma razrađen postupak beleženja snova i upoređivanja njihovih elemenata sa stvarnim zbivanjima. Sveoje rezultate objavio je 1927. godine u knjizi 'Eksperiment sa vremenom'. Njegov metodski postupak usvojio je Letbridž, ali je takođe koristio rašljarski visak za proveravanje svojih zaključaka. U njihovim prekognitivnim snovima nije bilo ničeg senzacionalnog, ali je bilo dosta uverljivih detalja. Obično su to bili nagoveštaji događaja koji su im se skasnije dešavali ili koje bi pročitali u novinama dan ili dva pošto bi ih doživeli u snovima.\nSledeća faza Letbridževih istraživanja bio je pokušaj da se objasni mehanizam odvijanja prekognitivnih snova. Njegova polazna hipoteza bila je da postoje različiti nivoi egzistencije, izvan sveta budne svesti. Tokom snevanja čovek prolazi kroz nekoliko tih nivoa koji imaju različite vibracije i na kojima važe drugačiji zakoni i odnosi među pojavama. Što je najvažnije za objašnjenje prekognitivnih snova, na njima vreme protiče različitom brzinom. Tokom sna, po Letbridžu, mi prodiremo na više nivoe svesti i tamo neko vreme boravimo. Sa ovozemaljskog stajališta percipirano, vreme tamo mnogo brže prolazi. Rezultat toga je kao kad putujući bržim vozom prestižemo sporiji, koji se kreće u istom smeru, pa nam se čini da taj sporiji voz ide u suprotnom pravcu, tačnije rečeno posmatraču se čini da ide unazad. Ova hipoteza mogla bi da objasni pojavu takozvanih obrnutih snova, koje je Letbridž prvi opisao. To su snovi u kojima se događaji odvijaju unatraške. Jedan od Letbridžovih subjekata, gospođa Beresford, videla je u snu kako braćni par njenih poznanika korača unatraške od ulaza u njihovu kuću, kako unatrađke ulaze u garažu, a onda se pojavio automobil koji je ušao u garažu. Drugi san ove iste osobe bio je još čudniji. Sanjala je kako grupa ljudi nosi mrtvački kovčeg hodajući unatrag, a jedan od njih je rekao: 'Vatra za su dobra drva koja bilo'. Neko vreme posle buđenja shvatila je da je ta izjava bila u skladu sa obrnutom prirodom sna, jer je to bila unatrag izgovorena rečenica: 'Bilo koja drva dobra su za vatru'.\nOvakvih istraživanja danas ima sve više i dosta su raznovrsna. Ali se javlja nov problem - koliko su snovi izvitopereni i zagađeni samim aktom našeg posmatranja? Posmatranje utiče na normalno odvijanje psiholoških procesa. Ono, štaviše, utiče i na odvijanje fizičkih procesa, kako to danas otkriva kvantna mehanika, ukazujući da su svest i fizička realnost neodvojici. Gari Zukav u svojoj knjizi o otkrićima moderne fizike piše: 'Nova fizika ili kvantna mehanika jasno nam ukazuje da nije moguće posmatrati realnost, a da je pri tome ne promenimo... ne postoji objektivnost. Mi ne možemo sebe eliminisati iz slike. Mi smo deo prirode i kada proučavamo prirodu ne postiji nikakva mogućnost da se zaobiđe istina da tada priroda proučava samu sebe'. Zukav temelji svoje zapažanje na činjenici da i samo posmatranje atomskih čestica menja nihovu prirodu. Jasno je da će takva promena biti daleko veća i lakše uočljiva u ispitivanju fenomena sna, čija je prirodna sredina poprište ispoljenja neprozračenih sila podsvesti. Nauka teži sticanju jasne svesti o činjenicama i prirodnim zakonima. Kako je moguće valjano ispitivanje nesvesnog, kažu skeptici, kada u samom trenutku osvešćivanja nesvesnih sadržaja oni prestaju da budu nesvesni i postaju svesni?\nIlustraciju neuhvatljivosti tog procesa pokušao je da dočara J.W.Dan na ovaj način. Čovek ne može da bude neutralan - spoljni posmatrač univerzuma, kao što ni snevač nije objektivan posmatrač svojih nesvesnih procesa. Čovek postoji unutar univerzuma, to su dva kraja istog štapa. Jedan kraj, ljudsko biće, pokušava da spozna drugi kraj štapa pružajući se ka njemu, a sa druge strane, povlačeći se pokušava da spozna sebe. Međutim, to je nemoguće, kao što je namoguće odvojiti se od svoje senke. Čovek ide u nazad u beskonačno, sve dok ne spozna da je nemoguće sebe otkinuti od večne i sveprisutne supstance svoga bića.


ZEDO ovisnost » Smještaj u terapijske zajednice\nPregled smještaja pacijenata u treapijskim zajednicama\nBroj smještenih pacijenata\nNapmena: Od ukupnog broja smještenih tridesetišest pacijenata finansirani su od strane Ministarstva za rad, socijalnu politiku i izbjeglice Ze-Do kantona. Jedanaest pacijenata smješteni 2009. godine nisu finansirana od strane Vlade jer u tom peridu ugovori nisu bili potpisani, kao i za četiri pacijenta koji su smješteni u komunu Izvor (ugovor potpisan decembra 2012. godine),\nTrenutno je u terapijskim zajednicama smješteno jedanaest pacijenata koji se finansiraju od strane Ministarstva za rad, socijalnu politiku i izbjeglice Ze-Do kantona, na osnovu potpisanog ugovora o smještaju i finansiranju.\nmr.sc. Mirnes Telalović, dipl.scr


Humanost /Imao sam veću tremu nego prvi put: Trebinjac Branislav darovao krv stoti put / Radio Sarajevo\nFoto: Trebinjelive.info/Branislav Špuran\nHumanost / Imao sam veću tremu nego prvi put: Trebinjac Branislav darovao krv stoti put\n13. 03. 2018. u 07:51:00 Radiosarajevo.ba\nBranislav Špuran iz Trebinja darovao je dragocjenu tečnost stoti put, odazivajući se humitarnoj akciji koju je organizirao aktiv dobrovoljnih davalaca krvi "SL IAT".\nOvaj čovjek širokog srca kazao je da je na humanitarnoj akciji u subotu osjećao veću tremu nego kada je prvi put dao dragocjenu tečnost.\n"S nepunih 18 godina, kao maturant, prvi put sam darovao krv. Od tog dana do danas, evo stigao sam do stotog darivanja kapi koje život znače. Sve ovo vrijeme ostaje samo jedan cilj, da pomažem i spasavam ugrožene. Sve ove godine me ta misao vodila kroz život", kazao je Špuran.\nDodao je da od stotinu darivanja zna otprilike samo dvadesetak ljudi koji su primili tu krv.\n"To su tada bile veoma stresne situacije. Srećom, odavno nema tog ciljanog darivanja", istaknuo je Špuran i dodao da jubilarno darivanje krvi posvećuje pokojnoj doktorici Persidi Kočišević i svom pokojnom ocu Risti Špuranu.\nFoto: Trebinjelive.info (Branislav Špuran)\nPrema riječima načelnika trebinjskog Centra za transfuzijsku medicinu Dragana Šarenca, rijetki su oni koji dožive i imaju tu privilegiju da uđu u klub odabranih, gdej je broj darivanja krvi trocifren.\n"Brano Špuran ne samo što je dobrovoljni davalac, već je i odličan saradnik, jer veliki broj ljudi uključio u davalaštvo krvi. Njegov pokojni otac Risto je 118 puta dao krv i bio rekorder davalaštva krvi u Trebinju. Logično je da nasljednik bude isti takav humanista", kazao je Šarenac.\nOn je dodao da je u subotu održana 15. akcija dobrovoljnog darivanja krvi u ovoj godini u Službi za transfuzijsku medicinu i do je prikupljeno oko 500 jedinica krvi.\nTagovi: darivanje krvi krv Trebinje humanitarna akcija\nBihać / Humanost: Ratni vojni invalid Hasan Vojić 103 puta donirao krv\nAtletika / Amel Tuka u zeničkoj bolnici darivao krv\nZnačaj darivanja / U Zavodu za transfuzijsku medicinu FBiH ima dovoljno zaliha krvi\nGodišnjica / Građevinski fakultet u Sarajevu proslavio 69. godina postojanja


Održana prezentacija dr Ranka Rajovića\nU petak 22. marta 2019. godine u velikoj sali Skupštine opštine Bački Petrovac održano je predavanje dr Ranka Rajovića koji je u svojoj prezentaciji ukazao roditeljima na ključne greške u vaspitanju svoje dece. Naime dr Rajović je svetski poznat stručnjak za inteligenciju dece.\nU današnje vreme roditelji preterano zaštićuju svoju decu, teže razumeju da je i dosada faktor razvoja deteta, imaju problem kako dete odvići od video igrica itd. Na ove i druge teme kao i kao roditelji da prepoznaju šta je ključno za pravilan razvoj i vaspitanje deteta, razgovaralo se na ovoj jako korisnoj prezentaciji.


Dubai: Kerala Muslim body serves Iftar to 2,500 people | Coastaldigest.com - The Trusted News Portal of India, Coastal Karnataka\nSubmitted by naeem on Sat, 05/18/2019 - 13:13\nDubai, May 18: A Kerala Muslim centre here is serving Iftar meal every day to more than 2,500 people from all walks of life, according to a media report.\n"Most of the volunteers are drivers, A/C maintenance workers, office assistants and people who do other routine jobs. But, we also have businessmen and professional executives who have been volunteering with us," Ebrahim Elettil, president of the Kerala Muslim Cultural Centre’s (KMCC) said.\n"The registration of new members and renewal of old members is done and they are assigned duties in rotation. They are also trained by hygiene officers from some hotels. Every day we have about 150 volunteers present," Ebrahim Iritty, chairman of the volunteers' wing, was quoted as saying.


