Australija, položaj kontinenta\nAustralija (također poznata i kao: Sahul, Australinea i Meganesia), je najmanji svjetski kontinent, koji sadrži Australijsko glavno kopno i neposredna ostrva uključujući Tasmaniju, Novu Gvineju, Ostrva Aru i Ostrva Raja Ampat. Australija i ova bliska ostrva, su svi zajedno dio iste geološke kopnene mase, i odvojena su morima Arafura i Prolazom Torres između Australije i Nove Gvineje, kao i Prolazom Bass između kopnenih masa Australije i Tasmanije.\nKada je nivo mora u vremenu Ledenog doba Pleistocena, uključujući period zadnjeg ledenog maksimuma otprilike 18.000 PNE, kopna su formirala jedinsdtvenu, neprekidnu površinu. Tokom zadnjih 10.000 godina, porastom nivoa mora, prekriveni suvodom niži dijelovi i dovojli kopno na današnje nisko polunepolodno kopno i dva planinska ostrva, Novu Gvineju i Tasmaniju.\nGeološki, kontinent se prostire do kraja kontinentalnog grebena, tako da se sada odvojene zemlje mogu smatrati jednim kontinentom.\nZbog širenja flore i faune preko jedinstvene pleistocenske zemljane mase, odvojena kopna imaju zajednički biljni i životinjski svijet.\nNovi zeland nije na istom kontinetalnom grebenu i zato nije dio Kontinenta Australija, ali je dio potopljenog kontinenta Zealandia. Zealandia i Australija su zajedno dijelovi šireg regiona poznatog kao Okeanija ili Australazija.\nCommons ima datoteke na temu: Australija (kontinent)\n^ "Australia | history - geography". Encyclopedia Britannica. Pristupljeno 2016-02-27. CS1 održavanje: nepreporučeni parametar (link)\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Australija_(kontinent)&oldid=2701091"\nOva stranica je posljednji put izmijenjena na datum 27 februar 2016 u 13:19.


Pogledajte ovaj jedinstveni luster za koji proizvođač već sada kaže da je rođen iz kataklizmičke eksplozije masivne zvezde.\nJasno nam je da ova metafora služi kako bi nam bolje pojasnila lepotu metalnih radova, odnosno proizvoda koji neodoljivo podsećaju na sjaj najlepših nebeskih zvezda. Jedan od njih, luster pod nazivom Supernova, nudi bezvremensko, glamurozno i veličanstveno osvetljenje, a uz to pomaže da svaki enterijer automatski postane luksuzniji i elegantniji.\nProces obrade metala nije nimalo jednostavan. On počinje topljenjem metala, i sipanjem dobijene tečnosti u kalup sa šupljinom željenog oblika i veličine, da bi zatim isti taj metal očvrsnuo i postao originalan luster u vašem domu.\nSam proces, kao što smo na početku i rekli, neodoljivo podseća na kataklizmičku eksploziju masivne zvezde, dok luster predstavlja njeno blistavilo pretočeno u fascinantan dizajn osvetljenja. Baš kao što i Supernova može nakratko zaseniti čitavu galaksiju i zračiti više energije čak i u odnosu na Sunce, i viseći mesingani delovi lustera zaseniće svaki ambijent zajedno sa pozlaćenim svetlucavim akcentima kao i crnom završnom obradom.\nOvaj dizajn ima karakteristike modernizma iz sredine prošlog veka, a istovremeno nudi skulpturalni i arhitektonski element kao fokusnu tačku vašeg prostora. Supernova luster je zaista savršen komad za svaki sofisticirani enterijer koji priželjkuje malo kosmopolitskog šika.


Saturday May 4th, 2019 – Centre LIVING UPRIGHT Novi Sad\nHome / 2019 / May / 4\nU saradnji s Kulturnom stanicom “Svilra”, u utorak, 14. maja s početkom u 20 h održaće se koncert podrške u okviru Akcije “Živeti uspravno 0,1%”. Učestvuju kantautori Miloš Zubac, Nemanja Nešić i Nikola Nešković. Koncert će se održati u Svilari, Đorđa Rajkovića 6b (ulaz iz ulice Pavla Stamatovića) Ulaznice – knjige po ceni od...\nPetog maja 1989. začet je evropski pokret za samostalni život na tekovinama filozofije samostalnog života koju je šezdesetih godina prošlog veka definisala grupa studenata/kinja sa invaliditetom na Berkliiju. Principi filozofije samostalnog života (osoba sa invaliditetom) su: parvo na izbor, nesmetano donošenje odluka, preuzimanje odgovornosti za vlastiti život, kontrola nad vlastitim životom i pravo na...\nPoštovani/e, Sa zadovoljstvom Vas pozivamo na tribinu ,,Personalna asistencija u sistemu socijalne zaštite” koja će se održati u četvrtak, 9. maja 2019. godine na Tribini mladih, Kulturni centar Novi Sad u 19 časova. Cilj ove tribine je da se prisutni/e informišu o usluzi personalne asistencije, Medjunarodnoj konvenciji o pravima osoba sa invaliditetom, poslu personalnog asistenta/kinje,na koji način teče proces ulaska ove...


Najveći broj migranata iz Srbije prešao u BiH - Portal 072info\nNedjelja, 29 Marta, 2020\nNajveći broj migranata iz Srbije prešao u BiH\n17. Maja 2018. Vrijeme objave: 16:00 sati\nSrbija bilježi blagi pad broja izbjeglica i migranata kojih u cijeloj zemlji trenutno ima 3.500, a najveći broj ih je ušao u BiH, rekao je Komesar Srbije za izbjeglice Vladimir Cucić.\n“Najveći broj ljudi ušao je u BiH, Mađarska je hermetički zatvorena, ali ljudi, kao i voda, uvek nađu put. Sarajevo, međutim, nije na ruti”, rekao je Cucić.\nOn je naveo da se sve manje izbjeglica opredjeljuje da traži azil u Srbiji.\n“Sve manje njih se opredeljuju za azil, oni dolaze s parama i idejama kako da prođu dalje, otvaraju se novi putevi. Možemo da budemo ponosni jer su sva djeca izbeglice koja su ostala ovde vakcinisana i idu u školu sa našom djecom”, rekao je Cucić za RTS.\nOn je dodao da su Grci u aprilu primili više od 6.000 izbjeglica, što predstavlja problem.\n“To je porast broja izbeglica kome se niko nije nadao. Mi bilježimo lagani pad, ali ne veliki koliko se očekivalo. U Srbiji sada imamo 3.500 izbeglica u cijloj zemlji”, naveo je Cucić.\nOn kaže da je prolaz kroz Srbiju mnogo veći i da na taj način zemlja nije ugrožena, dodajući da ne očekuje “migrantski džep” u slučaju da države u regionu zatvore granice.\nSvaki pacijent ima potencijal da se oporavi od moždanog udara\nNajzdravije voće na svijetu: Zašto je dobro prekinuti post hurmom?\nDOBRE VIJESTI Tri osobe iz Konjica se oporavile od koronavirusa, ukupno osam u BiH\nPacijent pozitivan na koronavirus danima ležao u zeničkoj bolnici\nOrganizirali svadbu u vrijeme koronavirusa, ispalili 71 metak pa ih policija ekspresno pohapsila\nOd sutra u Mostaru policijski sat od 19 sati do 5 sati, očekuje se i u cijeloj FBiH\nKrnjić: Isplata penzija počinje 6. aprila\nPozitivna priča “male” Zenice\nZabrana rada ugostiteljskih objekata u FBiH ističe 31. marta, evo novih naredbi


Rasprodat prvi kontigent ulaznica za City Groove | MTELCG\nNa osnovu interesovanja publike za ovogodišnje izdanje festival City Grove, već se može tvrditi da bi mogao biti najposjećeniji Podgorička publika u najvećem muzičkom događaju ljeta moći će da uživa tokom prvog vikenda juna.\nZa četiri godine, City Groove je svoj format definisao kao internacionalna manifestacija koja glavni grad upisuje na mapu svjetskih muzičkih atrakcija.\nNakon nastupa svjetski poznatih producenata elektronske muzike, poput Fedde Le Granda, Antoana Klamarana, Boba Sinklera, kao i britanske pop atrakcije Morcheeba, na Stadion malih sportova pod Goricom ponovo stižu globalne zvijezde. Interesovanje za Stereo MC’S, a naročito za kultni skotski bend Simple Minds je toliko da je prvi kontigent ulaznica po cijeni od 10, odnosno 15 eura za fan pit, predviđen za pretprodaju, već rasprodat.\n“ Nema euforije, ovo je samo dio koji je predviđen za predprodajni period. Ulaznica ima i potražite ih na prodajnim mjestima Crnogorskog telekoma, Hard Rock Cafeu i na Gigstix objektima za drugo i treće festivalsko veče kad će se na našoj bini pojaviti KIC Pop Hor, svjetski poznati Stereo MC’S, kao i hrvatski muzičari Josipa Lisac i veoma popularni bend Vatra (2. juna), odnosno crnogorski rok sastav Autogeni trening i zvijezde ovogodisnjeg festivala, antologijska grupa Simple Minds (3. juna)”, kazao direktor festivala City Groove, Dragan Bulajić.\nImajući u vidu činjenicu da je ovo najveća muzička manifestacija u Podgorici, Glavni grad, kao pokrovitelj i festival City Groove 1. juna omogućili su svim zainteresovanim posjetiocima i građanima besplatan ulaz na veče elektronske muzike, kada će se, pored domaćeg producenta Mr Lekke, svojim djelom predstaviti i svjet+ski poznati Dario Nunez i The Cubeguys.


Kad prestanete da volite\nTema: Kad prestanete da volite\n24.01.2009., 14:26 #1\nDa li toj osobi jasno i glasno kazete, ej, ne volim te vise, kraj, ili je lazete i mazete izmisljajuci hiljadu razloga, jer vam je zao da povredite tu osobu? I onda to ispadne jos ogavnije, kad ona ili on sami to trebada ukapiraju... Ja sam takva... ne mogu da prevalim preko usta ajd cao ne volim te vise i zdravo... I jos kad me pita jel ti mene volis, a ja mrtva ladna kazem ma voooolim te, posle se pojedem ziva sto nisam rekla istinu...\n24.01.2009., 14:29 #2\nRe: Kad prestanete da volite\nTesko da se tek tako moze ugasiti ljubav prema nekome i kad vise nismo zajedno na neki nacin je volimo..izgovori i objasnjenja nista ne znace i uvek se postavljaju suvisna pitanja zasto je doslo do kraja\n24.01.2009., 14:29 #3\ne da, jos kad mi kaze da primecuje promenu, ja kazem: ma daj bre nemoj da tripujes... a promena drasticna...\n24.01.2009., 14:30 #4\nNe znam. Ja nikog nikad nisam prestala da volim u smislu da ga ne volim, u smislu ravnodusnosti.\nNe dozivljavam ljubav tako fatalisticki.\n24.01.2009., 14:31 #5\nMora postojati razlog da se ljubav ugasi.. Mada, moze da bude i da prosto prerastemo neku ljubav, promenimo se. Ja sam takav tip da i kad bih slagala, videlo bi me se u ocima..\nMogu da glumim ljubav, ali emocije tokom poljupca, sexa, nedostatak bliskosti , to se ne moze odglumiti .. Osetila bi to druga strana..\n24.01.2009., 14:33 #6\nPa naravno, o tome i pricam. Promena je ocigledna a tebi zao da to i potvrdis, vec izmisljas koje kakve izgovore... I sad kako ja samu sebe tesim da sam ja dobra osoba pa mi zao da mu direktno kazem, a verovatno je ljudskije reci nego zavlaciti...\n24.01.2009., 14:36 #7\n...ja nikada netju prestati da volim...\n24.01.2009., 14:36 #8\nDa, ali kako on ne ukapira?\nMislim cudo ne kaze nesto tipa "ako je sve ok, zasto .. " pa onda nesto sto se promenilo?\nMislim da sam ja ta strana koju je neko prestao da voli ili bih pritiskala dok taj neko ne pukne da mi kaze u cemu je problem jer me neizvesnost ubija ili ako bih mu dala sansu nekim pitanjem da mi kaze istinu , a on je nije iskoristio verovatno bih izasla iz tog odnosa...\n24.01.2009., 14:37 #9\nJeste, ne moze to sad ga ima sad ga nema. Nije ljubav magija.\n24.01.2009., 14:40 #10\npa naravno da neces samo ces menjati glavnu glumicu, s vremena na vreme\n24.01.2009., 14:41 #11\nPa u tome i jeste poenta, da ne kazes direktno, vec da sama (ne)voljena osoba ode.\n24.01.2009., 14:41 #12\n...netju ja nishta da menjam, a one ako otje nek se menjaju same...\n24.01.2009., 14:43 #13\nJasno, nek se dogovore kad ce koja\n24.01.2009., 14:43 #14\nTo je bas nezrelo i kukavicki..uvek potenciram na otvorenom odnosu po svaku cenu..budes ono sto jesi i ne postavljas sebi pitanja da li si negde pogresio\n24.01.2009., 14:44 #15\nja iskreno rekla..ne volim te..nije poverovao..doduse bunio se dve nedelje....i ostao u braku...samnom...nije on lud...vec ja\n24.01.2009., 14:44 #16\na sta ako nece da ode\n24.01.2009., 14:45 #17\nA ja to znam... ali, nezrela sam i kukavica sam... Ali me zanima jeste li i vi takvi?\n24.01.2009., 14:46 #18\n24.01.2009., 14:46 #19\nma oce... nije debil...\n24.01.2009., 14:46 #20\nPolazim od sebe, cenim kada mi neko kaže istinu, pa tako i ja postupam.\n24.01.2009., 14:46 #21\nma da...to je s r a nj e...znam\n24.01.2009., 14:48 #22\nma nece.. zatresko se u tebe ko mentol.. zna da ga ne volis, ali nece da ode.. spreman je i na to.. znam coeka\n24.01.2009., 14:49 #23\naj ne njajke, ovo je izmisljena prica samo da otvorim temu... moras sve da mi pokvaris\n24.01.2009., 14:51 #24\nPa isto kao i kad kazes nekome volim te..to se ne mora reci vec se oseti iz dana u dan..ako neko provali da nesto nije u redu i cuti o tome stvarno je besmisleno cekati da se nesto samo po sebi ispravi..prvo resis sam sa sobom definitivno i na neki sto bezbolniji nacin saopstis da ne vredi pokusavati ostati u takvoj vezi bez ljubavi\n24.01.2009., 14:52 #25\nSeceru, ti ne kapiras poentu diskusije...