Beogradski centar za ljudska prava - Belgrade Centre for Human Rights » Biblioteka dokumenti\nBogdan Krasić (ur.), Globalni kompakt o sigurnim, uređenim i regularnim migracijama (na srpskom i engleskom jeziku), 2019.\nBeogradski centar za ljudska prava priredio je prevod Globalnog kompakta o migracijama na srpski jezik. Prevod može biti od koristi svim relevantnim državnim akterima u oblasti upravljanja migracijama, organizacijama civilnog društva, akademskoj zajednici, medijima i privatnom sektoru u radu na izradi nacionalne inicijative za primenu Globalnog kompakta.\nGlobalni kompakt o sigurnim, uređenim i regularnim migracijama nastao je iz potrebe za sveobuhvatnijim rešavanjem pitanja migracija, koje je od sve većeg značaja u današnjem globalizovanom svetu. Po svojoj prirodi, radi se o pravno neobavezujućem dokumentu, ali se na njegovu primenu deklarativno obavezalo 152 države članice Ujedinjenih nacija. Na svake četiri godine biće organizovan međunarodni forum na kom će se ocenjivati dosadašnja primena Globalnog kompakta u praksi. U Globalnom kompaktu o migracijama jasno je određena aktivna uloga organizacija civilnog društva i Beogradski centar za ljudska prava planira aktivno da učestvuje u procesu praćenja i razmatranja njegove primene.\nUsvajanje Globalnog kompakta o migracijama bilo je predviđeno Njujorškom deklaracijom o izbeglicama i migrantima iz 2016. godine. U procesu konsultacija i pregovora, nastao je tekst koji je usvojen na međuvladinoj konferenciji koja je održana 10. i 11. decembra 2018. u Marakešu i koji je zatim 19. decembra 2018. godine podržan od strane Generalne skupštine Ujedinjenih nacija. Pored ovog Globalnog kompakta, uporedo je nastao i Globalni kompakt za izbeglice. Publikaciju preuzmite ovde.\nBojan Đurić, Zbirka odluka o ljudskim pravima V – presude Evropskog suda za judska prava o pitanjima koja se odnose na slobodu i bezbednost ličnosti, 2007.\nPublikacija se bavi slučajevima koji su se odvijali pred Komitetom za ljudska prava, kroz koje se može posmatrati primena Međunarodnog pakta o političkim i građanskim pravima kroz postupak podnošenja pojedičnih žalbi u skladu sa Fakultativnim protokolom uz Pakt. Autori su predstavili vodeće slučajeve kojima se razjašnjavaju pitanja tumačenja odredbi Pakta. Publikacija sadrži tekstove Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima uz dva fakultativna protokola, kao i izvode iz poslovnika Komiteta za ljudska prava. Izdvojeni slučajevi se bave pitanjima prava na život, zabrane mučenja i nečovečnog postupanja, slobode i bezbednost ličnosti, pravo na pravično suđenje, slobodu kretanja, privatnost i porodicu, slobodu veroispovesti i savesti, slobodu izražavanja, okupljanja i udruživanja, zabranu diskriminacije, manjine, pravo na učešće u javnom životu i pravo na samoopredeljenje. Publikacija je objavljena na srpskom, ruskom, albanskom i turskom jeziku.\nVesna Petrović (ur.), Zbirka odluka o ljudskim pravima IV – Presude Evropskog suda za ljudska prava o pitanjima koja se odnose na maloletnike, 2006.\nVidan Hadži-Vidanović, Marko Milanović (ur.), Međunarodno javno pravo – zbirka dokumenata, 2005.\nOsnovni dokumenti o ljudskim pravima, 1998.\nLjudska prava, kako univerzalni tako i regionalni: Univerzalna deklaracija o ljudskim pravima, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, Međunarodni pakt o ekonomskim, socijalnim i kulturnim pravima kao i Konvencija za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda koja je doneta u okviru Saveta Evrope.\nVojin Dimitrijević, Vladimir Đerić (ur.), Zbirka odluka o ljudskim pravima I, 1997.\nBeogradski centar za ljudska prava ovim izdanjem je, uvidevši da je u Jugoslaviji proučavanje ljudskih prava, ali i prava uopšte, zasnovano pre svega na analizi i komentaru propisa, pokrenuo izdavačku delatnost u pogledu prakse međunarodnih organa u oblasti ljudskih prava. Izabrane su odluke međunarodnih tela koja vrše nadzor nad sprovođenjem onih konvencija koje je SR Jugoslavija potpisala: Komiteta za ljudska prava, Komiteta za ukidanje rasne diskriminacije i Komiteta protiv mučenja. Izostavljene su odluke Evropskog suda i Evropske komisije za ljudska prava jer u trenutku štampanja ovog izdanja (1997.) SR Jugoslavija nije bila članica Saveta Evrope.\nZbirka međunarodnih dokumenata o ljudskim pravima I – III (I Osnovni instrumenti, II Krivični postupak i izvršenje kazni, III Evropski instrumenti), 1996.


SNS JE TOMU POTROŠIO KAO KRPU, POLITIČKE PROSTITUTKE ĆE DOĆI GLAVE VUČIĆU: Bivši Šešeljev pulen za Espreso otvorio dušu i rekao sve!\nDragan Todorović govori šta misli o Aleksandru Martinoviću, Slobodanu Miloševiću, SPS-u, JUL-u, Miri Marković, Vojislavu Šešelju...\nObjavljeno: 22.08.2018. 20:58h\nNekadašnji visoki funkcioner Srpske radikalne stranke i predsednik udruženja građana "Istočna alternativa" Dragan Todorović za Espreso.rs otkriva zašto želi da Srbija podigne spomenik Slobodanu Miloševiću, ali i kako je rekao "NE" Vojislavu Šešelju i Tomislavu Nikoliću, kao i šta će Vučiću doći glave.\nNekadašnji istaknuti funkcioner SRS pristupio je Inicijativi za podizanje spomenika Slobodanu Miloševiću, a Jovana Dimitrijević tim povodom kaže:\nĐUKIĆ DEJANOVIĆ: U SPS postoje različiti stavovi o podizanju spomenika Miloševiću\nMIRA MARKOVIĆ ŽELI SLOBIN SPOMENIK U BEOGRADU! Mrkonjić otvorio dušu: JA SAM SE U MILOŠEVIĆA ZALJUBIO U HAGU! (FOTO)\nUŠLI SMO U SOBU KOJU SPS DRŽI POD KLJUČEM: Ovde je Slobina Mira čuvala sve Miloševićeve tajne (FOTO)\n"Ono što zbunjuje ljude je to što svi misle da je Inicijativni odbor za podizanje spomenika Slobodanu Miloševiću partijski odbor i vezuju ga sa SPS-om. Međutim to nije tačno, ovo nije organ SPS-a već je inicijativa koja je došla od strane građana i to je najvažnija razlika. Gospodin Todorović će dobiti najaktivniju ulogu, kako bi ova ideja došla do većine naših građana. U narednim danima ćemo se dogovoriti kako će konkretno gospodin Todorović pomoći ostvarivanju našeg cilja".\nPoželela dobrodošlicu Todoroviću foto: Filip Plavčić\nGospodine Todoroviću, kako je došlo do toga da budete deo ove inicijative?\n- Ja ako budem rekao ono što mislim napraviće se velika frka u SPS.\n- Meni je potpuno jasno da ova inicijativa ne potiče od SPS, jer kako bi mogla da potekne od nje kad je ta stranka kompletno izdala Slobodana Miloševića još kad je bio u Hagu? Potpuno mi je jasno da je to inicijativa građana i da će sve veći broj ljudi zahtevati da se podigne spomenik Miloševiću".\nObjasnio je zbog čega želi spomenik Slobodanu Miloševiću foto: Fonet\nKako vidite ulogu Miloševića u istoriji?\n- Kako vreme prolazi sve više postaje jasnija uloga Slobodana Miloševića u istoriji srpskog naroda i godinama koje su za nama. Srbija je od 2001. skoro potpuno uništena. Sad nam spremaju i priznanje KiM od strane Zapada i to uništenje se privodi kraju. Do Miloševića je završen period kad je Srbija imala državnike na vlasti. Zbog toga je trebalo na sve načine eliminisati Miloševića s političke scene, što je konačno urađeno u Hagu, jer je svima jasno da je on tamo ubijen i to od strane onih koji su hteli Srbe i Srbiju da proglase zločincima. Ja ću sa zadovoljstvom učiniti sve što je do mene kako bi se srpski narod odužio Slobodanu Miloševiću i podigao mu spomenik.\nNekad niste tako mislili, bili ste Miloševićev kritičar?\n- Pre svega, ja sam srpski nacionalista i to sam bio i pre SRS. Učestvovao sam u "Jogurt revoluciji" samoinicijativno. U pojedinim periodima smo sarađivali sa socijalistima, a nekad smo bili i njihovi najžešći protivnici, i to je bila stvar političkih procena. Zamerali smo Miloševiću zbog njegovog okruženja, koje mu je kasnije i došlo glave.\nTodorović tvrdi da je Milošević bio poslednji državnik u Srbiji foto: Profimedia\nBili ste i Slobin ministar?\n- Bio sam ministar iz redova Srpske radikalne stranke, a ne Slobin ministar.\n- Tu pre svega mislim na formiranje JUL-a i ulazak Mire Marković u politiku, ali i na korupciju u vrhu SPS jer su ti ljudi gledali samo svoju korist, a Srbija i ideologija ih nisu zanimali. Najgora stvar koja je zadesila SPS su preletači, koji su preleteli u JUL i za sebe sticali bogatstva i određene povlastice. Ta politika preletača je nastavljena masovno od 2000. godine, a kulminirala osnivanjem SNS. Političkoj prostituciji su otvorena širom vrata, a ti preletači će doći glave i Vučiću.\nZašto ste se izolovali od politike?\n- Nisam se izolovao. Srbija je izolovana. Formirali smo udruženje građana Istočna alternativa, ali teško možemo da dođemo do prostora u medijima.\nTodorović sa Vučićem i Nikolićem foto: Profimedia\nKako komentarišete to što su mnogi iz SPS i SNS ustali protiv ideje o podizanju spomenika Slobodanu Miloševiću?\n- Ne čude me ni jedni, ni drugi. Pojedini pripadnici SPS su odavno izdali Slobu, a kako da me čude stavovi od pojedinih u SNS? Pa oni su Tomislava Nikolića potrošili kao krpu. Takvi ljudi su marionete i ništa drugo. Oni svoje izjave daju kako bi kao kučići pogodili želju svoga gospodara i za to dobili kocku šećera. Naravno da ne mislim na šećer, već na neku apanažu ili fotelju.\nOdbili ste Šešeljev poziv da se vratite u SRS?\n- Šešelj me je zvao da se vratim, nisam to prihvatio. Shvatio sam da se mnoge stvari nisu promenile. Znate, politika me nikad nije zanimala zbog sopstvenih interesa, već sam se uvek borio za interese Srbije i to me je odbilo da se vratim kod Šešelja.\nNije želeo da se vrati kod Šešelja foto: Beta\nRekli ste "NE" i Tomislavu Nikoliću i Aleksandru Vučiću?\n- Jesam. Od momenta kada je Tomislav Nikolić izdao SRS bilo je jasno da nema šanse da ja učestvujem u tom poduhvatu.\nKako komentarišete prelet Aleksandra Martinovića iz SRS u SNS?\n- Postoje ljudi koji mogu da se pogledaju ujutru u ogledalu i oni koji to ne mogu. Ljudi koji naprave takav salto mortale ne zaslužuju uopšte da se komentarišu. Razumem šta rade starlete na javnoj sceni, a prostitutke na političkoj sceni su tri puta gore.\nSRSSPSSlobodan MiloševićDragan TodorovićJULMira MarkovićJovana DimitrijevićAleksandar VučićVojislav ŠešeljTomislav NikolićAleksandar MartinovićSNS


WP dashboard login problemi - DevProTalk\n04. 10. 2010. #1\nAko ne možete da se logujete na Wordpress.com dashboard da vidite statistiku, čisto da znate da problem nije kod vas već WP ima neke probleme trenutno.\n(valjda sam pogodio subforum )\nMac OS X Dashboard widget za konvertovanje dinara/evra/dolara po srednjem kursu NBSa kaizen Code snippets 13 20. 04. 2009. 12:59\nbest practice za login ivanhoe PHP 1 17. 02. 2008. 20:26\nGoogle login ili Firefox 2.0 RC? Ilija Studen Opušteno 11 06. 10. 2006. 17:39