Narodnе poslanicе Joksimović i Vujović u posеti Ankari | Srpska Napredna Stranka\nNaslovna › Novosti › Међународни односи › Narodnе poslanicе Joksimović i Vujović u posеti Ankari\nNarodnе poslanicе Joksimović i Vujović u posеti Ankari\nKongrеsu, koji jе održan 30. sеptеmbra 2012. godinе u Ankari, prisustvovalo jе višе od 150 stranih dеlеgacija i partija iz cеlog svеta. Naša dеlеgacija ostvarila jе brojnе kontaktе sa prеdstavnicima, kako domaćina AK partijе Turskе, tako i brojnih srodnih stranaka iz Evropе, članica Grupacijе еvropskih narodnih partija u Evropskom parlamеntu.\nNarеdnog dana, 1. oktobra 2012. godinе, kada jе počеlo i Prvo rеdovno zasеdanjе u Parlamеntu Turskе, Joksimović i Vujović susrеlе su sе sa 11 narodnih poslanika, članova parlamеntarnе Grupе tursko-srpskog prijatеljstva.\nTokom susrеta istaknuto jе intеrеsovanjе za unaprеđеnjе mеđuparlamеntarnе saradnjе dvе zеmljе, kao i potrеba za bližom saradnjom i razmеnom iskustava u okviru različitih oblasti, еkonomijе, kulturе, turizma.


Projektima valorizovati turističke vrijednosti | MTELCG\nProjektima valorizovati turističke vrijednosti\nUlcinj se pažljivo priprema za predstojeću turističku sezonu, saopštio je predsjednik Crne Gore Filip Vujanović i dodao da je uvjeren da će promovisani projekti valorizovati velike turističke vrijednosti tog grada.\n„Raduje me da će jedan svjetski brend, kakav je konzorcijuma Karisma, već od ove godine promovisati ono što je bogata turistička ponuda Ulcinja“, rekao Vujanović, koji je prisustvovao svečanoj sjednici ulcinjske Skupštine Opštine, povodom obilježavanja Dana Opštine.\nKarisma Hotels & Resorts je dugoročni zakupac zemljišta i objekata kompanije Ulcinjska rivijera, koji planira da realizuje projekat Holiday Village na Velikoj plaži, nakon koje će posjetiocima na raspolaganju biti 257 soba, bazeni i restorani.\nVujanović je građanima Ulcinja, odbornicima, predsjedniku Skupštine Opštine i predsjedniku Opštine čestitao praznik i dodao da poštuje sve što je učinjeno, uz uvjerenje da će projekti koji su promovisani ostvariti svrhu i valorizovati velike vrijednosti turizma.\n„Vidim da se veoma pažljivo priprema ova turistička sezona i očekujem da će bogatstvo Ulcinja dobiti svoju vrijednost za sve njegove građane“, kazao je Vujanović.\nOn je dodao da je Dan Opštine praznik koji najavljuje novu vrijednost Ulcinja.


Novi Soyuz poleteo ka Međunarodnoj svemirskoj stanici (ISS) - SMT\nHome » Posts » Novi Soyuz poleteo ka Međunarodnoj svemirskoj stanici (ISS)\n7 July 2016 | Automatika/Robotika, Elektronika, Gadget, Popularan\nTročlana međunarodna posada lansirana je danas u ruskoj kapsuli Soyuz iz Kazahstana prema Međunarodnoj svemirskoj stanici (ISS)\nNova i poboljšana svemirska letelica Soyuz lansirana je jutros u 3 sata i 36 minuta po centralnoevropskom vremenu, sa kosmodroma Baikonur u Kazahstanu, koja je sa tri člana posade dostigla orbitu devet minuta kasnije. Planirano je da Soyuz stigne do Međunarodne svemirske stanice (ISS) za dva dana, tačnije u subotu u 6 časova i 12 minuta, gde će započeti četvoromesečnu misiju.\nSoyuz je sa sobom poneo i tri člana posade – američku astronautkinju Kejt Rubins, ruskog kosmonauta Anatolija Ivanišin i astronauta iz Japana Takuju Onišija. Ivanišin je već jednom boravio na ISS-u, a Rubins i Oniši su prvi put u svemiru. Nova tri člana posade pridružiće se komandiru ISS-a Džefu Vilijamsu iz SAD i dvojici ruskih kosmonauta koji borave u Zemljinoj orbiti od marta ove godine.\nDanašnje lansiranje bilo je premijerno za novu generaciju kapsule Soyuz, koja je trenutno jedino vozilo koje može da prebaci posadu na ISS i dovede je nazad na Zemlju. Po pristajanju na Međunarodnu svemirsku stanicu, Kejt Rubins istraživačica u oblasti kancera i zaraznih bolesti će, po prvi put u istoriji izvršiti prvo DNK sekvencioniranje u svemiru.\nUnapređeni Soyuz ima bolju zaštitu od mikrometeorita i svemirskog otpada, dodatne baterije, poboljšanu opremu za komunikaciju i praćenje, nove potisnike za upravljanje, veće solarne panele i unapređene sisteme za prizemljenje kao i GPS spuštanje.\nNASA se nada da će od 2018. godine moći da nastavi lansiranje astronauta iz SAD u kapsulama koje razvijaju Boeing i privatna kompanija Space X.\nSnap Spectacles naočari u prodaji za 130 dolara


Rakija od dunje | Strana 6 | Poljoinfo\nmicko021 je napisao(la):\nJel ima negde na netu takva tabela ili ako si u mogućnosti svoju da skeniraš ili slikaš pa staviš na forum\nEventualno da napišeš za ostale vrste voća...šljiva, kajsija, ...\nMogu sutra uslikati, sada mi nije pri ruci. Na netu imas vec objasnjeno sta i kako.\nPrincip rada. Uzima se odredjena količina voćnog kljuka i profiltrira (gaza, filter papir). Dobijeni filtrat se prvo promućka a onda sipa u menzuru (oprana toplom vodom) i u nju se uranja Ekslov širomer. Ekslov širomer je napravljen od stakla na kome su ucrtani podeoci koji pokazuju Ekslove stepene (ºOe). Svaki širomer ima svoju radnu temperaturu pa se u odredjenim slučajevima vrši korekcija. Kada se širomer umiri i ne dodiruje zidove menzure, očitava se vrednost donjeg meniska, mesta preseka nivoa tečnosti i skale širomera. Ukoliko je širomer baždaren na 20ºC to znači i da temperatura filtrata treba biti ista. Ako je temperatura filtrata niža ili viša, vrši se korekcija. Za svaki stepen ispod 20ºC se očitanoj vrednosti oduzima 0.2ºOe a ukoliko je temperatura viša, očitanoj vrednosti se za svaki stepen dodaje 0.2ºOe.\nPrimer: Ekslov širomer baždaren na 20ºC uranja se u filtrat kljuka dunje temperature 18ºC. Očitana vrednost je 10ºOe. Vrši se korekcija 20ºC-18ºC=2ºC 2ºC X 0.2=0.4 Pravi stepen: 10 - 0.4 = 9.6ºOe.\nKruska viljamovka: 10-16ºOe\nHvala ti, i ovo je skroz OK.\nMarceta, ove gore vrednosti važe za ekslov širomer koji ima skalu od 0-130 Oe,tako da za tvoj širomer ne važe, pretpostavljam da tvoj širomer direktno očitava šećer.\nKoje je vrednosti pokazivao pre početka fermentacije?\nTrebao si kupiti ekslov širomer jer ti je on najpouzdaniji,cena je oko 1200 din.\nA to što ti je prodavac rekao sigurno nije tačno.\nPoslednja izmena: 12 Okt 2015\nPa ja sam takav i uzeo ali mi prodavac tvrdi da je taj pogodniji za vino a ovaj koji sam na kraju i kupio je navodno isključivo rakijski\nЉуди, пре три године испечем ракију од дуње, нисам Бог зна колико извукао, али није ни била поетна у квантитету. Без препецања, остваљена на неких 19 гради. Међутим... од мириса (укуса) на ракију дуње нема ни трага. Једноставно, нема никаквог специфичне ароме. Ко год проба, у неверици ме гледа када кажем да је од дуње. Шта може бити узрок томе када су дуње у кљуку солидно мирисале?\nМоје питање је да ли могу исту ракију да препечем уз додавање овогодишње дуње у казану? Да ли ће добити на укусу бар мало? Имао сам пар таквих предлога (и то од људи који кажу да њихову "дуњу" печу од јабуке уз додавање дуње у казан, и која има пуно бољу арому) И да ли се, ако је то прихватљив поступак, додаје свежа дуња или проврела?\nImas dve opcije ,da ispeces ovogodisnju kominu do kraja i da sve zajedno prepeces ,sa proslogodisnjom , ali da ostavis jacu i da razblazujes sa destilovanom, da nepustis patoku u lepu rakiju ili da spremis dunju ,zavrsis fermentaciju i sipas u kazan zajedno sa proslogodisnjom rakijom,koju bi morao malo da razblazis sa vodom.\nKoji nacin ces odabrati na tebi je ,neko kaze cist prepek, neko "kazan na kazan" to je ovaj drugi postupak.\nJa sam dunju radio jednom ,kazan na kazan i mogu ti reci da je bila sasvim ok ,ja sam bio zadovoljan ,a i prijatelji i ukusom i mirisom.\nKrusku sam ranije radio kazan na kazan i bio sam zadovoljan ,ali sam poceo da radim cist prepek i jos sam zadovoljniji, tako da , na tebi je da probas.\nJednokratna destilacija ,to sto si ti uradio sa rakijom ,od toga nema kvalitetne rakije nikako..\nPsl verovatno si preterao sa šećerom. Više šećara daje manje arome.\nJa bih ti preporučio da od te rakije napraviš neku travaricu ili staviš kleku.\nA sa ovim muvanjima da od jabuke prave dinjevaču u kazanu, ja čisto sumljam. Ko je probao pravu dunju, njega ćeš teško da prevariš.\nDanas samlevene dunje... prvi put...\nDa li cistis dunje od semena i semene loze pre mlevenja ili ih tako stavljas na fermentaciju ?\nDa li si radije radio rakiju od dunje bez ciscenja i kako je ispala, ako mozes da podelis sa nama, posto je meni najveci problem to ciscenje\nPrvi put pečem od dunje pa neznam šta da očekujem, uglavnom počeo sam da vadim seme ...uf... heben posao posle 30tak kg odustao znači samleo cele oprane neću stavljati šećer (uglavnom tvrde da sam lud, kao u dunju mora šećer ) staviću kvasac ... pa ćemo videti\nNi u jedno voce za rakiju ako se zeli kvalitet neide secer,posto sam plod sadrzi secer,e da bi uopste mogao da ispeces rakiju potrebno je da voce sadrzi bar 5%secera znaci govorim o samom vocu ne dodatom seceru, dunja je jedna od vocki koja sadrzi najmanje secera prosecno 6% a najvise ga sadrzi leskovacka dunja,sa takvim sastavom se moze ispeci rakija ali je rezultat na kraju oko 6-8 litara kvalitetne rakije.Ako hoces da ispeces dosta kvalitetnu dunju moze se dodati secer ali moras obavezno raditi prepek dakle postupak je ovakav\n100-110 kg dunje\ndunju napravis u kasu bez kuvanja jer tako gubis aromu,potreban ti je BLENDER\njezgro mozes da vadis a i nemoras ako ga neizvadis moze rakija imati u pozadini malu notu gorkok ukusa\nvodu 80 litara zagrejes i napravis sirup i pomesas sa dunjom\nposto je vreme kada dunje stizu hladno moras zapakovati kominu da uvek bude bar 18 stepeni\nkada peces rakiju na prvom kazanu kada potece basica-prvenac odvojis 0.6dcl i to bacis\nsve ostalo teras do 4-5 gradi i pristupas prepeku isto kada potece rakija prvenac 0,6dcl odvojis i bacis i prikupljas srce rakije teras dalje ali u ovom slucaju neteras do 5gradi nego moras prekinuti kada krene patoka i to je to ako si sve dobro odradio imaces solidnu rakiju oko 20 litara.\nPS ako radis pecenje sa kazanom koji poseduje DEFLAGMATOR dobices i vise rakije\nReagovanja: đorđe i vuxsd\nSutra treba da blendiram dunju i da krenem sa fermentacijom.\nPrvi put radim to sa dunjom pa imam par pitanja...\nPlaniram da koristim enzim (lallzyme fruit-za dunju preporucuju 8-12gr/100kg)\nLALLZYME FRUIT je specijalno razvijen da smanji količinu metanola u voćnim rakijama koji se izdvaja iz pektina. LALLZYME FRUIT vrši ekstrakciju soka iz voća radi dobijanja voćnog soka ili za proizvodnju voćne rakije . Fruit je macerativni enzim koji omogućuje brzu hidrolizu rastvorljivih pektina što dovodi do većeg randmana i brzog omekšavanja voćnog kljuka kod proizvodnje voćnih rakija.\nKoju količinu vode (na 100kg dunja) treba da dodam posle korišćenja enzima?\nU komentaru iznad se pominje 80litara a to mi u ovom slučaju deluje mnogo.\nPlaniram i da dodam 3kg šećera na 100kg dunja.\nPošto u podrumu (gde će se obavljati fermentacija) nemam grejanje i teško da ću imati preporučenih 18stepeni,uzeo sam vinski kvasac LALVIN EC 1118 koji je aktivan od 10 do 30stepeni.\nNa 1/3 i 2/3 fermentacije planiram i dodavanje hrane za kvasce.U zavisnosti od temperature u podrumu će mi zavisiti i vreme ukupnog trajanja fermentacije.\nŠta mislite o ovoj pripremi i da li negde grešim?\nBio bih vam zahvalan za komentar o količini dodavanja vode.\nJa nikad u zivotu nisam koristio enzime i kvasce tako da neznam opisao sam ti kako ja radim tako je i moj deda radio i uvek je vrh\nDa li si iskoristio enzim? Ja sam upotrebio isti enzim, dunja nije pustila previše svog soka, jedino što se nakon primene enzima oseća neki blag miris kao da je probarena dunja, možda je to moj utisak. Što se tiče izbora kvasca, dobro si predvideo hladno vreme za razliku od mene tako da sad moram za vikend neko grejno telo da stavim među buriće. Masa mora da ti bude tečna, tako da ćeš videti i sam koliko ćeš vode dodati kad enzim odradi svoje, kao što rekoh kod mene je sve samleveno ali i suvo jako tako da ću dodati bar 20ak l vode.\nHvala na savetima u svakom slučaju!\nNaravno, ispostavilo se da si u pravu za dodavanje 80 litara vode (tek kad sam počeo da blendiram dunju-video sam koliko je sve to suvo i bez ikakvih sokova-kao drvo da mrvim) dodao sam sigurno 80 litara vode a možda čak i više na 100 kg dunje.\nPo kojoj ceni prodajete rakiju od dunje?\nJa sam na 120-130kg dunje sipao 20tak litara vode i mogu vam reći da je to malo, prvi put mi je da pečem dunju sledeći put minimum 50l. Što se tiče cene kod nas je na pijacama (verovatno sumnjivog kvaliteta) 1200din, mislim da je sve ispod 1500 malo mada pričam sa komšijom koji prodaje rakiju šljivu spustio sa 500 na 400din kaže slabo ide nemože se prodati. Mišljenja sam da ili treba praviti krš rakiju pa prodavati jeftino ili extra kvalitet pa roknuti cenu pa ko oće oće...\nako si krenuo sa anaerobnim vrenjem neotvaras buradi samo naravno kada moras da izmeris kominu ili u tvom slucaju dodavanje kvasca\nCena je +-1000 dinara za vrhunsku prepečenicu. Sabereš kolko košta voće, kvasac, šećer, drva... i sve pomnožiš sa 2. I otprilike dobiješ tu cifru. Tako ide za svo voće. E, sad, što neko misli da od par kazana napravi gomilu para, to je njegov problem. Nek ispeče tonu rakije, pa onda nek kaže da je malo.\nGeneralno, svi cene svoj prizvod kao da je od zlata. Ali koliko se stvarno radi:\n-kupovina dunje (recimo 1 tona) + rad na seckalici (oko 100 eura i imaš je dok si živ)=sat - dva - nek bude i 3\n-kuvanje vode za šećer+spremanje kvasca = 3 sata\n-pečenje oko 15 kazana = 2 dana\n=90l rakije=90.000din=40.000 = 100 evra dnevnica. Svaka čast ko može više da zaradi\nPa ko potopi dvocifren broj tona nek izračuna koje su to pare.\nMada dunja jeste zeznuta zato što je hladno.