Federacija BiH: PCR testiranje samo u verificiranim zdravstvenim ustanovama | Krupljani.BA\nFederacija BiH: PCR testiranje samo u verificiranim zdravstvenim ustanovama\nPCR detekciju SARS-CoV-2 virusa mogu obavljati samo laboratoriji zdravstvenih ustanova koji su verificirani od strane Federalnog ministarstva zdravstva (FZZJZ). Za obavljanje predmetne djelatnosti od strane ministarstva do sada su verificirani klinički centri Sarajevo, Tuzla i Mostar, Opća bolnica “Prim. dr. Abdulah Nakaš“ Sarajevo, Kantonalna bolnica Zenica i Opća bolnica Tešanj, objavili su u subotu iz Federalnog ministarstva zdravstva, prenosi Anadolu Agency (AA).\nCijenu PCR testiranja na SARS-CoV-2 virus u iznosu od 215,20 KM utvrdio je, sukladno svojim ovlastima iz članka 104. Zakona o zdravstvenom osiguranju, kao i propisanoj metodologiji, Zavod zdravstvenog osiguranja i reosiguranja Federacije BiH, zaključuju iz ministarstva.\n"Race for the Cure" je jedan od najvećih svjetskih događaja u borbi protiv raka dojke. Prva ovakva utrka bila je organizovana 1983. godine kojoj...\nU Republici Srpskoj u posljednja 24 sata izvršеnо је tеstirаnjе 483 lаbоrаtоriјska uzоrkа, а nоvi koronavirus (SARS-CoV-2) pоtvrđеn је kоd 30 оsоba. Rаdi sе...\nBosna i Hercegovina33686


pink.rs | ČIK PROBAJTE: Ovih 10 stvari NE SMETE DA OBJAVITE NA FEJSBUKU!\nIzvor: Telegraf, Foto: Pixabay ||\nVeliki broj ljudi na Fejsbuku objavljuje mnogo ličnih informacija, što je veoma opasno.\nNa Fejsbuku postoji veliki broj lažnih profila, a upravo je to jedan od razloga što stručnjaci za bezbednost upozoravaju korisnike da paze šta dele na ovoj društvenoj mreži.\nPasoš i vozačka dozvola\nLjudi vole da se hvale na društvenim mrežama, pa često možemo videti fotografije pasoša kada krenu na neko putovanje. Takođe, česte su i objave kada neko položi vožnju, pa prvo što uradi jeste da slika svoju vozačku dozvolu.\nUkoliko na društvenim mrežama objavite da idete na odmor, ova informacija će naročito biti korisna lopovima koji će tačno znati kada mogu da vam opljačkaju stan.\nInformacije o bankovnim računima\nNa Fejsbuku nikada, ali bukvalno nikada, ne treba da objavljujete informacije o finansijama, kao što su brojevi kreditnih kartica ili tekućih računa. Hakeri ove podatke vrlo lako mogu da iskoriste kako bi došli do vašeg računa i ukrali novac.\nFotografije pobedničkih tiketa\nJedna Australijanka je u svom oduševljenju kada je osvojila 825 dolara u nagradnoj igri, objavila selfi fotografiju sa pobedničkim tiketom. Nažalost, ona nije primetila da se na objavljenoj fotografiji nalazi barkod, pa je jedan od njenih virtuelnih prijatelja uspeo da umesto nje podigne dobijeni novac.\nStručnjaci savetuju da nikada ne objavljujete tačno adresu stanovanja. Ljudi veoma često objavu adresu prilikom tagovanja fotografija.\nČesto objavljivanje fotografija dece ume da ide na živce vašim prijateljima, a pored toga one postaje javne. Da li stvarno želite da svaki manijak i pedofil na svetu može da vidi fotografiju vašeg deteta?\nPritužbe na račun vašeg posla i šefa\nPostoji veliki broj slučajeva u kojima su ljudi dobili otkaz zato što su pisali loše stvari o svojim šefovima ili poslu na Fejsbuku. Neke stvari je bolje sačuvati za sebe ili za privatnu konverzaciju sa prijateljima.\nFotografija ID kartice sa univerziteta\nObjavljivanje ID fotografije sa univerziteta je idealno za kriminalce, jer na ovaj način mogu doći do vašeg imena, fotografije i lokacije na kojoj provodite dosta vremena.\nStatusi u kojima piše da će Fejsbuk početi da vam se naplaćuje ukoliko ne objavite isti često su kreirani od strane hakera i imaju za cilj širenje virusa i “fišing” softvera. Takođe su i veoma iritantni.\nČak i sa dobrim podešavanjima privatnosti, vaš Fejsbuk profil i dalje može biti hakovan, pa je objavljivanje intimnih fotografija na ovoj društvenoj mreži prilično loš potez.\nODMAH OBRIŠITE ovih 5 stvari na fejsbuku, evo i ZAŠTO!\nDRAMA NA NOVOM BEOGRADU! Gori stan, vatrogasci na sve strane, nije poznato IMA LI NEKOGA UNUTRA!\nSTRAVIČNA AUTOBUSKA NESREĆA NADOMAK PRESTONICE: Ima mrtvih i povređenih!


Vakcina AstraZeneke dovedena u pitanje – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Svijet/Vakcina AstraZeneke dovedena u pitanje\nIgor Golubović Send an email 26. новембра 2020\nLONDON – Kompanija AstraZeneka i Univerzitet Oksford priznali su da je došlo do greške tokom testiranja vakcine protiv korona virusa, što pokreće mnoga pitanja o preliminarnim rezultatima koje su objavili.\nSaopštenje je izdato juče, samo nekoliko dana nakon što su kompanija i univerzitet objavili da je njihova vakcina „veoma efikasna“, ne pominjući zašto neki od učesnika u ispitivanju nisu dobili punu dozu prilikom prve od dvije vakcinacije, piše časopis Tajm.\n„Napravili ste dvije studije u kojima su korišćene različite doze i došli ste do rezultata koji ne predstavljaju nijednu dozu. Mislim da mnogi ljudi imaju problema s tim“, rekao je Salisburi.\n„To vam je kao u bajci o Zlatokosoj i tri medvjeda. Važno je dati pravu dozu, ne premalo i ne previše. Previše bi moglo da vam da loš odgovor. Dakle, želite pravu količinu i pomalo nagađate kada želite tako brzo da uspete iz prvog puta“, rekla je Gilbert.


Industrijski parkovi privlače investicije | (Vesti - 12. 07. 2016) Subotica.com\nIndustrijski parkovi privlače investicije\n12.07.2016. u 00:00h\nKako bi se upoznao sa resursnim potencijalom i stanjem privrede u cilju kreiranja mera za ekonomski razvoj Severnobačkog okruga, pokrajinski sekretar za privredu i turizam Ivan Đoković u okviru radne posete Subotici sastao se sa predsednikom Regionalne privredne komore, Slobodanom Vojinovićem.\nOsvrnuvši se prioritetne tačke rada Pokrajinske vlade u narednom periodu među kojima su agroindustrija, privreda i razvoj turizma, resorni pokrajinski sekretar je izjavio da je Subotica prepoznata kao mesto ka kojem će biti usmerene značajne mere i aktivnosti radi podsticanja ekonomskog rasta.\n- Već ranije je Palićko jezero prepoznato kao ključni turistički potencijal, kako kongresni, tako i onaj koji se nije ostvario u punom kapacitetu, kao što je banjski i zdravstveni. Danas imamo situaciju da veliki broj turista dolazi u Suboticu zbog zdravstvenih usluga, pa nakon Beograda, Subotica prednjači u tom vidu usluga. Te zdravstvene usluge bi trebalo upotpuniti, kao i turističke sadržaje koji bi trebalo da omoguće njihovo nesmetano obavljanje. Verujem da će nova Vlada uspeti da nađe sistemsko rešenje za čišćenje Palićkog jezera i njegovo stavljanje u turističku, kao i banjsko-lečilišnu funkciju. Sve susedne zemlje mogu da donesu novu dodatnu vrednost, ne samo u investicionom smislu, nego i u okviru turističke i robne razmene sa ovim delom Vojvodine, pri čemu je Subotica gravitacioni centar - kaže Ivan Đoković.\nPodsećajući na spoljno trgovinski suficit koji su prošle godine ostvarile sve opština pod nadležnosti Regionalne privredne komore, potpredsednik Pokrajinske vlade je rekao da su važna komponenta u daljem ekonomskom razvoju mikro i mala preduzeća, kao i stari zanati.\n- Zbog kulture i nasleđenih, tradicionalnih vrednosti koje imaju ljudi na ovom prostoru, smatramo da bi u narednom periodu trebalo podstaći umetničke i stare zanate, što spada u domen kreativne industrije.Trebalo bi ih podržati, ne samo u smislu da predstave kulturnu i privrednu riznicu Vojvodine ka inostranstvu i nađu svoje mesto na inostranim tržištima gde su ti proizvodi cenjeni i plaćeni više u odnosnu na svoju upotrebnu vrednost, nego da te kreativne vidove industrije iskoristimo da adaptiramo naše proizvode posebno u domenu industrije hrane, kako bi moglo da ih apsorbuje tržište Evropske unije - kaže Đoković.\nNa sastanku je zaključeno da bi u skladu sa potencijalom kakav pruža Industrijska zona Mali Bajmok trebalo raditi na daljoj edukaciji i dokvalifikaciji radne snage radi podsticanja zapošljavanja, ali i na širenju mreže domaćih firmi-kooperanata.\nPostavljeno pre 3 godine i 10 meseci\nPrijem za pokrajinskog sekretara za privredu i turizam\nprivredna komora Slobodan Vojinović regionalna privredna komora\npre 16 časova i 4 minuta\npre 10 časova i 10 minuta


Novi Sad, 23. maj - Odbor za evropske integracije i međuregionalnu saradnju Skupštine Autonomne pokrajine Vojvodine, na svojoj 39. sednici, razmatrao je Predlog pisma o namerama o uspostavljanju i razvijanju prijateljskih odnosa i saradnje između Autonomne pokrajine Vojvodne (Republika Srbija) i Provincije Hebej (Narodna Republika Kina) sa Predlogom zaključaka. Pismom o namerama stvoriće se formalno pravni okvir za uspostavljanje i razvijanje prijateljskih odnosa i saradnje u obostranom interesu, rečeno je u obrazloženju predloga na sednici. Nakon razmatranja, Odbor je predlažio Skupštini da razmotri Predlog i donese zaključke koje je predložila Pokrajinska vlada.\nU nastavku sednice, Odbor je razmotrio i prihvatio Izveštaj o poslovanju Fonda „Evropski poslovi“ Autonomne pokrajine Vojvodine za 2018. godinu.\nMeđu brojnim uspešnim aktivnostima u prošloj godini, Fonda „Evropski poslovi“ je zajedno sa Skupštinom Autonomne pokrajine Vojvodine i Skupštinom evropskih regiona AER, u Novom Sadu uspešno organizovao i Poslovni forum koji je okupio veliki broj poslovnih subjekata iz različitih delova Evrope, navedeno je u izveštaju.\nOdbor za evropske integracije i međuregionalnu saradnju se na današnjoj sednici upoznao i sa Izveštajem o poseti Odbora za ruralni razvoj i zaštitu potrošača Parlamenta savezne pokrajine Baden-Virtemberg, koja je realizovana trećeg maja ove godine.


Vila Panos Tasos Limenas Leto 2020. - Tasos Apartmani za Leto 2020. | Dream Tours\nLetovanje 2020. » Limenas » Vila Panos\nVila Panos je odlično pozicionirana, nalazi se u centru mesta Limenas, blizu stare luke i arheološkog muzeja, udaljena je oko 100m od gradske plaže.\nU našoj ponudi su dvokrevetni, trokrevetni apartmani, kao i apartmani namenjeni za smeštaj četvoročlane porodice, sa dva kreveta u spavaćoj sobi i kaučem na razvlačenje u dnevnoj sobi, nalaze se na prvom spratu i svi imaju pogled ka moru. U neposrednoj blizini se nalazi javni, besplatni parking. Svi apartmani imaju opremljen kuhinjski deo, kupatilo/wc, peškire, terasu, TV, WiFi internet i klima uređaj i u spavaćoj sobi i u kuhinji (uključen u cenu). Čišćenje smeštajnih jedinica, promena peškira i posteljine je petog dana boravka.\nCenovnik – Vila Panos Tasos – Limenas Leto 2020.\n1/3 APP - 3 110* 120 160 195 215 240 260 260 225 165 160* 85*\n1/2 APP - 2 140* 160 210 260 280 320 345 345 300 220 200* 100*\n1/2+2 APP 2 2 155* 200 260 325 350 395 425 425 370 270 215* 120*\nVila Panos Tasos Limenas – Program\nčekovima građana najkasnije do 15.12.2020. datumirani svakog 15-og u mesecu.\nLimenas – Tasos Letovanje 2020.\nVila Panos Tasos – Limenas Leto 2020.\nVila Panos – Limenas