Faktor | Prva javna podzemna garaža u Kantonu Sarajevo otvara se u novembru\nIbrahim Hadžibajrić, načelnik Općine Stari Grad\n06.09.2019. / 15:04\nU ponedjeljak počinje izgradnja igrališta na Darivi, a radove će finansirati Ambasada Švedske i Općina Stari Grad, najavio je načelnik Hadžibajrić\nNajznačajnija su svakakako četiri kapitalna projekta koje je Općina počela u martu ove godine, a to su izgradnja javne podzemne garaže, sportske sale, rekonstrukcija Doma zdravlja Stari Grad i općinske zgrade. Ova četiri projekta vrijedna su skoro 14 miliona maraka i svi će biti završeni do kraja 2019. godine, dok će sportska sala "Edhem Mulabdić" početi sa radom krajem septembra.\n- Prva javna podzemna garaža u Kantonu Sarajevu, investicija od skoro sedam miliona maraka, bit će završena do sredine novembra, kao što je i planirano. Popločavanje višenamjenskog trga iznad garaže, površine oko 2.500 kvadratnih metara, zavisit će od vremenskih uvjeta i nadamo se da nećemo imati problema. Naplaćivanjem usluga koje će nuditi garaža, Općina Stari Grad će biti u stanju otplaćivati, ne samo kreditno zaduženje za taj projekat, već i za ostala tri kapitalna projekta koja smo počeli u martu ove godine - kazao je Hadžibajrić.\nMeđu realizovanim i najavljenim projektima u Starom Gradu su i tri škole: Muzička akademija gdje se radi kompletna restauracija, a projekat je vrijedan 650.000KM, OŠ "Saburina" u kojoj je pri kraju rekonstrukcija vanjskih i unutrašnjih dijelova, a radovi koštaju 450.000 KM, te najavljeno utopljavanje OŠ "Mula Mustafa Bašeskija" što je investicija od 550.000 KM.\n- U ponedjeljak počinje izgradnja velikog igrališta na Darivi. Gradit će se multifunkcionalno igralište koje će nositi naziv "Park prijateljstva", a radove će finansirati Ambasada Švedske i Općina Stari Grad. Vrijednost investicije iznosi 180.000 KM. Igralište će se prostirati na 1.200 kvadratnih metara i biti opremljeno dječijim mobilijarom i fitness spravama, a uredit će se i pješačke staze, te zasaditi sadnice ukrasnog drveća i grmlja – rekao je Hadžibajrić.\nOpćina Stari GradIbrahim Hadžibajrićprojekti\nO pozivu iz Brisela


Šta si tol’ko zin’o! – Suština pasijansa™\nVeća fotografija je ovde. Morao sam da se vratim lavovima, jer prvi put nisam uspeo da ih uhvatim kako treba. Isplatilo se, i te kako. Imam nekoliko poza ovog macana dok zeva, riče i gleda ‘nako. Uz svu volju, nisam uspeo da napravim kontakt očima, što znači da sad moram da se vratim u palićki zoo vrt prvom prilikom.\nI znate li šta? Neće mi teško pasti. U seriji fotki ove nedelje videli ste mali izbor ulova koji sam napravio u prošlu nedelju. Tek sad sam se raspomamio. No, jasno mi je da mi za sledeću sesiju treba ceo dan, osim onog perioda visokog sunca. Nema veze: palačinke i limunada u bifeu nedaleko od belih medveda su vrlo dobra ideja za lagani ručak.\nPrethodno Prethodni prilog: Imperija uzvraća preko Frankfurta\nSledeće Sledeći prilog: Stylo


Krizni štab popustio mjere: Publika se vraća na tribinama, prodavnice i ugostiteljski objekti na otvorenom bez ograničenja! – Borba\nKrizni štab popustio mjere: Publika se vraća na tribinama, prodavnice i ugostiteljski objekti na otvorenom bez ograničenja!\nU Palati “Srbija” završena je sjednica Kriznog štaba za borbu protiv koronavirusa.\nSjednici su prisustvovali Zlatibor Lončar, Srđa Janković, Banislav Tiodorović, premijerka Srbije Ana Brnabić, Mijomir Pelemiš, Zoran Gojković…\nMedijima se nakon završene sjednice obratio Zoran Gojković.\nGojković ističe da nas čeka veliki posao na ljeto, i da “želimo što prije da se vratimo normalnim tokovima”.\nRekao da je preporuka Krizinog štaba popuštanje dijela mera.\n-Sve prodavnice, radnje, mogu da rade normalno, od 00 do 24 sata, to znači da više nema ograničenja.\n-Svi ugostiteljski objekti koji su na otvorenom nemaju ograničeno radno vrijeme, dok objekti koji su na zatvorenom rade do jedan sat iza ponoći, a uz to ugostiteljkim objektima, omoguća je muzika uživo.\n-Što se tiče sportskih događaja, omigućeno je prisustvo publike. To znači da će publika moći da prisutvuje utakmicama, sa kapacitetom do 50 odsto kapaciteta na otvorenom, a na zatvorenom do 30 odsto kapaciteta, uz posebne mjere koje će naložiti epidemiološke službe.\n-Preporuka je da se omogući okupljanje u zatvorenom i otvorenom prostoru do 500 ljudi.\n-Dozvoljene su mature, ali uz poštovanje svih mjera. Uz to, rekreativna nastava i ekskurzije u okviru vannastavnih aktivnosti se takođe relaksiraju.\nGojković je naglasio da još uvijek nije dozvoljena organizacija festivala.\nOn je zamolio građane da prime vakcinu jer “nas čeka jesen i stvari koje ne bismo voljeli ponovo da vidimo”.\nGovorio je o 21. junu kao mogućem datumu dodatnog reklasiranja mjera i rekao da su ljudi nestrpljivi i da imamo problema u funkcionisanju građana, mentalnom zdravlju, socijalnim kontaktima.\nKazao je da se neće vršiti podjela građana na vakcinisane i na one koji to nisu ali da je važno da nevakcinisani znaju da mogu da ugroze zdravlje drugih.\nU Italiji razbijena grupa pljačkaša, “operisali” po Evropi\nNATO otvoren za dijalog sa Rusijom: Objavili 12 finalnih teza


Film "Vikend sa ćaletom" za samo nedelju dana - 20.000 gledalaca - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » Obrati pažnju! » Film „Vikend sa ćaletom“ za samo nedelju dana – 20.000 gledalaca\nFilm "Vikend sa ćaletom" za samo nedelju dana - 20.000 gledalaca\nFilm „Vikend sa ćaletom“ za samo nedelju dana – 20.000 gledalaca\nNeko drugi 6. novembar 2020. Obrati pažnju! Postavite komentar\nDomaći film reditelja i scenariste Miroslava Momčilovića „Vikend sa ćaletom“ već u prvoj nedelji prikazivanja primamio je veliki broj ljubitelja sedme umetnosti.\nUz sve preporučene mere predostrožnosti bioskopska publika gleda dobre domaće filmove okrećući se velikom platnu i sigurnom ambijentu.\nBioskopski domaći hit „Vikend sa ćaletom“ reditelja i scenariste Miroslava Momčilovića ostvario je u prvoj nedelji prikazivanja sjajnu gledanost od 20.000 posetilaca.\nTužna komedija sa Nenadom Jezdićem, Banetom Vidakovićem i mladim glumcem Vasom Vranešom u glavnim ulogama našla se na repertoaru domaćih bioskopa protekle nedelje, 29. oktobra, kada je premijerno prikazan u prestoničkim bioskopima, a potom i u Novom Sadu, Nišu, Kragujevcu, Kraljevu, Podgorici i u ostalim gradovima širom Srbije, Crne Gore, Republike Srpske odžavajući time nadu da i u teškim okolnostima, uz sve preporučene mere predostrožnosti, kulturna delatnost i filmska industrija i dalje opstaju i ne klonu.\nFilm o susretu oca i sina, sredovečnog beogradskog kriminalca Kašike i jedanaestogodišnjeg lepo vaspitanog momka Ogija, koji za samo jedan vikend pokušavaju da nadomeste sve ono propušteno, iznedrio je i pregršt upečatljivih replika, koje je najčešće izgovarao glavni lik: „U životu ili jašeš ili te drugi jašu“,“Hoće klavir da te brani sutra kad te neko napadne na ulici“,“Prvo ćeš da naučiš da se biješ pa ćeš onda da sviraš klavir“.\nVikend sa ćaletom: Život ne može da se vrati unazad\nO svojoj ulozi i aktuelnom filmu glumac Nenad Jezdić ističe: „Bilo mi je jasno od prvog susreta sa scenarijem, da nikada nisam imao ovakvu ulogu u karijeri, da nisam bio deo luđeg i raskošnijeg filma“.\nTvorac uspešnih filmova „Kad porastem biću Kengur“, „Sedam i po“, „Čekaj me ja sigurno neću doći“, „Smrt čoveka na Balkanu“, „Smrdljiva bajka“ – reditelj i scenarista Miroslav Momčilović – doneo je pred bioskopsko platno još jednu komičnu priču, namenjenu različitim uzrastima i širokoj publici:\n„Želim da pokažem odnos njih dvojice: sina, koji se tek sprema da zakorači u svet, i oca, koji je na zalasku, u rezimiranju, turbulentog, naizgled luksuznog, a u osnovi turobnog, mučnog i u dobroj meri promašenog života. Ali, niti on može da vrati život unazad, niti dečak može da ima drugog oca. To je taj otac i to je taj život, jedan jedini“, istakao je reditelj.\nU ulogama su se našla i druga istaknuta imena domaćeg glumišta: Miodrag Miki Krstović, Anja Alač, Boris Milivojević, Katarina Radivojević, Svetlana Ceca Bojković, Srna Lango, Ana Radović, Marko Gvero, Bojan Lazarov, Zoran Vukajlović i Miljan Davidović.\nTagovibg svaštara bioskopi domaći film film miroslav momčilović nenad jezdić obrati pažnju statistika u bioskopima\nPrethodni Dan primirja 2020: Radno vreme za praznik\nSledeći 37. likovni konkurs „Železnica očima dece 2020“


GRAĐEVINSKA SEZONA U ZRENJANINU: ZAPOČETI INFRASTRUKTURNI RADOVI – Zrenjanin\nGRAĐEVINSKA SEZONA U ZRENJANINU: ZAPOČETI INFRASTRUKTURNI RADOVI\n23/05/2018 List Zrenjanin\nRekonstrukcija ulica, puteva, biciklističke staze\nU toku su radovi na nekoliko većih gradilišta u gradu – u dvema industrijskim zonama, kao i na saobraćajnicama u naseljima Bagljaš, Putnikovo i Mužljanska kolonija, što pokazuje da je građevinska sezona uveliko počela. Na zvaničnom sajtu Grada Zrenjanina istaknuti su podaci o započetim infrastrukturnim poslovima.\nULAZ U GRAD I BARSKA ULICA\nRehabilitacija dela magistralnog puta Zrenjanin – Novi Sad privodi se kraju i u toku je finalizacija radova na aradačkoj raskrsnici. Ona je proširena, a time je preglednija i bezbednija za saobraćaj, a na ovoj raskrsnici takođe je ispravljeno dosadašnje ukrštanje puteva pod nepovoljnim uglom. Biciklistička staza od raskrsnice do ulaska u Zrenjanin obezbeđena je ogradom, što će doprineti bezbednosti ne samo biciklista, nego i pešaka koji stazu takođe koriste.\nPostavljen je i nov asfalt u zoni prvog kružnog toka na ulazu u grad i na potezu u dužini od oko 500 metara ka Bulevaru Veljka Vlahovića. Preostalo je još samo da se obeleži horizontalna signalizacija, a tokom izvođenja svih ovih radova saobraćaj nije obustavljan. Inače, sanacija puta Zrenjanin – Novi Sad, od izlaza iz grada do Žabaljske raskrsnice, u dužini 24 kilometra, počela je lane u proleće.\nRadovi u Barskoj ulici odvijaju se od prošle godine, a saobraćaj je trenutno obustavljen u delu Barske od Prilepskog reda do ulice Franje Kluza, gde su radovi. Javno preduzeće za urbanizam obaveštava da će rekonstrukcija trajati do 1. septembra, te apeluje na građane da poštuju privremenu saobraćajnu signalizaciju.\nRadi se i rehabilitacija tzv. „mužljanske krivine”, iz smera Bolnice i naselja „Putnikovo” ka Novoj mužljanskoj koloniji, ukupne dužine preko 700 metara. Osim nove asfaltne podloge na ovom prometnom pravcu, rešava se i problem atmosferske kanalizacije.\nPočetkom marta postavljen je kamen temeljac za izgradnju pogona južnokorejske fabrike „Eseks” za proizvodnju transformatora, motora i generatora, a sada je izgradnja ove hale u industrijskoj zoni „Jugoistok” već u poodmakloj fazi. Uporedo se odvijaju i zemljani radovi na budućim internim saobraćajnicama i parking prostoru. Proizvodna hala će zauzimati površinu od 15.000 kvadratnih metara, a ceo fabrički kompleks nalazi se na prostoru od sedam hektara. Investitor planira da već početkom jeseni ove godine pokrene proizvodnju i zaposli 160 radnika.\nOsim u industrijskoj zoni „Jugoistok” grade se proizvodni pogoni i u zonama u zapadnom delu grada – „Bagljaš” i „Elemir”. Tu su trenutno aktivna četiri gradilišta na kojima zidaju tri domaća investitora, kao i kompanija „Drekslmajer”, koja proširuje svoje proizvodne pogone. Preduzeće „Bomist” gradi stovarište građevinskog materijala sa pratećim objektima i nakon što je sagrađen betonski skelet hale, u toku su radovi na podzemnoj infrastrukturi. U drugoj fazi predviđena je izgradnja podnog skladišta i silosa za žitarice.\nTakođe u zoni „Elemir” gradi i preduzeće „Transport Berar” iz Melenaca, koje je na površini od tri i po hektara najavilo izgradnju proizvodne hale, objekata za tehnički pregled vozila i autoperionice. Sada su u toku zemljani radovi i priprema terena za nadzemnu gradnju.\nZrenjaninsko preduzeće „MV Invest” trenutno na lokaciji „Bagljaš” zida proizvodnu halu za izradu prefabrikovanih čeličnih konstrukcija.\nETNO MANIFESTACIJA „MUŽLJANSKA SVADBA” ODRŽANA ČETRNAESTI PUT U NASELJU PORED ZRENJANINA\n← ŠTA ĆE BITI SA POSTROJENJEM ZA PREČIŠĆAVANJE ZRENJANINSKE VODE – KO IMA PODATKE O KAPACITETU FABRIKE I KVALITETU VODE, ŠTA KAŽE VLADA SRBIJE, A ŠTA GRAĐANI\nGODINU I PO DANA RADA CENTRA ZA ŽRTVE SEKSUALNOG NASILJA U OPŠTOJ BOLNICI →


Zbog hrkanja krevet postaje ratna zona – Nadlanu.com\nObjavljeno 22. apr 2013. / 23:16:09\nVreme za spavanje je blaženi deo dana sretnog para, kada u zagrljaju voljene osobe otplovite u svet snova. Međutim, hrkanje može da pokvari noćnu idilu.\nHrkanje partnera može pretvoriti krevet u ratnu zonu, otkrila je nova studija. Čak 41 posto parova, u kojima jedan od partnera hrče, redovno se raspravljaju u krevetu tokom noći.\nBuđenje zbog buke uzrokovane partnerovim hrkanjem uznemiri drugog partnera koji pokušava da okrene onog koji hrče s leđa na bok kako bi se buka smanjila. Njih 28 posto odustane i ode u drugu sobu da spava.\nU anketi su učestvovale 1.134 osobe koje hrču i njihovi partneri, a istraživanje je vršila farmaceutska kuća Nytol. Rezultati su pokazali da se 27 posto osoba koje spavaju pored partnera koji hrče oseća mrzovoljno, 21 posto konstantno umorno, a 16 posto manje produktivno.\nMađutim, više od polovine osoba koje hrču izjavile su kako nisu nikad ništa preduzele kako bi taj problem rešile.\nHrkanje može imati veliki utiecaj na kvalitet sna, što može dovesti do ozbiljnih zdravstvenih problema. Veoma je bitno, za očuvanje veze, da partneri pronađu rešenje za ovaj problem.\nUkoliko hrčete možete da pokušate da spavate na stomaku, a veoma je bitno da izbegavate alkohol kasno uveče. Pravi lek za hrkanje ne postoji, ali postoje sprejevi, ovlaživači te predmeti protiv hrkanja za usta i nos, koji mogu ublažiti problem”, rekao je dr. Kris Idzikovski iz centra za spavanje u Edinburgu.\nIstovremeno, hrkanje može biti rano upozorenje na neki od zdravstvenih problema.


VRZINO KOLO: Ministar Rasim Ljajić optužio Karadžića da je ucenjivao Novi Pazar - Domaći fudbal, Fudbal, The Best Of\nHotSport»Domaći fudbal, Fudbal, The Best Of»VRZINO KOLO: Ministar Rasim Ljajić optužio Karadžića da je ucenjivao Novi Pazar\nVRZINO KOLO: Ministar Rasim Ljajić optužio Karadžića da je ucenjivao Novi Pazar\n| 2014-12-25T09:50:18+02:00\t25. dec 2014. 9:50|1 komentar\nSituacija u srpskom fudbalu sjajna je poput “sveže” sibirske zime. Temperatura u srskom fudbalu odavno je pala u debeli minus, klubovi su zaleđeni, a plate sportskih radnika i igrača odavno su smrznute…\nProleće, čini se, nije ni na vidiku.\nA kako i da bude? Novo (staro) poglavlje srpskog fudbala, preciznije: novu aferu, pokrenuo je ministar spoljne i unutrašnje trgovine i telekomunikacija, Rasem Ljajić.\nNaime, on je direktno optužio predsednika Fudbalskog saveza Srbije, Tomislava Karadžića da je vršio pritisak na čelnike Novog Pazara da podrže njegovog kandidata na izborima Zajednice superligaša, Gorana Milanovića.\n– Nema potrebe da Tomislav Karadžić čeka 15. januar i priča u eufemizmima. Neka kaže punu istinu! Otvoreno kažem, pod imenom i prezimenom, da me je baš on zvao telefonom nekoliko dana pre izbora za Zajednicu superligaša. Rekao mi je da njegovog kandidata Gorana Milanovića podržava 11 klubova i da bi bilo dobro da i mi stanemo uz njih – rekao je za Kurir ministar Rasim Ljajić.\nOn je dodao i na koji način su to čelnici Novog Pazara odlučili da se distanciraju od “prljave igre” koja se vodila u Zajednici:\n– Čuo sam se s ljudima iz Novog Pazara i odlučili smo da podržimo Milanovića jer imamo odlične odnose s Jagodinom. Ali tada su počeli da zovu i drugi i vrše pritisak. Doneli smo odluku da ne učestvujemo u tim igrama jer smo shvatili da bi naš glas trebalo da odluči pobednika. Zato smo odlučili da ne odemo na sastanak u Pazovu i ne podržimo nijednog kandidata – podvukao je Ljajić.\nTAGOVI: FSS, Tomislav Karadžić, Goran Milanović, Fudbalski savez Srbije, zajednica superligaša, Rasim Ljajić\nzexy 25.12.2014. at 13:28- Odgovori\t (0)\t (0)\n“Ali tada su počeli da zovu i drugi i vrše pritisak.”


Lokalni sport - Utorak 22.05.2012 - 11:14\nU 27. kolu Niške zone, fudbaleri BSK iz Bujanovca teškom mukom su pobedili ekipu Sloge iz Bujanovca, rezultatom 3:2.\nBujanovčani igraju toplo-hladno, zavisno od toga dali gostuju ili igraju kod kuće.\nKod kuće uspevaju nekako da se dokopaju bodova, na sve moguće načine, ali na strani njihova mreža služi za punjenje.\nTako su u vanrednom 26. kolu, odigranom u sredu, izgubili od ekipe Zloćudova, rezultatom 6:1.\nS obzirom, kako sada stvari stoje, da iz Prve lige ispada niški Sinđelić, a da iz Srpske lige “Istok” ekipa Svrljiga, ali sa velikim šansama i ekipa Vlasine iz Vlasotinca, lako se može desiti da Bujanovčani kao 12-to plasirani ispadnu iz zone i odu u Pčinjsku “beton” ligu.\nAko se zna da je hanska Morava već ispala, onda se vidi koliko je porazno stanje fudbala u Pčinjskom regionu, za koje niko ne odgovara.\nRezultati 27. kola: BSK Bujanovac – Sloga (L) 3:2, Morava – Kosanica 1:1, Pusta reka – Rudar Alpos 2:0, Vučje – Pukovac 3:1, Dubočica 1923 – Zloćudovo 2:0, SFS Moravac (P) – Moravica 4:1, Palilulac – Omladinac 2:3, Zaplanjac – Moravac Orion 0:0.\nMoravac Orion (M) 27\t23\t4\t0\t93:6 73\nDubočica 1923 27\t21\t1\t5\t66:17 64\nZaplanjac 27\t20\t4\t3\t54:17 64\nSFK Moravac (P) 27\t13\t4\t10\t51:42 43\nSloga (L) (-1) 27\t13\t3\t11\t53:36 41\nPukovac 27\t13\t2\t12\t42:40 41\nZloćudovo 27\t12\t3\t12\t34:32 39\nPalilulac 27\t12\t2\t13\t50:45 38\nPusta Reka 27\t10\t7\t10\t49:43 37\nRudar Alpos 27\t10\t4\t13\t40:60 34\nOmladinac 27\t10\t2\t15\t39:66 32\nBSK Bujanovac 27\t9\t4\t14\t41:72 31\nVučje 27\t8\t5\t14\t37:43 29\nKosanica 27\t5\t6\t16\t31:66 21\nMorava (-3) 27\t3\t8\t16\t24:60 14\nMoravica (-1) 27\t2\t5\t20\t23:82 10\nParovi 28. kola: Moravica – BSK Bujanovac, Pukovac – Morava, Rudar Alpos – Zaplanjac, Omladinac – SFS Moravac (P), Sloga (L) – Dubočica, Zloćudovo – Vučje, Kosanica – Pusta Reka.