Saopštenja 2008 - Decembar\n22.12.2008. godine - Kvartalni izvještaj glavnog ekonomiste za januar-septembar, 2008. godine\n16.12.2008. godine - Preliminarni zaključci Misije MMF-a\n12.12.2008. godine - Nagrada Centralne banke dodijeljena po drugi put\n02.12.2008. godine - Počinje redovna misija Međunarodnog monetarnog fonda\nCENTRALNA BANKA CRNE GOREPodgorica, 22.12.2008. godine\nKvartalni izvještaj glavnog ekonomiste za januar-septembar, 2008. godine\nSavjet Centralne banke na današnjoj sjednici, predsjedavao guverner Ljubiša Krgović, usvojio kvartalni izvještaj glavnog ekonomiste za januar-septembar, 2008. godine. Prema tom izvještaju, globalna finansijska kriza se u Crnoj Gori kao i većini privreda u tranziciji, u 2008. godini nije osjetila u istoj mjeri kao na tržištima najrazvijenih zemalja. Međutim, uticaj negativnih efekata krize u većoj mjeri možemo očekivati u narednoj godini.\nStopa rasta BDP za prvih devet mjeseci iznosi 8%, tako da će na kraju ove godine biti zaokružena trogodišnja ekspanzija crnogorske privrede, s prosječnom stopom rasta od oko 9%. Time je dostignut nivo BDP najmanje razvijenih zemalja članica EU, što je važno za ispunjenje Kopenhagenških kriterijuma. Podaci Eurostata pokazuju da je Crna Gora evropska zemlja koja se najbrže razvijala u periodu 2005 – 2007. godine. Međutim, globalna finansijska kriza će dovesti do značajnog usporavanja rasta u narednoj godini.\nU prva tri kvartala ove godine prisutan je rast svih monetarnih pokazatelja. Rasli su depoziti, krediti, novčana masa, aktiva banaka, a učešće nekvalitetne aktive je bilo na prihvatljivom nivou. Ipak, realno je očekivati da će se u narednom periodu pod uticajem krize, ovi indikatori pogoršati. Industrijska proizvodnja je u prvih devet mjeseci ove godine bila viša za 3,9%, u odnosu na isti period lani. Deficit tekućeg računa platnog bilansa je visok i na kraju trećeg kvartala je iznosio 27,5% procijenjenog BDP. Kao i u prethodnim godinama, osnovni generator deficita je visok deficit robne razmjene. Neto priliv SDI je i dalje visok i po svemu sudeći ove godine će biti rekordan, ali se pod uticajem krize, može se očekivati smanjenje i deficita tekućeg računa platnog bilansa i priliva SDI u 2009. godini.\nCrna Gora je mala i visoko otvorena ekonomija, i na našu privredu se nužno preslikavaju sve promjene koje se dešavaju na globalnom nivou. Globalna kriza se može negativno odraziti na više sektora. Stoga je u izvještaju glavnog ekonomiste, urađena posebna analiza mogućih negativnih efekata globalne finansijske krize na Crnu Goru, kao i analiza mjera ekonomske politike koje bi trebalo preduzeti radi predupređenja negativnih posljedica. To znači da će, vjerovatno, u narednom periodu biti potreban nešto viši stepen intervencionizma nego što je to bilo u prethodnom periodu. Izvjesno je da su u pojedinim oblastima neophodne određene korekcije cijena, kako bi se lakše prevazišli recesioni pritisci koji će dolaziti sa razvijenih tržišta. Stav je Centralne banke da ovaj teret krize, zajednički traba da podijele Vlada i privreda.\nMEĐUNARODNI MONETARNI FONDCRNA GORA16.12.2008. godine\nKonsultacije za 2008. u vezi sa Članom IVPreliminarni zaključci Misije\nSnažan učinak u prethodnim godinama, ali predstoji usporavanje\nCrna Gora je napravila značajan napredak u generalnom oporavku svoje ekonomije. U poslednjih pet godina, situacija po pitanju inflacije se popravila kroz usvajanje eura kao zakonskog sredstva plaćanja; izvršeno je restruktuiranje bankarskog sektora; došlo je do značajnih privatizacija; jačanja tržišne infrastrukture; i napretka na polju fiskalne konsolidacije. Ovi napori su nagrađeni snažnim interesovanjem stranih investitora, posebno u oblasti turizma, građevinarstva i bankarstva. Došlo je do rapidnog kreditnog rasta stimulisanog naglim rastom depozita i oštrom konkurencijom u bankarskom sektoru, koji je u velikoj meri u stranom vlasništvu. Došlo je do izuzetnog rasta tražnje koja je podržana kreditima, bogaćenjem iz prodaje nekretnina stranim investitorima i očekivanjima nastavka snažnog ekonomskog rasta. Kao rezultat svega toga snažno su rasli BDP, zaposlenost i zarade, dok se stopa nezaposlenosti prepolovila sa 20 procenata u 2005. na ispod 11 procenata nedavno.\nMeđutim, snažan ekonomski rast je takođe kreirao i značajne ekonomske ranjivosti i globalni ekonomski izgledi koji ubrzano slabe povećavaju rizik od ovih ranjivosti. Nekvalitetni krediti banaka rastu čak i brže nego ukupan kreditni portfolio. Značajano finansiranje iz inostranstava od matičnih banaka povećalo je ranjivost bankarskog sistema na iznenadne prekide ili preokrete u finansijskim prilivima iz inostranstva u slučaju da matična banka postane žrtva globalnih finansijskih previranja. Nagli porast tražnje doveo je do pojave izuzetno velikog deficita tekućeg računa, čime je povećana izloženost većem broju eksternih šokova. A veći dio nedavnog naleta fiskalnih prihoda će nestati kako se potražnja bude smanjivala na održivije nivoe, povećavajući izglede za veliki fiskalni deficit i povećanje javnog duga.\nRapidan rast zarada u uslovima euroizovane ekonomije smanjuje konkurentnost. Nastavak smanjenja konkurentnosti će na kraju ograničiti atraktivnost Crne Gore kao destinacije za strane direktne investicije (SDI), otežavajući proširenje proizvodne osnove ekonomije.\nU kratkom roku se očekuje naglo usporavanje rasta kako globalni izgledi budu slabili. Uz ograničeno finansiranje od matičnih banaka zbog globalnog finansijskog previranja i smanjene sklonosti za preuzimanje rizika, očekuje se da će se kreditni rast smanjiti do malog jednocifrenog broja u najboljem slučaju u 2009. godini. Vjerovatno je da će globalna recesija takođe imati negativan uticaj na turizam, SDI i povjerenje. Pored toga, cijene aluminijuma koje su u padu smanjile su proizvodnju i proizvele gubitke u kombinatu aluminijuma. Stoga, mi projektujemo da će se rast BDP-a smanjiti na oko 2 procenta i u 2009. i u 2010. godini, i pored značajnih neizvjesnosti u pogledu ove prognoze. Nepovoljni izgledi uključuju mogućnost naglog povećanja loših kredita – posebno onih koji se odnose na sektor nekretnina – i prekid inostranog finansiranja banaka. S druge strane povoljni izgledi uključuju mogućnost većih SDI nego što se to očekuje, jer u maloj ekonomiji kao što je Crna Gora nekoliko velikih projekata može da napravi značajnu razliku.\nNa srednji rok, malo je vjerovatno da rast postigne nedavne visoke nivoe. Iako je vjerovatno da će na srednji rok SDI ostati snažni, nije vjerovatno da će se ponoviti nedavni izuzetno visoki nivoi. Slično tome, takođe je malo vjerovatno da se kreditni rast vrati na izuzetno visoke nivoe koji su zabilježeni u proteklim godinama. Stoga mi projektujemo skroman povratak rasta BDP-a na oko 4,5 procenata kada se završi globalna recesija.\nU ovom kontekstu, fokus politike treba da bude na očuvanju finansijskog sektora i fiskalne stabilnosti, uz istovremeno nastavljanje sa postavljanjem temelja za održivi dugoročni rast tako što će se unaprijediti javna infastruktura i javna uprava, poslovno okruženje i fleksibilnost tržišta rada.Potreba za očuvanjem fiskalne stabilnosti tokom silazne faze konjukturnog ciklusa\nIako se neto fiskalni bilans poboljšao, fiskalna politika je bila izuzetno prociklična, smanjujući fiskalne rezerve i ostavljajući malo prostora za diskrecione kontraciklične politike kako ekonomija bude slabila. Pored toga, kao rezultat najavljenih politika, za 2009. godinu projektovani su kontinuirani deficiti i njihovo povećanje, što vodi ka nepovoljnoj dinamici duga. Snažno smanjivanje rasta potražnje, koje se očekuje sa usporavanjem kredita i SDI, značajno će oslabiti prihode. Kako je vraćanje na snažni rast tražnje malo vjerovatan, veći dio gubitaka prihoda će biti trajan. Planovi za fiskalne podsticaje će takođe značajno proširiti deficit. Stoga je naša projekcija značajan fiskalni deficit u 2009. godini, s tim da će se ova pozicija dodatno pogoršavati u 2010. sa uvođenjem dodatnog smanjenja poreza.\nTakvo značajno pogoršanje fiskalne pozicije će podriti makroekonomsku stabilnost i trebalo bi ga izbjeći. Osim toga, uz potencijalno znatne javne potencijalne obaveze koje su povezane sa opštom garancijom bankarskih depozita, mogućom rekapitalizacijom banaka i kombinata aluminijuma i potrebom da se izvrše pripreme za buduće pritiske stanovništva koje stari, potrebno je izgraditi fiskalne rezerve. A planovi za naglo povećanje kapitalne potrošnje ne bi trebalo da se dese na račun smanjenja vrijednosti te potrošnje.\nOsim toga, malo je vjerovatno da će predviđeni fiskalni podsticaji imati značajan uticaj na rast BDP-a na kratak i srednji rok. S obizorm na relativno usku proizvodnu osnovu, veći dio podsticaja će se odliti kroz povećanje uvoza. Izgledi nepovoljne dinamike javnog duga bi mogli prouzrokovati da potrošači povećaju štednju umjesto potrošnje. A strogi uslovi kreditiranja će takođe ograničiti prostor za porast potražanje. Poboljšanje javne infrastrukture će pomoći da se poboljšaju izgledi rasta na srednji i dugi rok, ali važan preduslov za realizaciju takvog rasta je nastavak makroekonomske stabilnosti.\nPostoji opšta saglasnost da bruto javni dug treba smanjiti na ispod 30 procenata BDP-a na srednji rok. Međutim, s obzirom na velike depozite Vlade, neto javni dug bi bio bolja smjernica za očuvanje neto vrijednosti Vlade, i pomogao bi smanjenju pritiska od smanjenja depozita Vlade. Na ovoj osnovi, odgovarajući cilj bi trebalo da bude smanjenje neto duga na 20 procenata BDP-a do 2013. godine. S obzirom na potencijalne obaveze, ovo poboljšanje bi trebalo da se smatra kao ono što je minimalno potrebno. Ovakvo poboljšanje bi zahtijevalo ponovno razmataranje veličine i vremenske usklađenosti svih planiranih mjera koje slabe strukturni bilans – uključujući povećanja kapitalnih troškova i smanjenja poreza i doprinosa – plus dodatna ograničenja tekuće potrošnje.\nU euroizovanoj ekonomiji kontraciklična politika predstavlja glavni instrument koji je na raspolaganju da pomogne da se ublaži povećanje makro neuravnoteženosti. Stoga bi kao podrška neto duga trebalo da bude strukturni pristup fiskalnom planiranju, čime se stvara prostor za slobodnu upotrebu automatskih stabilizatora dok se istovremeno podržavaju napori za konsolidaciju. Ovo će zahtjevati dobro kreiran srednjoročni okvir potrošnje. Ukupan okvir rashoda trebalo bi da bude onaj koji – pored konzervativne pretpostavke strukturnih prihoda – proizvodi potrebna strukturna poboljšanja i pruža ciljani nivo neto duga. Okvir rashoda bi trebalo, da bi bio pouzdan, da bude potpomognut izradom koherentnog planskog okvira podržanog konkretnim mjerama i reformama rashoda. Snažna implementacija zajedno sa transpartenošću će takođe biti važna za uspostavljanje kredibiliteta.Rizicima finansijskog sektora treba pažljivo upravljati\nCentralna banka je nedavno preduzela nekoliko koraka za jačanje boniteta finansijskog sektora koje pozdravljamo. U januaru 2008. Centralna banka je pooštrila kriterijume za obaveznu rezervu, nametnula privremena ograničenja na kreditni rast i uvela centralizovani kreditni registar kako bi pomogla bankama da poboljšaju procjenu kredita. Oštriji propisi o kapitalu, likvidnosti i rezervisanjima se postepeno uvode. Centralna banka je takođe bila proaktivna u postizanju sporazuma sa matičnim bankama i matičnim supervizorima po pitanju postupanja kod potencijalnih problema likvidnosti i solventnosti. Ovi napori su potpomognuti usvajanjem novog Zakona o bankama u februaru 2008.\nA u oktobru 2008. nadležni organi su preduzeli odlučne korake da smanje rizike koji proističu iz globalnog finansijskog previranja. Ovo je uključivalo jednogodišnju blanko garanciju za sve depozite kod banaka i povećanje obuhvata šeme zaštite depozita. Pored toga, usvojen je zakon koji daje ovlašćenje Vladi da pruži pomoć bankama, ukoliko je potrebno.\nOvi koraci su pomogli stabilizovanju finansijskog sektora, ali ranjivosti ostaju visoke. Dok su matične banke podržale svoje kćerke dodatnim finansiranjem, vjerovatno je da će se u kratkom roku značajno povećati nekvalitetni krediti, a čini se da su rezervisanja banaka relativno niska. Opšta garancija depozita je značajno usporila povlačenja depozita. Međutim, povjerenje je krhko. Biće potrebna stalna obazrivost i snažna implementacija prudencijalnih mjera kako bi se unaprijedio bonitet banaka. A jedinstveni limit za koeficijent dug/prihod za zajmoprimaoce kod banaka bi pomogao da se dodatno osnaži kvalitet kredita.Treba ojačati strukturne reforme\nBudući rast će presudno zavisti od daljeg poboljšanja regulatornog okvira i institucija.\nNovi Zakon o radu smanjuje krutost tržišta rada i ide u ispravnom smjeru, ali i dalje ostaju značajne zaštite radnog odnosa. Takve zaštite će nastaviti da ograničavaju opcije za restruktuiranje preduzeća, i tako sputavati njihov razvoj i smanjiti rast BDP-a i zaposlenosti. Takođe će imati tendenciju da smanjuju potražnju za zaposlenima sa ugovorima na neodređene vrijeme u korist onih sa ugovorima na određeno vrijeme. Stoga je potrebno preduzeti dalje korake na povećanju fleksibilnosti tržišta rada. Vlada bi takođe trebalo da iskoristi svoju ulogu u pregovorima oko kolektivnog ugovora kako bi ohrabrila umjerenost kod plaćanja zarada i otpremnina. Takođe pozdravljamo namjeru Vlade da usvoji zakon kojim će se omogućiti veća zastupljenost sindikata u procesu kolektivnog ugovaranja. Međutim, da bi se podstakla dalja fleksibilnost tržišta rada, kolektivni ugovori bi trebalo u načelu da budu obavezujući samo za potpisnike ugovora.\nJoš jedna oblast koja je kritična za strukturna poboljšanja je sektor električne energije. Nakon obećavajućeg starta, čini se da je u prethodnim mjesecima napredak u ovoj oblasti posrnuo. Pozdravljamo namjeru da se intenziviraju napori za pravno razdvajanje EPCG-a i otvaranje ovog sektora za privatne investicije. Podstičemo i brzo plaćanje neizmirenih obaveza za naknade za licence EPCG-a regulatoru za energetiku kako bi se ojačala njegova nezavisnost i finansijska održivost. Na kraju, pozdravljamo napredak u smanjenju unkarsnog subvencionisanja tarifa za električnu energiju.\nNapredak u poboljšanju poslovnog okruženja na nivou centralne vlade nije jednako praćen na nivou lokalne uprave. Postoji snažna potreba da se smanje pretjerane birokratske procedure (»red tape«), posebno na nivou lokalne uprave. Uspostavljanje jedinstvenog šaltera bi trebalo značajno da pomogne u poboljšanju atraktivnosti Crna Gore kao poslovne destinacije.\nIako je došlo do značajnog poboljšanja u ekonomskoj statistici, i dalje postoje značajne slabosti što otežava kreiranje politike. Podaci o nacionalnim računima i bilasnu plaćanja su loši i nema podataka za potrošnu stranu realnog BDP-a.\nZahvaljujemo se nadležnim organima na njihovoj darežljivoj gostoljubivosti i otvorenim razgovorima i želimo im uspjeh u njihovim nastojanjima.\nCENTRALNA BANKA CRNE GOREPodgorica, 12.12.2008. godine\nNagrada Centralne banke dodijeljena po drugi put\nGeneralni direktor Centralne banke Crne Gore mr Milojica Dakić, uručio je danas nagradu CBCG u kategoriji najboljeg diplomskog rada, Ivi Asanović diplomiranom ekonomisti, za rad ’Kreditni rizik u bankarstvu’. Godišnja nagrada CBCG sastoji se od plakete i novčanog iznosa koji za diplomski rad ove godine iznosi 2.000,00 EUR. Odlukom stručnog žirija, nagrade u kategorijama najboljeg magistarskog i doktorskog rada, ove godine nisu dodijeljene. Nagrada se dodjeljuje svake godine povodom obilježavanja 15. marta, jubileja Centralne banke. Novčani iznos nagrade utvrđuje Savjet Centralne banke, posebnom odlukom za svaku godinu. Pravo učešća na konkursu imaju kandidati koji su u prethodnoj kalendarskoj godini (1. januar – 31. decembar 2008. godine), odbranili svoj diplomski, magistarski ili doktorski rad na nekom od fakulteta u Crnoj Gori. Prijavljeni radovi, iz oblasti bankarstva i monetarne politike i teorije, treba da zadovolje opšte kriterijume, kao što su stručna kompetencija rada, adekvatan metodološki pristup, naučni doprinos, mogućnosti praktične primjene, originalnost i odvažnost kandidata u istraživanju. Izbor najboljih radova vrši tročlana komisija koju imenuje Guverner Centralne banke. Godišnja nagrada za pojedinu kategoriju ne mora biti dodijeljena, ukoliko radovi ne zadovolje kriterijume kvaliteta. Nagradni fond za najbolji diplomski rad iznosi 2.000,00 EUR, za najbolji magistarski rad 3.000,00 EUR i najbolji doktorski rad 4.000,00 EUR. Radove i biografske podatke treba dostaviti Centralnoj banci, u papirnoj i elektronskoj formi (na CD-u), do 30. maja 2009. godine.\nCENTRALNA BANKA CRNE GOREMINISTARSTVO FINANSIJA CRNE GOREPodgorica, 02.12.2008. godine\nPočinje redovna misija Međunarodnog monetarnog fonda\nMisija Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), koju predvodi Danijel Kanda, novi šef misije za Crnu Goru, počinje razgovorima sa guvernerom Centralne banke Ljubišom Krgovićem i ministrom finansija dr Igorom Lukšićem, dvonedjeljne konsultacije. Po članu IV Statuta MMF-a, ova međunarodna finansijska institucija konsultacije obavlja jedanput godišnje, sa svakom zemljom članicom MMF-a. Misija će u Crnoj Gori boraviti u periodu od 03. do 16. decembra, 2008. godine.\nPredstavnici MMF-a će u Podgorici obaviti razgovore u Vladi, Centralnoj banci i drugim institucijama, kao i u poslovnim bankama i preduzećima, kako bi sagledali makroekonomsku situaciju, aktuelne probleme, trendove i reforme, sprovođenje tekućih mjera i planove i izglede crnogorske ekonomije u narednoj godini. Pažnja će biti usmjerena na projekciju BDP za narednu 2009. godinu, fiskalni sektor i finansijski sektor. Zaključci Misije MMF-a i ocjena ekonomske situacije u Crnoj Gori, koja predstavlja značajan signal prije svega za strane investiture, biće nakon svih konsultacija, 16. decembra, predstavljeni na konferenciji za novinare.