Glavni organizator egzekucija škaljarskog klana pritvoren u Srbiji | Kodex.ME\nFoto: Blic/RAS Srbije\nIzručen Srbiji iz Hrvatske\nGlavni organizator egzekucija škaljarskog klana pritvoren u Srbiji\n11. 07. 2018 - 15:10 Autor: Kodex\n- Sudija za prethodni postupak je donio je rješenje kojim je ostavio na snazi rješenje o određivanju pritvora od 2. aprila 2018. godine. Pritor do 30 dana mu je određen zbog opasnosti od bjekstva i postojanja osobitih okolnosti da će u kratkom vremenskom roku ponoviti krivično djelo, a računa se od dana kada je uhapšen na teritoriji Republike Srbije - kaže za “Blic” Bojana Stanković, portparol Višeg suda u Beogradu.\nIako su istražitelji očćekivali da će Veskovićevo hapšenje rasvijetliti sve detalje likvidacije Đurovića, do toga međutim nije došlo jer je na saslušanju negirao da ima bilo kakve veze sa tim ubistvom.\n- Tvrdio je da niti je učestvovao u u tom zločinu, niti ima bilo kakvih saznanja o njemu - dodaje izvor Blica iz istrage.\nU istazi ubistva Blaža Đurovića utvrđeno je da su ubice u njega ispšalile 29 metaka, a motiv likvidacije je navodno njegov sukob sa Nemanjom Ivanov koji je počeo još 2014. zbog trgovine drogom. Operativna saznanja pokazuju da je Đurović Ivanovu dao 56.000 eura da bi kupio izvjesnu količinu čistog kokaina, u zamjenu za dio zarade od prodaje narkotika. Ivanov je obećao da će novac utrostručiti, ali mu se ubrzo javio rekavši da je posao propao, pa je Đurović tražio da mu se vrati uloženo. Đurović je u međuvremenu saznao da ga je Ivanov prevario, pa je s prijateljem Jovicom Radonjićem oteo nekadašnjeg poslovnog saradnika i danima su ga zlostvaljali u napuštenom objektu. Zbog te otmice Đurović je bio i u pritvoru, dok je Radonjić u aprilu 2015. ubijen na Zvezdari. Sumnja se da je upravo Ivanović povezan sa tom likvidacijom. Ivanov je bio optužen i za ubistvo Vladana Veličkovića u januaru 2015. godine, u hotelu „Majdan” u Beogradu, ali je na suđenju.\n11. 01. 2019 - 20:36 | Region\n11. 01. 2019 - 12:35 | Crna hronika


Pobede Lejkersa, Bostona i Čikaga na startu 63. NBA sezone\nPosle više od četiri meseca pauze, odnosno 132 dana, ljubitelji najbolje košarke na svetu dočekali su početak novog NBA šampionata. Na krilima uspešnog povratka na vrh međunarodne košarkaške piramide, osvajanjem zlatne medalje na Olimpijskim igrama u Pekingu, 63. NBA sezona započela je u velikom stilu.\nNa otvaranju su odigrane tri utakmice, čiji su akteri između ostalih bili i prošlogodišnji finalisti, te prvi pikovi sa poslednja dva drafta. I Boston i Lejkersi ostvarili su pobede, a pridružio im se Čikago, koji je novu eru kluba, sa Vinijem Del Negrom na klupi, počeo trijumfom nad Milvokijem – 108:95, uz sjajnu partiju prvog pika sa junskog drafta Derika Rouza (11 poena, 9 asistencija, 4 skoka, 3 ukradene lopte).\nU Los Anđelesu, Lejkersi su od prvog do poslednjeg minuta kontrolisali tok meča, vodili uglavnom dvocifrenom razlikom i pokazali da će i ove godine biti jedan od glavnih kandidata za titulu. Bilo je 96:76 za domaće. Kobi Brajant je dominirao sa 23 poena, 11 skokova i 5 asistencija, dok je Vladimir Radmanović za 24 minuta ubacio 8 poena (1-1, 2-3, -), uz 5 skokova i 4 ukradene lopte. Prošlogodišnji prvi pik sa drafta Greg Oden, koji je celu prošlu sezonu propustio zbog povrede kolena, povredio je stopalo već na početku meča i igrao je svega 13 minutra, bez poena, uz 5 skokova.\nU Bostonu, posle podizanja 17 šampionske zastave pod svodove "TD Banknort Gardena", Klivlend je bio na dobrom putu da priredi neprijatno izneneđenje domaćim navijačima, ali su Seltiksi ipak uspeli da izvuku pobedu – 90:85. MVP poslednjeg finala plej-of Pol Pirs bio je najefikasniji sa 27 poena, dok je goste sa 22 predvodio Lebron Džejms. Saša Pavlović ušao je sa klupe i za 12 minuta postigao 7 poena (3-4, 0-2, 1-2), uz 3 skoka.


Na Evropskom prvenstvu za kadete koje se održava u italijanskom gradu Udine nastupaju i dvojica mladih košarkaša trebinjskog OKK “Leotara” Marko Marković i Vuk Bojanić. Marko brani boje reprezentacije Srbije, dok Vuk nastupa za selekciju Bosne i Hercegovine.\nInteresantno je napomenuti da u kadetskoj reprezentaciji Srbije osim pomenutog Markovića nastupaju još dva Hercegovca, Nevesinjac Nikola Radovanović i Bilećanin Vuk Bošković.\nRadovanović je u meču prvog kola, u kome je Srbija bila bolja od reprezentacije Grčke (77:55) bio najbolji pojedinac meča sa postignutih 24 poena.\nReprezentacija BiH u prvom kolu pretrpjela je visok poraz od reprezentacije Francuske (102:38)\nokk leotarmarko markovićvuk bojanić\nTrebinje ne treba brinuti za budućnost košarke: Juniori OKK “Leotara” vicešampioni Srpske\neTrebinje Nedjelja, 05.05.2019. Nedjelja, 05.05.2019.


Slovenija sprema planove regulacije za osam vetroparkova\nSlovenija sprema prostorne planove za osam vetroparkova\nSlovenačko Ministarstvo životne sredine i prostornog planiranja priprema prostorne planove za lokacije na kojima se planira izgradnja osam vetroparkova, javili su lokalni mediji, pozivajući se na novinsku agenciju STA.\nIako ima značajan potencijal energije vetra, u Sloveniji trenutno postoje samo dve vetroturbine. Međutim, to se uskoro može promeniti ukoliko se investitori i aktivisti koji se bave zaštitom životne sredine slože oko osam vetroparkova za koje se prave planovi regulacije, navodi se u izveštajima.\nSvi planirani vetroparkovi imaće kapacitet od najmanje 10 MW, saopštilo je ministarstvo. Vetroparkovi će biti građeni na lokacijama Senožeška Brda, Zajčica i Dolenja Vas na zapadu i Mislinja, Paški Kozjak, Ojstrica, Rogatec i Plešivec na istoku zemlje.\nProstorni planovi se pripremaju, kako se navodi, sa ciljem da se poveća udeo energije proizvedene iz obnovljivih izvora, što je u skladu sa energetskom politikom i ciljevima u vezi sa klimatskim promenama slovenačke vlade.\nMinistarstvo radi na pripremi prostornih planova u saradnji sa investitorima i javnošću, ali agenciji STA je rečeno da su te procedure još uvek u ranoj fazi, pa je stoga teško reći kada će prvi vetropark biti izgrađen.\nDva planirana vetroparka već nailaze na otpor lokalnog stanovništva\nU ministarstvu takođe kažu da su dva planirana projekta, Ojstrica i Zajčiča, već naišla na snažan otpor lokalnog stanovništva, zbog mogućeg negativnog uticaja vetroparkova na javno zdravlje i životnu sredinu, navodi se u izveštajima.\nPrema ranijim izveštajima, količina struje proizvedena iz energije vetra u Sloveniji u 2018. godini bila je svega 6 GWh, u poređenju sa 249,6 GWh proizvedenih u solarnim elektranama, 125 GWh u elektranama na drvnu biomasu i 112,3 GWh u elektranama na biogas.\nTagovi: energija vetra, vetroparkovi, vetroturbine\nPočetna » Vesti » Električna energija » Slovenija sprema prostorne planove za osam vetroparkova


Turistikoj agenciji potrebni - Mali oglasi Usluge, servisi\nMali oglas: Turistikoj agenciji potrebni...\nTuristikoj agenciji potrebni saradnici na pozicijama: 1.Komercijalista u turizmu 2.Prodavac turistickih aranzmana Ponudu sa CV_om i fotografijom poslati na mail : belvi.igor@sbb.co.yu\nIdentifikacioni broj oglasa: - 20070219134155\nLink oglasa: https://www.inter.rs/mali-oglasi/20070219134155\t/\nSlični mali oglasi - aranzmana, turizmu, turistikoj, prodavac, turistickih, komercijalista\nAgent: Program za oglasnike, časopise i novine - Agent, obuhvata sve aspekte poslovanja, komercijale i distribucije oglasnog lista, i nudi sledeće mogućnosti: vodjenje komercijalista sa podacima, vodjenje klijenata oglašivača, definisanje procenta zarade po komercijalistima. Cena 150 evra.\nmilan: Preduzecu S.T.O.d.o.o iz Valjeva ( www.sto.co.rs ) Potrebno vise servisera za instalaciju avl terminala za pracenje vozila , pozeljnjo da imaju svoju radionicu ili garazu , iskustvo autoelektricara i zelju za zaradom . Potrebno vise komercijalista za di\nAgent: Program za oglasnike, casopise i novine - Agent obuhvata sve aspekte poslovanja (komercijale i distribucije) oglasnog lista i nudi sledece mogucnosti: Vodjenje komercijalista sa podacima, Vodjenje klijenata - oglasivaca, Definisanje procenta zarade..\nVlado Kovacevic: Komercijalista iz oblasti otpada (metali, obojeni metali, plemeniti metali, koncentrati, otrovni otpad,staklo, PVC) trazi posao- prednost strane firme. Engl. jezik, rad na racunaru, vozacka dozvola.\nAgent: Program za oglasnike, casopise i novine - Agent obuhvata sve aspekte poslovanja (komercijale i distribucije) oglasnog lista i nudi sledece mogucnosti: Vodjenje komercijalista sa podacima, Vodjenje klijenata - oglasivaca...Cena 150 eura. Tel:063/627-9\nAgent: Program za oglasnike, casopise i novine - Agent obuhvata sve aspekte poslovanja (komercijale i distribucije) oglasnog lista i nudi sledece mogucnosti: Vodjenje komercijalista sa podacima, Vodjenje klijenata - oglasivaca....Cena 150 eura. 063/627-987


PrEbiotici su nesvarljiva nerastvorljiva vlakna, a po sastavu voćni frukto-oligosaharidi, galakto-oligosaharidi i inulin. Prirodno su prisutni u pojedinim vrstama voća i povrća, sa zadatkom da hrane i promovišu rast dobrih bakterija u digestivnom traktu (prObiotika), podrže metabolizam i imuni sistem. Sve vrste biljnih vlakana koja unosimo u organizam ishranom bogatom svežim, celovitim voćem i povrćem, utiču na bolju apsorpciju vitamina i minerala, čišćenje organizma i opšte zdravlje. Koja hrana sadrži najviše prEbiotika? Voće i povrće uobičajeno u našoj ishrani: jabuke (kora), bobičasto voće, paradajz, pistaći, laneno seme, masline, krompir, ovsena kaša, pomorandža, grejpfrut mandarine, pečurke, cela zrna ili brašno od celog zrna žitarica, zeleno lisnato povrće (spanać, blitva, zelena salata…). Povećan unos prEbiotika povezan je sa smanjenim rizikom oboljevanja od kancera debelog creva, delovanjem na hormon grelin koji utiče na smanjenje apetita, samim tim može imati uticaj i na telesnu težinu, kao i na poboljšanje tolerancije na glukozu. PrEbiotici predstavljaju hranu za dobre bakterije ili prObiotike, pa preparati koji ih sadrže imaju bolje dejstvo i nazivaju se sinbiotici. Mikrobiom digestivnog trakta igra veoma važnu ulogu u imunološkom odgovoru organizma na infekcije i zdravlje u celini. Nema mnogo preparata za podršku imuniteta koji sadrže prebiotike, a B!tonic Orange Immune je jedan od njih. […]\nPrethodni post MAXLAB Srebrosept kurkuma i maslinov list sprej za nos\nSledeći post Korejski retinol: Cosrx, Tiam i Elizavecca