Tokijske arhitekte koristile 130 paleta za gradnju novog kancelarijskog prostora za samo 2.000 evra - Gradjevinarstvo.rs\nTokijske arhitekte koristile 130 paleta za gradnju novog kancelarijskog prostora za samo 2.000 evra\n08.05.2015. | Dezeen\nRenoviranje vašeg poslovnog prostora ne mora više da košta nekoliko desetina hiljada evra. Japanski arhitektonski biro Hiroki Tominaga Atelier je angažovan od strane kompanije za video produkciju da projektuje njihovu privremenu kancelariju u podnožju monotone zgrade u Tokiju.\nKlijent iznajmljuje ovaj prostor za nenormalnu količinu novca, tako da su oni zahtevali fleksibilno renoviranje koje smešta niz prostora i usluga, a koje se lako može rasklopiti i premestiti kada se najam ovog prostora završi. Konačno rešenje koje su arhitekte usvojile je bila upotreba transportnih paleta.\nArhitektonski biro Hiroki Tominaga Atelier je iskoristio 130 paleta različitog kvaliteta za svaki aspekt obnove prostora. Jeftinije palete su korišćene za stepenaste plafone, dok su palete srednjeg kvaliteta korišćene za pokrivanje zidova ili naslagane i prekrivene sa staklom za korišćenje kao velike stolove za sastanke smeštene u sredini prostora. Skuplje palete su korišćene za stvaranje svežeg, novog poda.\nPošto je kirija toliko visoka, klijenti često moraju da iznajmljuju svoj prostor od 50 kvadratnih metara drugima, tako da su projektanti stvorili letvasti otvor za eksterijer koji može biti otvoren ili zatvoren u zavisnosti od toga šta se dešava unutra. Ukoliko je prostor otvoren za poslovanje, otvor će takođe biti otvoren, ali ako je unutra privatna zabava, on može biti zatvoren.\nLaik koji prvi put vidi ovaj savremeni projekat renoviranja može pomisliti da on košta hiljade evra, ali pošto arhitekte nisu morale da zaposle stolare, i pošto je materijal bio toliko jeftin, ukupni troškovi su bili oko 2.000 evra. A bonus je što klijent može da spakuje i ponese enterijer sa sobom ukoliko se preseli.