Superliga Srbije: Čukarički - Crvena zvezda UŽIVO PRENOS [25.04.2018 18:00 ArenaSport] - Uživo prenos | Fudbal, Košarka, Tenis, UFC, Formula 1, Motogp...\nHome / CrvenaZvezda / Fudbal uzivo prenos / Livestream fudbalskih utakmica / SuperLiga Srbije / Superliga Srbije: Čukarički - Crvena zvezda UŽIVO PRENOS [25.04.2018 18:00 ArenaSport]\nSuperliga Srbije: Čukarički - Crvena zvezda UŽIVO PRENOS [25.04.2018 18:00 ArenaSport]\nUzivoPrenos 22.4.18 CrvenaZvezda, Fudbal uzivo prenos, Livestream fudbalskih utakmica, SuperLiga Srbije\nGledajte direktan online prenos utakmice Čukarički - Crvena zvezda preko interneta. Ovaj prenos obezbeđuje ArenaSport, a online prenos možete gledati na našem sajtu.\nU sredu 25. aprila od 18:00 možete pratiti live prenos utakmice Čukarički Zvezda u okviru Superlige Srbije.\nKao što ste videli na stranici raspored utakmica Crvene zvezde, u ovom kolu Superlige Srbije, Zvezda će igrati protiv ekipe Čukarički.\nNa ovom linku možete gledati TV Arena Sport uživo gledanje TV BOX.\nČukarički - Crvena zvezda LIVESTREAM gledanje PREKO INTERNETA\nGledajte live prenos utakmice Čukarički - Crvena zvezda preko interneta. Na našem sajtu možete pronaći najbolje uživo prenose fudbalskih mečeva.\nKao što ste već navikli, za vas smo pripremili najavu utakmice Superlige i derbi kola između Čukaričkog i Zvezde.\nPratite i FUDBALSKE REZULTATE UŽIVO na našoj stranici.\nREFREŠUJTE STRANICU (F5) BIĆE NOVIH LINKOVA\nSuperliga Srbije: Čukarički - Crvena zvezda UŽIVO PRENOS\nCrvena zvezda - Čukarički direktan prenos\nGledajte direktan prenos utakmice Zvezda - Čukarički.\nGledajte Čukarički - Crvena zvezda u direktnom uživo prenosu koji obezbeđuje Arena Sport.\nARENA SPORT SRBIJA - KLIK NA OVOM LINKU rezervni livestream, refrešujte stranicu: Kako gledati program Arena Sport 1 uživo preko int...\nLiga šampiona: Mančester Junajted - PSG uživo prenos [ARENA SPORT 12.02.2019. u 21:00]\nPratite live prenos utakmice Mančester Junajted - PSG preko interneta. TV prenos utakmica Lige šampiona obezbeđuje ArenaSport , ali sve m...\nSuper liga Srbije: Crvena Zvezda - Vojvodina UŽIVO PRENOS [16.02.2019 16:00]\nPratite uživo online prenos meča Crvena Zvezda - Vojvodina preko našeg sajta, obezbedili smo najbolje linkove za livestream. Crvena Zvezd...\nLiga sampiona uzivo (74)\nSportske vesti (65)\nLiga Evrope Uzivo (31)\nABA Liga (15) Ajntraht (1) Anadolu Efes (1) Ante Tomic (1) ArenaSport uzivo (7) Arsenal (6) Atletika (4) Atletiko Madrid (1) Australian Open gledanje uzivo (1) AutoMoto (8) Bajern Minhen (8) Barselona (11) Benfika (1) Borusija Dortmund (1) Brose Basket Bamberg (1) Bundesliga (1) Celzi (3) Cibona (5) Cleveland Cavaliers live (1) CrvenaZvezda (73) CSKA Moskva (1) Dallas Mavericks Live (1) Darusafaka (1) DEL hokej (2) Denver Nuggets live (5) Dinamo Vranje (1) Dinamo Zagreb (7) Dortmund (1) EFES uzivo (1) Engleska Premijer Liga uzivo gledanje (4) Euro2016-uzivo (11) Evrobasket 2017 (7) Evrokup uzivo (3) Evroliga online (28) Extraliga hokej (2) Fenerbahce uzivo (5) FIBA Liga sampiona uzivo (7) Final Four Evroliga (2) Formula 1 (8) Formula 1 uzivo (9) Fudbal (93) Fudbal uzivo prenos (210) Golden Stejt Voriorsi (1) Hokej (2) Hokej uzivo prenos (1) Holandska liga uzivo gledanje (1) Hrvatska nogometna liga (2) Inter (1) Italijanska liga tabela (2) Ivana Spanovic (3) Jusein Bolt (1) Juventus (7) KHL hokej (2) Klivlend Kavalirsi (1) Kosarka (57) Kosarka uzivo prenos (90) Kup Srbije fudbal (1) Lester (1) Leverkuzen (1) Liga Evrope Uzivo (31) Liga kup Engleske (1) Liga sampiona uzivo (74) Liverpul (8) Livestream Formula 1 (9) Livestream fudbalskih utakmica (131) Livestream kosarkaskih utakmica (68) Livestream tenis (8) Los Angeles Clippers (1) Mancester Junajted (7) Mancester Siti (5) Masters Pariz uzivo (2) Mega Leks (3) Memphis Grizzlies (1) Milan (5) MMA borbe (1) Monako (1) MotoGP (3) MV (1) Najava utakmica (2) najbolji potezi (1) Najveci stadioni (1) Napoli (2) NBA (14) NBA liga uzivo (9) NBA Trejdovi (1) Nemoj da zvocas (1) NHL hokej liga (2) Nikola Jokic (2) NovakDjokovic (2) Odbojka (7) Odbojka prenos uzivo (5) Olimpijada2016 (35) Olimpijakos (2) Olimpijske igre (6) Partizan (35) Pol Pirs (1) Porto (2) Premijer Liga (6) Prva liga Srbije (1) PSG (4) Radnicki Nis (1) Radnik Surdulica (1) Raspored utakmica (2) Real Madrid (14) Reprezentacija Srbije (12) Rezultati fudbal (2) Rezultati hokej (1) Rezultati kosarka (1) Rezultati odbojka (1) Rezultati tenis (1) Rodžers kup (2) Roma (3) RTS 1 uzivo (1) rukomen online (1) rukomet (1) rukomet muskarci (1) rukomet rezultati (1) rukomet zene (1) Salke 04 (1) Serija A (6) Serija A tabela (1) Sevilja (2) SHL hokej (2) Spanska Primera uzivo gledanje (2) SportKlub uzivo (2) Sportske vesti (65) Studgart (1) SuperLiga Srbije (26) Svetsko prvenstvo 2018 (43) Tabela i rezultati (1) Tenis (12) Tenis uzivo prenos (14) TV Prva (1) TV Serija (1) TV uzivo (2) UFC borbe (5) UFC uzivo prenos (5) USOpen (3) Uzivo televizija (1) Vaterpolo (2) velika nagrada Abu Dhabi (1) Velika nagrada Australije uzivo (1) Verder Bremen (1) Vimbldon uzivo (1) Volfsburg (1) Zalgiris uzivo (1)


Bosnia and Herzegovina aviation news: ✈ Intervju sa: Medjunarodni Aerodrom Sarajevo\nU ekskluzivnom intervju za Bosnia-Herzegovina aviation news razgovarali smo o planovima razvoja aerodroma Sarajevo:\n-Dali će aerodrom Sarajevo ići u koncesiju ili prodaju?\nJ.P. Međunarodni aerodrom „Sarajevo“ d.o.o. Sarajevo, strateško je gospodarsko društvo, čiji je 100 % vlasnik Federacija BiH, u čije ime vlasnička ovlaštenja vrši Vlada FBiH i resorno Federalno ministarstvo prometa i komunikacija. Sve eventualne odluke vezano za koncesiju Društva, stoga će morati biti odobrene ili verificirane od strane navedenog ministarstva i Vlade FBiH. Do sada nismo informirani da se ikakve aktivnosti na tom polju poduzimaju.\n-S obzirom da je broj putnika u stalnom rastu, možemo li očekivati proširenje terminala ili izgradnju novog?\nStalni razvoj je neprekidna nit vodilja u poslovanju Međunarodnog aerodroma Sarajevo, zbog čega i jesmo jedno od najuspješnijih i najrespektabilnijih poduzeća u BiH. S obzirom da smo ove godine zabilježili rekordan broj putnika,koji je ovih dana premašio 800 000 putnika,što je više nego ikada dosada, a uzimajući u obzir da je kapacitet postojeće terminalne zgrade milijun putnika godišnje, prioritetno se ide u razvojne projekte.Uvođenjem novih linija već početkom iduće godine, ovaj rast će se sigurno nastaviti. Stoga Međunarodni aerodrom Sarajevo planira započeti značajan investicioni zamah već iduće godine. Proširenje postojeće zgrade Terminala je definitivno jedan od najvećih prioriteta. U godini iza nas, u kontekstu pomenutog investicionog zamaha, intenzivno se radilo na pripremnim aktivnostima (redefinisanje investicionih prioriteta na osnovu dodatnih sveobuhvatnih analiza, izrada projekata, pribavljanja odgovarajućih saglasnosti i slično).Osim proširenja zgrade Terminala, među najzahtjevnijim projektima je rekonstrukcija aerodromske piste. Također je u planu i proširenje platforme za parkiranje aviona, čime će biti osigurana dodatna parking mjesta za velike avione, izgradnja ekskluzivnog VIP salona, te montažno- demontažne rashladne komore, koja će služiti za procesuiranje izvoza svježeg mesa i pošiljki velikih gabarita. U planu je i izgradnja nove poslovne zgrade ukupne površine 3.600 m2 u koju će biti prebačene određene službe i administracija.\n-Ima li aerodrom u planu gradnju hotela na aerodromu?\nUprava Međunarodnog aerodoma Sarajevo razmatrala je i ovu ideju i ekonomsku opravdanost iste. Međutim, hotele na aerodromu obično imaju puno veći aerodromi sa daleko većim prometom putnika, gdje je postojanje hotela posebno opravdano zbog putnika sa dugim presjedanjima. U svakom slučaju sa porastom broja putnika, a kako bi zadovoljlili zahtjeve svih naših korisnika, a ako se bude ukazala potreba i ocjeni se kao opravdana i rentabilno, možda će i ovo biti razmatrano kao jedna od opcija.\n-Kad se očekuje dolazak Wizz air-a ili neke druge niskobudžetne avio kompanije u Sarajevo?\nPregovori sa Wizz Air-om su završeni i prvi let ove kompanije na relaciji Sarajevo- Budimpešta sa najvećeg i najfrekventijeg Aerodroma u BiH se očekuje početkom iduće godine. Trebamo napomenuti da sa Međunarodnog aerodoma Sarajevo već operira nekoliko avio kompanija koji posluju po low cost sistemu, a najbolji dokaz toga je dovođenje avio komapnije Wizz Air.\n-Kakve su šanse za nadogradnju postojećeg sistema za navigaciju! Poznato mi je da je jako teško zbog konfiguracije terena da se nadogradi postojeći ILS I na ILS 2 ? Zar nije moguće produženje praga piste prema entiteskoj linije razdvajanja?\nMeđunarodni aerodrom Sarajevo formirao je Tim za rasturanje magle, koji se posebno bavi rješavanjem ovoga problema. Aerodrom Sarajevo posjeduje ILS uređaj I kategorije.Nivo i kvalitet rada ovog uređaja, u velikoj mjeri zavisi i od položaja i konfiguracije terena. U tijeku su analize, a uskoro raspisujemo i tender za nabavku opreme koja bi trebala ublažiti probleme koje izazivaju magle u zimskom periodu. Očekujemo da će se prva faza testiranja ovog sistema realizirati već krajem tekuće, odnosno početkom 2017. godine.\n-Croatia Airlines je najavljivala uspostavljanje baze na aerodromu u ljeto 2017. Postoji li još taj interes od strane Croatie?\nCroatia Airlines je naš dugogodišnji i respektabilni poslovni partner sa kojom smo suradnju započeli još poslijeratne 96. godine i koja već 20 godina bez prekida leti sa našeg aerodroma, povezujući Sarajevo, ne samo sa Zagrebom, nego i sa drugim svjetskim destinacijama.Upravo je avion Croatia Airlinesa 15. augusta 1996. godine među prvima sletio na tek obnovljeni aerodrom, koji je tada i zvanično otvoren za civilni zračni saobraćaj. Kada je u pitanju otvaranje baze Croatia Airlines-a na Međunarodnom aerodromu Sarajevo u ovom trenutku ne možemo potvrditi da će toga doći u narednoj godini. Naravno, ukoliko se zadovolje svi komercijalni i operativni uslovi Aerdrom je u svakom trenutku zainteresovani za proširenje saradnje sa bilo kojom aviokompanijom.\n- Dali aerodrom još nudi iste povlastice za dolazak novih kompanija?\nKako smo već ranije naglasili, Međunarodni aerodrom Sarajevo je poduzeće u 100 % vlasništvu FBiH. S tim u vezi dužni smo provoditi cjenovnu politiku na transparentan način. Cijene aerodromskih usluga su definirane Cjenovnikom avijacijskih usluga, koji je objavljen na web stranici Društva www.sia.ba. Tačkom 18. ovog dokumenta su predviđeni popusti za uvođenje novih destinacija, kao i popusti koji se avio kompanijama odobravaju na osnovu broja prevezenih putnika na godišnjem nivou, te za povećanje broja sedmičnih letova .\nOvi putem želim da se zahvalim na suradnji i izdvojenom vremenu :\nSektor upravljanja sistemima\nUlica Kurta Schorka 36, 71210 Sarajevo Bosna i Hercegovina\nIzvor vijesti: Flying Bosnian\nFlying Bosnian at 9:07:00 PM