23/11/2021 | 09:14 ⇒ 10:51 | Autor: SRNA\nU Velikoj Britaniji i Estoniji srpskim haškim osuđenicima uskraćena su prava, pa tako nekadašnjem predsjedniku Republike Srpske Radovanu Karadžiću u britanskom zatvoru ne daju čak ni stonu lampu, pišu Večernje novosti.\nList navodi da su uslovi u kojima Karadžić izdržava doživotnu robiju u britanskom zatvoru na ostrvu Vajt daleko od svih standarda i da mu se svakodnevno uskraćuju ljudska prava od vjerskih, jer još ne može da ga posjeti pravoslavni sveštenik, do toga da ne može da dobije ni običnu stonu lampu koju je donio iz haškog pritvora.\nZato u ćeliji, kada padne mrak, ne može ni da čita, ni da piše, jer je svjetlo vrlo slabo, pa se zbog toga žalio upravi zatvora, ali oni smatraju da je svjetlo sasvim dovoljno.\nKaradžić ima pravo na kompjuter kao i ostali zatvorenici, ali mu je uskraćen, pa mu ne daju ni njegov laptop, niti njihov računar, dok ostali zatvorenici bez problema koriste internet i dozvoljeno im je da sa sajtova skidaju sve što ih interesuje, pa čak i da šalju mejlove, navode Novosti.\nSonja Karadžić Јovičević, kćerka Radovana Karadžića, rekla je da njen otac, za šta god da bio osuđen, nije osuđen da bude odsječen od svijeta, civilizaicje, svoje kulture, da ne bude pisac.\n- Uslovi u kojima boravi u suprotnosti su sa rezolucijom UN čiji je potpisnik i Velika Britanija - istakla je Sonja Karadžić Јovičević.\nU rezoluciji iz 2015. godine u odjeljku poznatom kao "Pravila Nelsona Mendele" propisuje se obaveza personalizovanja uslova odsluženja kazne, što znači da oni moraju da ispunjavaju obrazovne, kulturološke, vjerske i svake druge potrebe individualne ličnosti.\nVečernje novosti pišu da su katastrofalni uslovi i u estonskom zatvoru gdje kazne izdržavaju Milan Martić, nekadašnji predsjednik Republike Srpske Krajine i Dragomir Milošević, general Vojske Republike Srpske, koji su već godinama izolovani i imaju kontakt samo sa stražarima i nekoliko zatvorenika.\nSrpsko haški osuđenici u Estoniji imaju problema i sa zakazivanjem ljekarskog pregleda, jer ne znaju jezik, nemaju prevodioca, a porodice tek jednom godišnje uspiju da ih posjete.\nMartićev advokat Predrag Milovančević rekao je da Martiću uprava zatvora, za razliku od ostalih zatvorenika, ne dozvoljava da radi, a sve mora da plaća – od hrane, do paste za zube, ali da to niko ne rješava, što govori o svjesnom cilju da se izdržavanje kazne učini što nepodnošljivijim.\nList napominje da, uprkos posjeti Crvenog krsta Martiću u zatvoru, nijedna asocijacija koja se bori za ljudska prava ili vrši monitoringe u zatvorima, nije reagovala.\nPredsjednik Advokatske komore Beograda Momčilo Bulatović rekao je da advokati nemaju mnogo mogućnosti da reaguju i da ne mogu da preskoče državu, te da je prava adresa Ministarstvo pravde, jer je država Srbija ta koja ih je izručila Hagu i kao članica UN ima način da interveniše.


Toči: Nema bezbednosti EU bez bezbednosti Zapadnog Balkana - European Western Balkans\nToči: Nema bezbednosti EU bez bezbednosti Zapadnog Balkana\nNatali Toči; Foto: Privatna arhiva\nBEOGRAD – Evropske bezbednosti ne može biti bez demokratije, prosperiteta i bezbednosti na Zapadnom Balkanu, poručila je Natali Toči, specijalna savetnica visoke predstavnice EU za spoljnu politiku i bezbednost Federike Mogerini.\n“Zapadni Balkan je sastavni deo Evrope, a on će jednog dana biti i sastavni deo EU. Prema tome, evropska bezbednost zavisi od Zapadnog Balkana, koliko i od zemalja članica EU. Ne može biti evropske bezbednosti bez demokratije, prosperiteta i bezbednosti na Zapadnom Balkanu”, rekla je Toči u intervjuu za European Western Balkans.\nUpitana da li smatra da je EU zainteresovana za proširenje kao takvo ili samo za proces pristupanja kao korisno oruđe spoljne politike, Toči je naglasila da nikada nije čula nekog evropskog zvaničnika ili političkog lidera da javno ili iza zatvorenih vrata sugeriše da Zapadni Balkan neće na kraju biti deo Unije.\n“Proces pristupanja jeste moćno spoljnopolitičko oružje, ali cilj za Zapadni Balkan je samo proširenje”, rekla je Toči.\nNa pitanje kako vidi ulogu spoljnih aktera na Zapadnom Balkanu, pre svega Rusije i Turske, i da li oni mogu da ugroze EU udarajući u njenu “slabu tačku”, Toči je rekla da ne veruje da će se to dogoditi.\n“I to kažem jer sam duboko uveren u evropsku budućnost Zapadnog Balkana. S obzirom na to, zaista je ključno da EU da ojača otpornost Zapadnog Balkana dozvoljavajući zemljama regiona da pruže otpor i odmaknu se od destabilizujućeg spoljnog uplitanja, ako i kada se to dogodi”, smatra Toči.\nUpitana da li je saglasna da li dugoročni ciljevi kao što je povećanje otpornosti i podržavanje demokratskih reformi mogu da se direktno kose sa kratkoročnim interesima ili, kao što je navedeno u Globalnoj strategiji spoljne i bezbednosne politike EU, “uživanjem konkretnih koristi danas”, Toči je rekla da se “konkretne koristi danas” u toj strategiji odnose prvenstveno na građane Zapadnog Balkana.\n“EU je svesna činjenice da proširenje nije neminovno i da zamor od EU može početi da se oseća na Zapadnom Balkanu. Prema tome, potreba za EU je da danas pruži konkretne koristi građanima Zapadnog Balkana kako bi se osiguralo da se reforme u regionu nastave jednakom brzinom”, rekla je Toči.\nGovoreći o značaju i efektima Globalne strategije spoljne i bezbednosne politike EU, koja je predstavljena pre skoro godinu dana, Toči je rekla da za razliku od Evropske strategije bezbednosti iz 2003, ova strategija trebalo da bude o zajedničkoj viziji i zajedničkoj akciji.\n“Za godinu dana, već je mnogo urađeno u pogledu prevoda zajedničke vizije u zajedničku akciju, počevši od operacionalizacije otpornosti do zajedničkog rada u odnosu unutrašnja-spoljna politika, i naravno bezbednosti i odbrane, gde se možda može videti najveći zamah u istoriji evropskog projekta”, rekla je Toči.\nNatali TočiZapadni Balkan\nTV debata “Transatlantski odnosi – SAD, EU i Rusija i krhka jugoistočna Evropa”\nEWB 30. 04. 2019. 30. 04. 2019.


Izvor: iKragujevac arhiva vesti 23.04.2016 - Naslovi.net\nDanas je Vrbica - Lazareva subota : Dan dečije radosti\nVRBICA - LAZAREVA SUBOTA uoči Cveti, posvećena je vaskrsenju Lazara iz Vitinije, koga je Isus Hristos vaskrsao iz mrtvih posle četvorodnevnog prebivanja u grobu. Ovaj praznik je ustanovljen u Jerusalimu krajem IV veka. Posle vaskrsenja, Lazar je bio… »\nOtkrivamo: Kako se najjeftinje zadužiti kod banaka, a na koji način to nikako nemojte raditi!!!\nKamatne stope na dinarske keš kredite kreću se u proseku od 11 do 16 odsto na godišnjem nivou dok se na dozvoljeni minus, kreditne kartice i rivolving obračunavaju astronomske kamate. U proseku, one se kreću od 30 do čak 37,66 odsto, koliko se… »\nGas: Izmene u režimu saobraćaja\nSaobraćaj kroz ulicu Dušana Đorđevića je delimično izmenjen. Polasci na liniji 2 koji idu do Petrovca , saobraćaju do Dionisa. Polasci na liniji 2 i 604 koji idu do Novog Milanovca, odnosno Resnika danas će saobraćati preko Bozmana od 7.30 do… »\n23.04.2016 iKragujevac, kategorije


Ket Von Di zatvara studio za tetoviranje u LA: Tvrde da je antivakserka - Vesti - Život - B92.net\nKet Von Di zatvara studio za tetoviranje u LA: Tvrde da je antivakserka\nKet Von D zatvara svoj studio za tetovaže u Los Anðelesu nakon 14 godina, a "High Voltage tattoo" iz Zapadnog Holivuda preseliæe u Indijanu.\nIzvor: B92 sreda, 27.10.2021. | 15:43 -> 18:18\nKet se udala za muzièara Rafaela Rejasa u junu 2018. i oni su u decembru te godine dobili bebu. Ket je pre roðenja sina najavila da æe ga odgajati kao vegana, "bez vakcinacije".\nOna je neubedljivo pokušala da negira da je antivakserka nakon što su usledile negativne reakcije zbog njene izjave, koja je uticala i na pad u prodaji njene linije šminke. Zatim je prodala akcije drugoj kompaniji, a liniju je preimenovana u "KVD Beauty":\nU decembru 2020. Ket je kupila vilu u gradu Vivi, u Indijani, ali je negirala da se tamo seli trajno. Napisala je na Instagramu da je "oseæala potrebu da se smiri u malom gradu" zbog visokih poreza u Kaliforniji i "tiranske vlade", ali nije rekla da je prodala svoj dom u Los Anðelesu.\nOna je takoðe prekršila zakonska ogranièenja zbog kovida 19 tako što je organizovala veliko okupljanje za Dan zahvalnosti u zatvorenom prostoru, 2020. Osim toga, podržala je opoziv guvernera Gavina Njusoma, što je, takoðe, bilo predmet javnih kritika.\nSada kada se losanðeleski okrug sprema da sprovede obaveznu vakcinaciju za zaposlene Ket je objavila da zatvara svoj studio za tetoviranje i da se seli u Indijanu.\nKet Von Di napisala je na Instagramu:\nA post shared by 𝐊𝐀𝐓 𝐕𝐎𝐍 𝐃 (@thekatvond)\n"Kao što neki od vas znaju, kupili smo prelepu kuæu u ruralnoj Indijani i što više vremena provodimo tamo, shvatamo da se više ovde oseæamo kao kod kuæe nego u Los Anðelesu".\n"Nakon dugog razmišljanja, odluèili smo da se trajno preselimo u Indijanu, krajem ove godine. Planiramo da prodamo našu prelepu kuæu ovde, a ja æu najverovatnije da otvorim privatni studio u Indijani, jednom kada završimo preureðenje kuæe", dodala je Ket.\nOna je, takoðe, u objavi na Instagramu istakla da æe svoj prvobitni studio u Zapadnom Holivudu da zatvori prvog decembra, jer, kako kaže, nema smisla da bude otvoren, jer ona neæe biti prisutna.\n"Hvala vam za 14 godina ljubavi + tetoviranja", zakljuèila je ona.\nUdovica Kobija Brajanta živi u strahu: "Desiæe se jedna od dve stvari"\nDžejeva æerka snimila pesmu posveæenu tati: "Nije naivno biti njegovo dete" VIDEO\n4 miliona funti za æutanje: Krila je snimke seksa sa bludnim španskim kraljem Huanom Karlosom?\nZavisnost od ljubavi: Može da izgleda romantièno, ali je opasna\nDugogodišnji rat izmeðu Lindzi Lohan i Paris Hilton konaèno okonèan\n"Dragi dida danas bi navršio 74 godine" - dirljiva poruka supruge Olivera Dragojeviæa\n"Deda Mraze, donesi nam municiju": Amerièki kongresmen zgrozio javnost svojom èestitkom za Božiæ\n"Kris Kornel je pre smrti živeo jednom nogom na tamnoj strani"\nKraljica Elizabeta se suoèava sa još jednim gubitkom\nPreminuo Džon Majls\nOPROŠTAJ OD LEGENDE! Komemoracija Moci Vukotiæu: Saša Iliæ i Bjekoviæ u suzama! (VIDEO)\nNASTAVAK RATA IZMEÐU ROKFELEROVACA I VIOLINIH SVEDOKA Nestoroviæ: Ne razumem napade opozicije i analitièara zbog novih zahteva!\nBELJSAK! Marko Pecarski MVP 10. kola ABA lige!\nLONDON UKIDA REPUBLIKU SRPSKU? Meta Rusija, ali prvi plan - uništiti Dodika!\nUŽIVO Vuèiæ obilazi završne radove na Kuli Beograd: Ovo je neverovatno, naselje izgleda lepše nego bilo gde u Evropi\nŠEŠELJ I MARIÆ U KLINÈU Što ti nisi nekad otišao u zatvor?!\nKorona virus: Bolja epidemijska situacija u Srbiji, bolnice se vraæaju u redovan rad, u Njujorku obavezna vakcinacija za zaposlene u privatnim kompanijama 180 | BBC\n"Poznati mrzitelj Jevreja i seksista": Glumac poziva na bojkot Mela Gibsona 163 | Život\nAktivistkinja: "Seks-radnik je zanimanje"; Advokat: "Vi propagirate prostituciju" VIDEO 140 | Život\nSnimak kineskog rovera budi jezu: Na tamnoj strani Meseca NLO baza? FOTO 117 | Život\nNovo pravilo Evropske unije – ne koristiti reè "Božiæ" VIDEO 83 | Info\n"Mercedes i Red Bul nemaju isti tretman" – haos za pamæenje 78 | Sport\nHolins proradio, Zvezda slomila Cibonu u 4/4 71 | Sport\nZagrizete jabuku, pa shvatite da je luk: Gradovi koji su razoèarali turiste 66 | 92putovanja\nNapustio je stabilan posao i preselio se na planinu: Roðen sam na asfaltu, volim ga, ali u poslednje vreme je postalo naporno za život\nProfesionalni šminker otkriva tajnu: Evo kako usne mogu da vam budu punije i veæe, bez ikakvih estetskih zahvata (VIDEO)\nIstraživanje pokazalo: Muževi izazivaju više stresa nego deca\nVuèiæ: "Kako da pošaljemo policiju da uèestvuje u neèem što je nezakonito?" VIDEO\nPredsednik Srbije Aleksandar Vuèiæ govorio je o blokadama puteva koje su organizovane prethodna dva vikenda.\nVuèiæ: "Izgledaæe kao Burdž Kalifa"; "Ono što imaju svetski centri - imaæe i Beograd"\nBrnabiæeva: "Nije fer"\nMesi u problemu - sledi mu finansijski udar: Srušiæe mu hotel?\nSvet ima moæno oružje za kraj pandemije\nVuèiæ o Zakonu o eksproprijaciji: "Tražimo rešenje kojim bismo ga stavili van pravnog prometa"\nZašto se Red Bul takmièi u Formuli 1? VIDEO


Digital Library of Slovenia: Developing Cultural Digital Content, Interconnectind Digital Sources and Enabling Free Access to Knowledge - VideoLectures.NET\nLocation: EU Supported » Centre for eGovernance Development for South East Europe » 10th Forum on Europe / Foresight Conference - The Role of Culture in Knowledge Society: Contribution to the European Year of Creativity and Innovation, Bled 2009\n10th Forum on Europe / Foresight Conference - The Role of Culture in Knowledge Society: Contribution to the European Year of Creativity and Innovation, Bled 2009\nauthor: Zoran Krstulović, NUK, Narodna in univerzitetna knjižnica, Ljubljana\npublished: April 16, 2009, recorded: March 2009, views: 5989\n1 nirbhay, July 29, 2009 at 10:04 p.m.:\nits really good learning site\n2 duric, February 5, 2011 at 2:55 p.m.:\ndobardan drugovi idrugarice sirom svjeta trazim pdrsku suradnju protiv diskrimnacije.za romi.mislim pomoc postosu manjina niko nista ne trazi od amerike kako stoi ugovori.internacionalno.prava potraga stoje kod nas iadc worlld;agent japo duric. japo1@hotmail.de/hvalaodgovor.\n3 duric japo.iadc agent.-worlld.llc driver liceci., January 14, 2012 at 3:48 p.m.:\ndrugovi i drugarice mozeli dase ukljucujete cnn televizor da bise mi romi mogli sporazumeti sa vas drugi ostali licnosti iakosmo manjina nije poznato kod vas u sa ja mislim vrlo dobro daje poznato sirom svjeta za romi treba posebni program u druzenje cnn ili teve mond da bude raz glasenje jasnije ili glasnije ne patise da mi romi smo bili ikada protiv ratni zlocinci samosmo mi jedina nacija bez doma naseg.alaska jos je prazna jel da nije bilo rusa mi svi romi ili cigani bi bilo ispod zemlje a danas u velikoj demokraciji nitoga nemamo pravo da pricamo skratite nas materni jezik ko stoje poznato.mismo takvi ljudi koji volimo sa svako da se pre druzimo u ekonomcki svet ili savet da primamo ili dialog daga donesemo na pravi put ko sto pripada za ljuckog poroda.ja ko agent oficijalni sabrosam vasi problem jel naramno damije rodni kraj hrvacka exs yugoslavija.kako bi mogli da nagete resenje za romi.ako znate bolje ipoznato kod vas sto niste nasli dialog za strace samo romi nisu nigde zbog takve stvari uvek ima problema.u ime boga mismo spremni sa maticom ili vikapedija sa internacionalni program.12moliona roma i koliko resto nisu registrirani trazim jednu malu molbu za napredak uz suradnju usa i kopanija koja moze da regestrira svih roma u svetu iadc-worlld,llc.internacional./ iadc.agent japo duric.rogen u zagreb.\n4 duric japo.iadc agent.-worlld.llc driver liceci., January 16, 2012 at 9:24 p.m.:\ndrugovi i drugarice vec 2put davas u pomenim i da realizujem ite gracije vasih midiatora i proglasenje ako ne moze za sucke rasprave sta ja pre postavljam ja trazim rusiju za sigurite servis.hvala i trazim napismeno odgovor dami saljete u pritvor zbog vase varijate hileri klinton zna stamije poslala zakon amerikacki ja sam jos uvjek svecki sekret agent japo duric.iadc-worlld,llc internacional.amsterdam ppc


DOKTORKA GLIGIĆ OTKLONILA SVE NEDOUMICE: Evo kakvu vakcinu treba da primite ako planirate trudnoću | Novosti.RS\nDOKTORKA GLIGIĆ OTKLONILA SVE NEDOUMICE: Evo kakvu vakcinu treba da primite ako planirate trudnoću\n23. 01. 2021. u 18:47\nDA LI smemo da primimo vakcinu protiv korona virusa ukoliko planiramo bebu – jedno je od čestih pitanja otkako su stigle vakcine. U Srbiji su odobrene tri vakcine: Pfizer, Sputnik V i Sinofarm. Stručnjaci su već objasnili da se ni jedna od ovih vakcina ne preporučuje trudnicama i dojiljama, da je one mogu primiti samo uz sopstvenu saglasnost.\nCenjeni virusolog dr Ana Gligić za eKliniku objašnjava kako treba da razmišljaju sve buduće mame, sve one koje tek planiraju potomstvo. Da li ako planiramo bebu, smemo da primimo vakcinu, koju, i kada?\nIskustva sa variolom su veoma značajna\n− Najpre da podsetimo – trudnica koja je u prvom tromesečju, ne treba da prima niti da pije ni lekove ni antibiotike, osim ako nije „stani pani“, i to isključivo uz savet lekara. E sada, najbolje je da vam isprirčam i ovo. Mi smo ispitivali tu nesrećnu variolu i kod trudnica koje su tada vakcinisane. Uzimali smo kiretažni materijal iz Zemunske bolnice, a bilo je oko 200 kiretaža. Ja sam pokušala sam da izlozujem virus, ali ga nije bilo. Nismo imali nikakve alarmantne rezultate, čak ni taj živi variola virus koji je bio vakcini, nije ništa ostavio. Drugo, tretirali smo krv iz pupčanika prilikom porođaja novorođenčadi vakcinisanih majki. Analizirali smo i krv majke i krv iz pupčanika deteta. Našli smo da dete ima do četiri puta više antitela za vakcinisani virus nego majka. Znači, priroda se na neki način pobrinula da zaštiti plod, dala mu je veći imunitet nego što je majka imala. To je bio slučaj, dakle, sa vakcinom protiv variole – kaže dr Gligić.\nEPIDEMIJA VIRUSA KORONA U KRUŠEVCU: Još 86 potvrđenih slučajeva, vakcinisano 5.538 ljudi\n23. 01. 2021. u 16:31\nBROJKE I DALJE VISOKE: U Kraljevu potvrđeno 57 novih slučajeva infekcije koronom\n23. 01. 2021. u 16:19\nNOVI PAD BROJA ZARAŽENIH: Korona u Kolubarskom okrugu\n23. 01. 2021. u 15:42\nKorona se još ispituje\nRezultati ovog istraživanja, kaže dr Gligić, publikovani su prošle godine.\n− Zato nam je rad koji smo objavili prošle godine pročitan 1.500 puta! Trebalo je dugo remena da se to publikuje i taj rad je velika pomoć i za ovu pandemiju, ali mi ovaj virus ne znamo. Ne znamo šta će još da napravi. Nedovoljno je ispitan, a i neke vakcine su takođe nedovoljno ispitane na trudnicama. Ali, ono što ja od aprila govorim je da klasičnu vakcinu na celi virus, mrtav i oslabljen – treba uneti. Zato što imamo iskustvo sa polio vakcinom protiv dečije paralize koja je suzbila virus, svela ga na minimum. Ja propagiram takvu vakcinu. Ove ostale vakcine mogu se pokazati kao veoma dobre naravno, ali nemaju dovoljno ispitivanja kod trudnica i dece, jer je malo vremena prošlo – objašnjava dr Gligić.\nvirus korona korona virus Ana Gligić trudnoća\n"VIRUS STALNO PRAVI ZAOKRETE I IZNENAĐENJA": Virusolog Ana Gligić najviše se uzda u vakcinu\nUČINAK vakcinacije protiv virusa korona još se ne vidi, biće vidljiv kada se obavi revakcinacija drugom dozom i od toga prođe 21 dan, a to je za mesec ili mesec i po dana - kaže virusolog Ana Gligić.\n16. 02. 2021. u 15:36\nALARMANTNO UPOZORENJE NAUČNIKA: Korona preti da uništi čovečanstvo, posledice će se osećati i nakon završetka pandemije\nNAUČNICI su objavili alarmantno upozorenje zbog potencijalnih štetnih efekata na plodnost muškaraca koje uzrokuje virus korona koji preti da uništi čovečanstvo i nakon što se pandemija završi.\n03. 02. 2021. u 16:18\nDR ANA GLIGIĆ O MASOVNOJ IMUNIZACIJI: Tokom variole niko nije dovodio u pitanje vakcinu, za 10 dana je primilo 18 miliona ljudi\nPRE VIŠE od 48 godina, tačnije 1972. Jugoslaviju je pogodila epidemija velikih boginja.\n21. 01. 2021. u 08:02\nVAKCINA PROTIV KOVIDA U TRUDNOĆI: EMA saopštila da će se vakcinacija razmatrati u zavisnosti od slučaja\nEVROPSKA agencija za lekove (EMA) saopštila je danas da će se upotreba vakcine protiv Kovid-19, koju su zajednički razvili američka kompanija Fajzer i nemački partner BioNTek, na trudnicama razmatrati od slučaja do slučaja.\n21. 12. 2020. u 17:56\nDOKTORKA GLIGIĆ UŽIVO OBJASNILA SVE O VAKCINI PROTIV KORONE: Kako znamo da je efikasna i bezbedna i koju bi ona primila\nČUVENI virusolog u penziji dr Ana Gligić govorila je o vakcini protiv virusa korona.\n14. 12. 2020. u 10:41