06.12.2008., 16:05 #1\nsada vas pitam sta bi svako od vas uradio da bi od azila napravio mesto u kome su psi srecni...\nchisto da se prebacimo ovde,da ne gusimo tamo temu\n06.12.2008., 16:10 #2\nPa kakav je po tebi azil?Jesi bila\_o nekad u nekom azilu?\nMislim da su zivotinje tamo srecne.\nPoslednji put ažurirao/la dragi11 : 06.12.2008. u 16:13\n06.12.2008., 17:00 #3\nBila sam pre nekoliko godina u Djurdjevu, kod Monike.Odneli smo tamo tri kuce, jednu bez noge. To je moj jedini susret sa azilom. Pa evo ovako mi se cini:\nNa njenom salasu je jako lepo, okolina je predivna, ima vestacka jezerca u kojima se psi mogu kupati, prostranstvo na kome se mogu igrati do mile volje. Dosta pasa je slobodno i prilaze posetiocima da se pomaze i poigraju. Ali, u unutrasnjosti je dvoriste u kome ima jos mnogo vise pasa koji nisu slobodni, doduse i tamo je cisto, vide se posude sa hranom a vode ima u izobilju. E sad, ja ne znam kako to sve funkcionise i kako izgleda tamo gde ja nisam stigla ni mogla da provirim. Mi smo bili presrecni sto su nasa tri steneta prihvacena u taj azil i kako ih je prihvatilo osoblje azila. I oko dvorista ima i maca koje takodje slobodno setaju. Sve u svemu, to kod Monike izgleda sasvim pristojno.\nA kad bih ja imala azil, bio bi na velikom prostoru, ogradjenom da neznanci ne mogu da udju. Imala bih vestacke recice i bazene, mnogo travnate povrsine i drveca da pravi hlad. A kucice bi bile ozidane, u dugackim nizovima, sa podnim grejanjem i posebnim boksovima za one pse koji se moraju odvojiti (majke sa stencima, stariji ili bolesni i sl.) I posebna dvorista za pse sa posebnim potrebama, kao i za ostale po kategorijama (veliki, srednji, mali). I centralno igraliste sa spravama za igru (ne bas kao za agility, ali slicno). I svi bi mogli slobodno da ulaze i izlaze u svoje kucice i boksove, a hrana dostupna u svako doba dana u posebnom delu za ishranu - trpezariji.\nI imala bih pomocnike i osoblje koje se brine o azilu, pazljivo probrano i samo prave ljubitelje, sa puno strpljenja i pozrtvovanja za posao koji rade.\nEh, puste zelje, kad bi me strefila sedmica na lotou mozda bih zaista i mogla nesto da uradim, ovako, samo pusta nada i mastarije\n06.12.2008., 17:06 #4\nal niste bre razumeli\npitam sta bi uradili postojecim azilima...\nposto nijedan azil ne valja,pa pitam sta bi uradili......\nustvari,trudim se da premestim diskusiju sa teme o Dini da bi bilo preglednije\n06.12.2008., 17:07 #5\nhmmm....nije "fora" u tome da se napravi/odrzava azil\nvec u necem drugom;\nkod nas ne postoji kultura/tradicija usvajanja zivotinja iz azila/sheltera\ndok je to tako ni azili ne mogu "napredovati" jer zivotinje\niskreno, od kad je ova curica kod mene\nrazmisljala sam i o azilu, ali mislim da to za nju, kao i za vecinu pasa, nije\nnikakvo rjesenje; na kraju krajeva to nit nije mjesto predvidjeno za zivot (osim u\nnekim...posebnim okolnostima) vec za privremeno zbrinjavanje i pruzanje medicinske pomoci/njege\ntako da; da, treba jos ulagati u azile, ali ono sto podjednako, ako ne i vise..., treba;\nje dugotrajna i sveobuhvatna medijska kampanja koja bi promovirala usvajanja...\ncisto da se "nasi ljudi"...naviknu na "ideju" da su sve zivotinje...jednake;\nbile one rasne ili ne...\n06.12.2008., 17:14 #6\nUkratko, Neno, to je lepo opisano i zamišljeno, dosta me podseća na Dogtown. Ja bih još dodala karantin za pridošlice, operacionu salu i još neku opremu koja se tu uklapa...\nNažalost, kod nas je uglavnom sve to sušta suprotnost. Baš danas sam videla još jednu "ćelavicu" sa stafilokokozom i ogrlicom iz azila, potvrdom da je prošla CNR. I videla sam pre nekih nedelju dana dva psa koja su takođe navodno prošla CNR kako se pare. Izgleda da su, uprkos mom insistiranju, samo podvezani i mužjaci i kuje. A sterilizacije, terapije i sve ostalo je, naravno, dobio privatnik, muž veterinarske inspektorke.\n06.12.2008., 17:23 #7\nOzbiljno?Ja sam bio tamo kao gost jedno 2 nedelje!Monika je stvarno jedna sposobna zena i veoma je lepo uradila to sa azilom.Zaista je sve na nivou svetskih azila.Osoblje je strucno i veoma zadovoljavajuce.Mislim da je to najbolji azil u Srbiji.Pricao sam sa njom i uvideo sam da je ona stvarno sposobna i da veoma ozbiljno shvata situaciju u kojoj su te zivotinje.Samo me je njen muz malo nervirao,neki zesci namćor,za 2 nedelje koliko sam bio tamo nisam 2 reci progovorio sa njim niti sam video da se on nasmejao.Preporucujem svima koji komentarisu a nisu bili nikada u azilu neka skoknu do Djurdjeva pa neka se uvere u ovo.\n06.12.2008., 17:24 #8\nPa prvo bi zabranio svim ljudima da voze kola nego bi ih natako na bicikle pa kad udare nekog psa, macku ili ne daj boze konja mogu eventualno da mu polome dva rebra a pri tom i sebe da povrede.. milo za drago!!! Pa nek malo i ljudi ispastaju zbog zivotinja a ne samo zivotinje zbog ljudi!!!\nDrugo kad pristignu pare iz inostranstva (veca kolicina) da se na primer sterilisu lutalice a nista se ne uradi, oformio bi komisiju koja bi manipulante poslala na drustveno koristni rad u azile da ciste psece izmete i peru boksove, plac itd..\nTrece mora da postoji neki kriterijum po kome bi trebali da se ravnaju ljudi koji otvaraju Azile, a ne da kucice za pse sklepaju od tri trule daske a vetar fijuce na sve strane, prokisnjava itd.. Pa kad oces preko Azila da kamcis pare od (naivnih) stranaca onda moras i da pruzis zivotinjama koje su u azilu nesto!!!\nI naravno kazne za neodgovornost!!! Prvo po dzepu a ako to ne pomogne robija.. E sad ja sam ekstrem i opet cete me napljuvati ali to je moje misljenje i stanje u zemlji je KATASTROFALNO i svest ljudi prema zivotinjama je na jako niskom nivou.. od bacanja sa mosta pri tom snimanja, preko udaranja zivotinja po putevima i odlazenja, svest drzavnih nivoa po pitanju ne radjenja nicega konkretnog u vezi velikog broja lutalica, nikakve sluzbe koja bi se bavila pravima zivotinja i kontrolisala uslove kako zivotinja zive i gde, do sitnih profitera koji su u svemu tome nasli svoje mesto da zarade koji dinar!!!\nTrebala bi da se pokrene akcija na drzavnom nivou u vidu prikupljanja novcanih sredstava za obnovu postojecih Azila ali naravno uz kontrolu sluzbi koje bi se oformile za nadgledanje.\n06.12.2008., 17:25 #9\nU velikoj si zabludi...\nSkokni do Djurdjeva pa se uveri i tek onda postavljaj ovakve komentare.\n06.12.2008., 17:30 #10\nEvo nekih ideja, koje imam odavno, za poboljsanje azila. Za pocetak reklama, jer zaista mnogo ljudi ne zna da azili uopste postoje, a i da znaju broj telefona i adrese azila su totalno nedostupne. Ok, za adresu razumem, ali bi barem neki telefon mogao nekad negde u javnosti da se provuce, time bi bili spreceni ljudi da ostavljaju pse ispred kapije, a oni koji bi zeleli da usvoje nekog bili u mogucnosti da zaista to i urade.\nNakon toga mislim da tesko da dvoje ljudi dnevno mogu da odrzavaju jedan azil u kojem u proseku ima 200 pasa. Znaci treba radne snage, a mislim da bi to grad mogao da isfinansira, pa umesto da dajemo pare sinterima da sve to ode za plate radnika u azilima, kojih bi onda moglo da bude vise i da rade posao bolje.\nOnda bi opet bilo dobro da se recimo skupljaju stare stvari koje mogu da posluze (kao npr. cebad, drvene daske, serpe) od ljudi, pa tu bi opet falila neka reklama. Moze recimo da se organizuje akcija u nekim delovima grada pa da ljudi na jedno mesto donesu sve sto im ne treba, onda se probere sta moze i samo se to rasporedi po azilima.\n06.12.2008., 17:33 #11\nI meni se svidelo ono što sam videla na TV da je Monika napravila. A sudeći po tome u kakvom su stanju... Hm! pojedini volonteri dolazili iz azila BB fondacije pravo u Orkin stacionar, ne bih rekla baš da u ostalim azilima cvetaju ruže.\nI još jednom, azili nisu rešenje za ovo naše trenutno stanje, treba ipak jedan broj pasa i na drugi način skloniti sa ulica i/ili zbrinuti ali prvenstveno se bazirati na obeležavanju SVIH pasa i na CNR! I što reče Daba, po džepu! Nisu ni Nemci, Španci i ostali civilizovani i kulturni zato što su rođeni fini i s*ru kolonsku vodu nego zato što su ih bili po džepovima i prstima sve dok se nisu doveli u red.\n06.12.2008., 17:35 #12\nznam za djurdjevo...\ni dobar je azil..\ni nisam ja u zabludi\nznam zashto sam postavila pitanje koje sam postavila\n06.12.2008., 17:37 #13\nJa sam bila kod Monike i pravo da ti kazem nije mi se nesto dopalo . Razlog je sto su psi sedeli jedni drugima na glavi koliko ih je bilo,opsti haos i rasulo prevrnute porcije sa vodom i hranom.Jasno mi je da pri tolikom kapacitetu ne moze biti ni bolje ali daleko od toga da im je tamo super .Moje licno misljenje da je to nuzno privremeni smestaj\n06.12.2008., 17:39 #14\nmozda ne cvetaju bas ruze,ne znam,ali ako se uporedi sa onim azilom blizu kafilerije........\n06.12.2008., 17:45 #15\nMozda ne bi bilo lose da u "trenutnu aktivnost" stavis: -reklamiram Moniku, za to sam placen- pa bar da znam da ne citam tvoje postove kao sto ne gledam reklame za vreme kviskoteke.. I sta si radio 2 nedelje u Azilu.. isao na specijalizaciju??\n06.12.2008., 17:48 #16\nti ko da si iz CIA-e\n06.12.2008., 17:49 #17\n06.12.2008., 17:56 #18\n06.12.2008., 18:07 #19\nKako ste opisali Monikin ranc u Djurdjevu OK je ali kao razglednica "Pozdravi iz Djurdjeva, poslednjeg ekoloskog stanista na Balkanu!".. realnost je naprotiv veoma drugacija.\nOvde pricamo o Azilima a ne prirodnim lepotama Djurdjeva. Kao mesto je, i to ne mogu da osporim zaista impresivno, ali stanje u Azilu je dalko od "Svetskog nivoa" i ako niste bili u nekom Azilu u inostranstu svako poredjenje je smesno. Razumem da je problem velikog broja pasa upravo zato mora da se pokrene inicijativa na Drzavnom nivou jer neko mora da investira u dobrobit zivotinja a pri tom resi i problem velikog broja lutalica na ulicama.\nJedino je to resenje, da se vlast na adekvatan nacin upozna sa problemom i privoli da pomogne u resavanju istog. Pojedinci i pored dobre volje tu ne mogu da ucine neki veliki pomak osim kad bi se nasao neko ko ima puno puno para a voli dovoljno zivotinje, sto u zemlji Srbiji nije bas cest slucaj!!!\n06.12.2008., 18:55 #20\nDa bih mogla da formiram misljenje i dam predlog, mislim da bih prvo proucila sadasnje stanje vezano za azile, licno se uverila kako stoje stvari, a onda verujem da bih dobila i odredjene inspiracije. E, sad, koliko bi ideje bile ostvarive i kako - drugo je pitanje .\n06.12.2008., 20:19 #21\nNemoj lupati!Kako mogu da reklamiram azil?Nije to hotel pa da vam nudim smestaj (neki se ponasaju upravo tako).Ajde vas da vidim vodite vi toliki azil pa da li ce vam biti koja cinija "prevrnuta" i ostale gluposti!Bio sam tamo 2 nedelje kao volonter.Nemojte izmisljati kad niste ni videli kako je tamo (mozda ste videli ali u prolazu i to nije ni priblizno dovoljno da vidite nesto).\nMogli bi i vi da malo volontirate a ne da osudjujete njen rad preko foruma i pravite se pametni!Recima necete nista pomoci i laznim iluzijama i zeljama "eh kad bi ja imao\_la azil ja bih ovo,ja bih ono...".\nDok vi sedite i pametujete po forumu za to vreme ste mogli doprineti i pomoci nekom azilu,ne mora u Djurdjevu moze bilo gde i verujem da bi se mnogo lepse i ispunjenije osecali.I zaista ne znam zasto mene napadate i molio bih vas da prestanete sa tim...\nPoslednji put ažurirao/la dragi11 : 06.12.2008. u 20:35\n06.12.2008., 20:23 #22\nKoliko ja vidim nisi bila jer da si bila znala bi da je to ranc i da vecina pasa slobodno seta (u boksovima su psi ili bolesni ili opasni po osoblje).Nije ti uopste fazon da pricas o nekom i necemu ako nisi ni upoznata.\n06.12.2008., 21:46 #23\nOcigledno da ti ne zelis da priznas da je tamo prepuno zivotinja ! U protoriji u kojoj spremaju hranu ne mozes da prodjes od pasa, jednostavno oni su krcati i prebukirani zivotinjama a to nikako ne mozes nazvati DOBRIM uslovima\n06.12.2008., 23:07 #24\nIzvini ali kad sam ja bio tamo psi nisu smeli da udju tamo jer su zatvarali.Toliko o tome...\nSad vec zalazis u sitnice (iako nisi u pravu za to).\nOpet ti govorim da je to salas,ranc ili kako god hoces na kome zivotinje slobodno setaju i niko ih ne zatvara u prostoriju za spremanje hrane.Molim te nemoj komentarisati takve sitnice kad vidim da nisi provela puno vremena tamo.\nPoslednji put ažurirao/la dragi11 : 06.12.2008. u 23:10\n07.12.2008., 00:39 #25\nSklonište, utočište, prihvatilište za pse i mačke. U Srbiji ima tek nekoliko registrovanih azila za pse i to uglavnom u privatnom vlasništvu, društvenih skoro da i nema, a u Beogradu je pre par meseci postavljen kamen temeljac za izgradnju prvog gradskog azila na SO Čukarica.\nAzil bi trebao da bude prihvatni, protočni centar za životinje nad kojima bi bila izvršena trijaža, nakon koje bi išle na udomljenje ili bi bile vraćene na prvobitno stanište dok bi samo stare i iznemogle životinje ostajale u azilu. Kod nas se kafilerije pogrešno nazivaju "azilima" i mnogi ljudi ne znaju da kada pozovu dežurni telefon i prijave povređenog psa taj pas ne ide na lečenje vec pravo u smrt. Isti je slučaj i sa štencima. Za razliku od ovih privatni azili kod nas građeni su (uglavnom) bez plana i projekta- na mah!\nRetki su potpuno legalni registrovani azili, a za većinu važi sledeće:\n1. Imaju veći broj životinja nego što su predviđeni kapaciteti\n2. Protok životinja je ravan nuli, tj životinje se ne udomljavaju\n3. Nema nikakvog plana ni kriterijuma po kojima se primaju životinje\n4. Retko se i prime nove, uglavnom su to životinje koje su od otvaranja azila tu\n5. Teško pronalaze radnu snagu za azil\n6. Nema volontera koji bi pomagali oko životinja ili animirali ljude na pomoć azilu.\n7. Životinje su neobeležene , postoji reprodukcija unutar azila\n8. Haraju zarazne bolesti kao što su štenećak i mačija kuga\nRegistrovani azili (nepotpun spisak) :\n- Azil Društva za zaštitu životinja Niš - Jelena Kostic\n- Azil "Prijatelj" Društva "Epar"- Slavice Mazak Bešlic\n- Azil "ARKA" Banoštar , Fruška Gora- Branka Paško "ARKA"\n- Azil "Oaza" Avala - Srecko Radojchic\n- Azil "Riska" Beograd - Zlata Korijenic-"Help Animals"\n- Azil "Ðurðevo" - Monike Brukner u Ðurðevu, Vojvodina\n- Azil u Budisavi - Zorica Damjanovic - ispred "Inicijative E17"\n- Azil "Srecko" u Negotinu- Slaðana Radojchic- "Srecko"\nNeki od neregistrovanih azila kojih je daleko veci broj:\n- Azil "Respecta" Društva "Firby" u Surchinu - Elena Lenard\n- Azil "baka Kace" u Ovchi po pokroviteljstvom "S.O.S. Animals" Gorana i Kristine Paskaljevic\n- Azil "Zoovita" u Batajnici- Dejan Nikolic Maraton\n- Azil na Avali- Rada "Inicijativa E17"\n- Azil za machke "Zenka"- Ljubica Landeka\n- Azil u Novoj Pazovi "Kej"- Pera Ðorðevic\n- Azil za machke "Felix"- Novi Sad Danica M.\nSituacija u azilima je takva da ih vode osobe registrovane kao "Društva" i otuda deo haosa u ovoj oblasti aktivizma kod nas i to su "Društva" sastavljena najčešce od jednog člana. Registrovani azili i pored donacija koje dobijaju ipak imaju problem novca, a ovi ostali tek sastavljaju kraj sa krajem sem nekih koji se finansiraju vlastitim sredstvima. Treba izuzeti "Risku" Zlate Korijenić koja pored svojih pozamašnih sredstava ima stalne donacije od "Zeptera"- Madlen Zepter idr ( ne smem ih "otkrivati" jer je to najveća tajna), Kao i "Epar" koji je pod pokroviteljstvom OIPE te ima donacije od Italijana. Svi su oni taoci svojih životinja. Ima i tu onih sa potencijalom kao što su gospođe Zlata i Slavica koje mnogo pišu, imaju kontakte sa inostranstvom, znaju da rade ono što rade i poznaju materiju, ali ni one ne mogu da postignu sve. Slavica Mazlak Bešlic doduše i radi transparentne stvari, uz pomoc Mreže nezavisnih aktivista Srbije i nekih od Udruženja, pokretač je mnogih akcija, podnosilac velikog broja prijava, pisac peticija.\nNažalost, specifično za zemlju Srbiju, naročito u grupama obespravljenih, diskriminisanih na svakom koraku, nema sloge ni u ovoj sferi. Vlada iznenađujuce jaka sujeta i sukob ličnosti, a svi izgleda zaboravljaju da to pogađa samo one zbog kojih smo tu - Životinje!\nKako poboljšati uslove u azilima?\nNe možemo još uvek pomišljati na savremene modele malih prihvatilišta, ali bi mogli poboljšati uslove vec postojećih, čak i da zanemarimo saradnju i solidarnost koji bi zapravo trebali biti prvi preduslov. Azili ne bi trebali biti "Društva" od jednog člana, već bi vlasnici trebali da se bave onim što su izabrali da rade, što znači isključivo životinjama u azilu, donacijama eventualno, a drugi članovi ( koje će učlaniti) bi na sebe preuzeli deo obaveza.\n1. Animatori koji bi animirali decu da volontiraju u azilu, jednostavno se družeći sa psima, kao i druge posetioce azila\n2. Volonteri za rad u azilu koji bi pored pomoći u samom radu, brinuli o psima, družili se sa njima, poklanjali im pažnju i pomazili ih, ono što tim mukicama najviše nedostaje\n3. Aktivisti1. koji bi radili na udomljavanju životinja, volonteri koji bi stajali na stalnim štandovima\n3.2. Oni koji bi radili na marketingu i prikupljanju priloga\n4. Studenti veterine i tehničari koji bi besplatno pružali svoje usluge i ujedno imali očiglednu nastavu.\n* Preuzeto sa Bloga