Budite junakinja sopstvenog filma uz Huawei FreeBuds 4i bežične slušalice! | Buro 24/7\nBudite junakinja sopstvenog filma uz Huawei FreeBuds 4i bežične slušalice!\n6.5.21. 16.00 2021-05-06T16:00:15+02:00\nNapokon smo se probudili. Probudili u raspoloženju da osvojimo grad, počistimo probleme, suprotstavimo se ljudima koji nas usporavaju, pomognemo slabijima. Znate već onaj čaroban osećaj kada se jednog jutra pridignete kao heriona sopstvenog filma, ona od koje sve zavisi i zbog čijeg života u bioskopu gledamo platno i ne trepćemo. Dok hodate raspuštene kose po gradu i završavate obaveze dok đonovima patika skoro i ne dodirujete pločnike nedostaje samo jedan detalj. Soundtrack! Playlista koja će dati ritam svakom novom skretanju, melodičan glas koji ćemo slušati na semaforu, pa jedan dodir i prebacujemo se na poziv, pa novi klik na play dok prolazimo kroz mase. I zagonetan osmeh. To obavezno! Ne moraju svi da znaju koja muzika nas tera napred, postoji nešto skoro metaforično u tom intimnom slušanju muzike preko malenih slušalica. Naš pogled na svet, raspoloženje i ritmika su jedinstveni. U svom smo filmu, u najbukvalnijem smislu. Ako želite da cela ta misija prođe savršeno, trebalo bi da se odlučite za super kvalitetne slušalice zbog kojih ćete uživati gde god da se nađete. Mi smo ovog puta na test krug poveli Huawei FreeBuds 4i bežične slušalice i oh, koliko smo se dobro proveli!\nPraznici su gotovi i potrebna nam je muzika koja će nas podići iz nežnih dana tokom kojih smo gubili vreme sa najvećim mogućim uživanjem. Kosim hicem naglo prekidamo pospanost. Jak bas i odlučan korak. FreeBuds 4i stižu upakovan u preslatku sjajnu ovalnu kutijicu koja staje u svaku, pa i najmanju torbicu. Ovalni i kompaktni dizajn inspirisan je plažom od crnog peska na Islandu. Njihova kutija, koja je istovremeno i kućište za punjenje dizajnirana je tako da savršeno staje u dlan, a sam oblik slušalica kreiran je tako da budu izuzetno udobne prilikom višečasovnog korišćenja. Dizajneri kompanije Huawei imali su za cilj da kreiraju slušalice za aktivne i energične korisnike, omogućavajući im vrhunsko iskustvo u svim životnim scenarijima. Zahvaljujući naprednoj Huawei audio tehnologiji, FreeBuds 4i pružaju netaknuti audio kvalitet bilo kada i bilo gde. A to je upravo ono što nam je potrebno u trenutku kad je potrebno ponovo uhvatiti se u koštac sa poslovnim obavezama.\nSLUŠAMO: Elderezi - Billy Esteban, Belonga & Alihan Samedov\nKreativan posao je sjajan, ali pauza je ipak svima potrebna. Zatvaramo časkom laptop, na uši dodajemo slušalice ponosno baš poput najlepšeg nakita i krećemo u brzu šetnju uz ulicu, korak po korak sve dalje. Cilj? Isprazniti um i dopuniti termos u obližnjoj kafeteriji. Da sve miriše na kofein i na sve ono dobro što se može desiti tokom proleća. Biramo najbližu klupu, zurimo u krošnje koje se njišu, dok u ušima dobuje nežna muzika na kakvu smo navikli u lounge klubovima na obalama. Automatski računamo datume kada je najavljeno da će se Evropa otvoriti za putovanja… Ma da li smo to malo zaigrali? Ma jok, učinilo vam se. Poziv iz ofisa prekida sanjarenje, jer ako se kompletno prepustimo muzici neće se dobro završiti. Naime, FreeBuds 4i poseduju bateriju velikog kapaciteta. Konkretno kad je opcija Aktivne redukcije šuma (ANC) uključena slušalice nude 10 sati neprekidne reprodukcije muzike, ili 6.5 sati trajanja baterije prilikom poziva. U kombinaciji sa kućištem za punjenje omogućavaju 22 sata reprodukcije muzike ili 14 sati rada prilikom korišćenja za glasovne pozive.\nSLUŠAMO: Estate - D’Andy & Bodyles ft. Paola Lezzi\nU pre-corona eri to je uključivalo i reč “party”, ali taj genijalni koncept opuštanja posle radnog vremena smo lagano zaboravili. Ipak, niko nije zabranio “party for one”. Poštujući sve epidemološke mere probijamo se kroz masu. A u glavi pleše muzika, malo egzotični ritmovi, malo pesme koje mirišu na sangriju i kokos. Lako je prepustiti se sopstvenom filmu koji ponekad naginje ka Almodóvar ostvarenjima, ali ne damo se. Ono što je sjajno jeste da Huawei FreeBuds 4i detektuju ambijentalnu buku kroz mikrofone i generišu obrnuti zvučni talas kako bi redukovale šum. Algoritmi za redukciju šuma identifikuju tipične bučne scenarije kao što su glasan javni prevoz, železnička stanica, kancelarija ili ljudski glas za optimizaciju Aktivne redukcije šuma. FreeBuds 4i takođe poseduju Awareness Mode, odnosno režim svesnosti, omogućavajući korisnicima da čuju okolinu bez skidanja slušalica. Jednostavnim pritiskom i držanjem slušalice, one će se automatski prebaciti između Awareness režima i Aktivne redukcije šuma. Tako da lako ostajemo u vezi sa realnošću.\nSLUŠAMO: Sacramonte (Instrumental Mix)- Narf Zayd\nHuawei FreeBuds 4i se jednostavno povezuju sa svim pametnim telefonima koji rade na iOS i Android operativnim sistemima kako bi korisnici različitih proizvođača telefona imali podjednako kvalitetno iskustvo slušanja. Sve Huawei FreeBuds slušalice, uključujući Huawei FreeBuds 4i, kompatibilne su sa svim operativnim sistemima. Ako želite da pokrenete svoju maštu uz zvukove koji inspirišu, ovo je sjajan način da svakodnevno podižete svoje raspoloženje, jer su slušalice toliko malene da zaista uvek mogu biti uz vas!\nHuawei MateBook X je uređaj koji nam otkriva ceo novi svet!


Kina u Crvenom moru – novi "put svile", baza u DŽibutiju i povratak admirala DŽeng H'a | Savremeni svet\nPočetna strana > Rubrike > Savremeni svet > Kina u Crvenom moru – novi "put svile", baza u DŽibutiju i povratak admirala DŽeng H'a\nKina u Crvenom moru – novi "put svile", baza u DŽibutiju i povratak admirala DŽeng H'a\n11. jula, brodovi sa vojnim osobljem zaplovili su iz kineske pomorske baze u Đanđangu ka rogu Afrike. Njihovo odredište bio je DŽibuti, gde je Kina otvorila svoju prvu prekomorsku bazu. Prema kineskoj agenciji Sinhua, baza je namenjena da ,,osigura kinesku realizaciju misija, kao što su pratnja, uspostavljanje i održavanje mira, i pružanje humanitarne pomoći u Africi i zapadnoj Aziji. Baza će takođe biti pogodna za prekomorske zadatke, uključujući vojnu saradnju, zajedničke vežbe, evakuaciju i zaštitu Kineza u inostranstvu, spasilačke misije, kao i zajedničko obezbeđivanje međunarodnih strateških pomorskih puteva. Prema sporazumu Pekinga i DŽibutija, koji je na snazi barem do 2026. godine, baza može najviše da primi 10 hiljada vojnika.\nUspostavljanje baze u DŽibutiju je važan oslonac u udaljavanju Kine od svog tradicionalnog fokusa na istočnoazijsko-pacifički region, i izražavanju svojih sve širih interesa u Africi i na Bliskom istoku. Takođe, može da se posmatra i kao kulminacija strategije „Jedan put – jedan pojas“ premijera Si Đinpinga, koja teži da uspostavi pomorske i kopnene puteve preko Azije i Indijskog okeana. Još preciznije, to se poklapa sa kineskom inicijativom, da se izgradi „Pomorski put svile“ koji bi bio uspostavljen oko „biserne ogrlice“ – niza kineskih uporišta po Indijskom okeanu, u Persijskom zalivu i Crvenom moru.\nDok se inicijativa „Jedan put – jedan pojas“ uobičajeno shvata kao, pre svega, ekonomska, baza u DŽibutiju je očigledno čin kineske projekcije moći. Vojna priroda baze istaknuta je u državnom kineskom listu Global Times. U nedavnom uvodniku, naglašena je činjenica, da baza nije komercijalna tačka za dodatnu opskrbu već pre vojna instalacija koja služi za prihvat kineskih trupa.\nU isto vreme, kineski mediji su pažljivi u naglašavanju da uspostavljanje baze ne implicira težnju ka svetskoj hegemoniji, podvlačeći umesto toga njenu potencijalnu ulogu u zaštiti kineskih mirovnih misija. Kakogod, vesti o bazi u DŽibutiju bile su uzrok uzbune u Vašingtonu, pošto je baza locirana svega nekoliko milja od Camp Lemonnier – najveće američke baze u regionu i jedine stalne američke baze u Africi.\nUspostavljanje baze sledi za višegodišnjim pojačavanjem kineskog angažovanja u Africi i na Bliskom istoku. Jasno, ona je ključna za Peking kako bi zaštitio svoje tokove resursa. Polovina nafte koju Kina uveze prolazi kroz tesnac Bab el Mandeb, i većina kineskog izvoza za Evropu transportuje se kroz Adenski zaliv i Suecki kanal. Kina je finansirala izgradnju infrastrukture širom regiona, poput moderne železničke veze između Najrobija i Mombase.\nPored ekonomske pomoći iz Pekinga, i komercijalnog učešća u Africi, region je takođe dom za hiljade kineskih radnika. Kina je 2013. godine, (u stvari 2011. godine – prim. prev.) poslala ratni brod i vojni transportni avion zarad evakuacije oko 35 hiljada kineskih radnika nakon svrgavanja Muamera Gadafija. Prema tajvanskom političkom analitičaru Laj Juekijanu, libijska kriza je bila glavni element koji je uticao na odluku da se uspostavi pomorska baza u DŽibutiju.\nRelativno brzo svrgavanje Gadafija od strane zapadnih sila (i protiv kineske volje) suočilo je Peking za urgentnim zadatkom evakuacije svojih državljana, kao i gubitkom od preko jedne milijarde američkih dolara investicija. Kao rezultat, Kina je počela da pojačava svoje prisustvo u regionu. Kineska mornarica je 2015. godine, učestvovala u pomorskim vežbama sa svojim ruskim partnerom na Mediteranu. Ove godine, pored još jedne rusko-kineske vežbe na Baltiku, Peking je izveo i protivpožarnu vežbu na Mediteranu.\nKineska vizija novog pomorskog Puta svile u bliskoj je vezi sa zvaničnim veličanjem DŽeng H'a, admirala iz prve polovine XV veka, koji je Kini doneo slavu i moć svojim putovanjima po jugoistočnoj Aziji i preko Indijskog okeana ka Africi. Prema Kristini Lin, izgradnja kopnenih i pomorskih mostova preko Evroazije i Afrike sadrži dubinski simbolički element, na koji Lin ukazuje kao na „DŽeng H'a naraciju“. Ekspedicije DŽeng H'a često se označavaju kao simbol svetskog poretka zasnovanog pre na trgovini nego na nasilju, kojeg kontroliše benevolentna hegemonija kineskog imperijalnog dvora.\nU kineskim publikacijama iz poslednjih godina, DŽeng H'aove flote su veličane kao instrument regionalnog ekonomskog rasta, naučnog istraživanja, miroljubive kulturne razmene i opšteg prijateljstva. Vredi napomenuti, da je dok su se tokom DŽeng H'aovih putovanja skupljale dragocenosti (poput poznatih žirafa, koje su za imperijalni dvor donete iz Afrike), glavni cilj bio pokazivanje moći i dominacije Ming dinastije, i skupljanje danka od lokalnih vladara. Zaista, vladari koji su odbili da priznaju hegemoniju kineskog cara kažnjavani su i vraćani u Kinu kao zatočenici.\nDŽeng je posebno upečatljiv jer se u isto vreme percipira i kao svedočanstvo kineske veličine, i kao simbol kineskih propuštenih prilika. Uništenje njegovih brodova i brodogradilišta od strane careva iz dinastije Ming, uglavnom se posmatra kao jedan od uzroka postepenog kineskog opadanja i konačnog uspona Zapada. Ukazivanje na DŽeng H'a i Put svile može stoga da se posmatra kao nagoveštaj da je greška koja je načinjena pre 500 godina sada ispravljena, jer je „središnje kraljevstvo“ povratilo svoju centralnost.\nTako, čini se, da je više od slučajnosti, da se nedavno ukrcavanje brodova za DŽibuti desilo na isti datum kada je admiral DŽeng H'a prvi put razvio jedra na svojim poznatim putovanjima pre više od 600 godina.