Vučić neuspešno pokušava da smiri pobunjene – Gerila\nGerila > Politika > Vučić neuspešno pokušava da smiri pobunjene\nVučić neuspešno pokušava da smiri pobunjene\nobjavljeno na Mar. 29, 2019 u 3:37 pm\nPredsednik države Aleksandar Vučić pokušava da smiri pobunjene delove društva misleći da će tako ugasiti požar pobune u Srbiji ali neće uspeti jer smo svi jedinstveni i jer znamo da nema prave promene bez promene sistema, smatra jedan od lidera Saveza za Srbiju Borko Stefanović.\nJučerašnji odlazak predsednika pred zgradu suda ispred koje glađu štrajkuju oni koji su uzeli stambene kredite u švajcarskim francima, suočavanje njegove savetnice za medije sa predstavnicima medijskih udruženja, „čišćenje“ biračkog spiska, ali i nedavno nuđenje opoziciji da ga ona pogleda i ispravi nepravilnosti koje uoči, neki su od poteza predsednika države koji otvaraju pitanje da li on na posredan način izlazi u susret zahtevima opozicije, iako direktno sa njima neće da razgovara.\nPritom treba imati u vidu da je podršku štrajkačima prva dala opozicija *otišavši u subotu pozvavši građane u šetnju do njih i time ne neki način „stavila šapu“ na njihove glasove i podršku u budućnosti.\nStefanović smatra da je odgovor na naše pitanje potvrdan. On kaže da je Vučućeva namera da kao kralj Aleksandar ukine „nepotrebne posrednike“ između njega i građana i nastavi sa uzurpacijom države, praveći ogoljenu diktaturu.\n– Posebno je važno reći da ovo nije problem samo zbog toga što on nema ama baš nikakva ovlašćenja već što on nema nikakvu nameru da to reši, što se moglo čuti u razgovoru sa građanima ispred suda. Naime, on je samo ponovio poznato naprednjačko obećanje „Radićemo, rešićemo“ i da banke neće popustiti, kao da to ti ljudi ne znaju. Država svojim zakonom mora da reši taj problem ili sud i SNS pokazuje da nema nameru da ga reši već sedmu godinu. Vučić nikad ne bi ni pomislio da trči pred sud i smiruje ljude lažnim obećanjima da nema velikog nezadovoljstva naroda i masovnih protesta i on jeste nateran na to, kao i da se odrekne Jutke, Simonovića i Babića. To je rezultat pritiska građana na bahatu vlast – navodi Stefanović.\nPolitički analitičar Cvijetin Milivojević pak misli da ni na koji način Vučić ne izlazi u susret nikome niti ulazi u bilo kakav dijalog. Milivojević ne smatra dijalogom to predsednikove savetnice sa predstavnicima novinarskih udruženja jer je njena poruka bila da su novinari takozvanih opozicionih i nezavisnih medija mnogo ostrašćeni i da mrze vlast.\n– Vučić apsolutno pokušava da pobegne od ključnog zahteva svih protesta u Srbiji a to je obezbeđivanje normalnih, ravnopravnih i fer izbornih uslova i oslobađanje i otvaranje glavnih medija komunikacije Pinka i RTS-a. Svi ostali zahtevi proizlaze iz ovih. Bežanje od odgovora na ta dva zahteva on brani time da neće da razgovara sa čovekom koji se zove fašista Obradović, neće sa čovekom koji se zove tajkun Đilas, neće sa katarskim hongkongškim plaćenikom Jeremićem. Tim odgovorom ne da ne prilazi dijalogu nego dva koraka beži od njega. Otkud njemu pravo i ideja da se bavi time i da prosuđuje da li je neko fašista, lopov, plaćenik, velikosrspki nacionalista i ostalo. On time otvara sezonu lova na opoziciju i što je još gore na svako drugo kritičko mišljenje – smatra Milivojević.\nKako dodaje, Vučić u poslednja dva dana igra na dva fronta. Prvi je odlazak kod štrajkača kao deus eks mahina, odnosno neočekivana sila koja se iznenada pojavljuje i rešava stvar. „On te ljude do utorka „umrtvljuje“ jer će oni čekati kako će to da reši predsednik – objašnjava Milivojević.\n– Ali on paralelno igra i na drugom frontu. Priziva nasilje iako za to optužuje druge. To mogu objasniti kroz metaforu da on pogotovo povodom Đilasove posete Americi, a preko tabloida i političkih uvlakača, priziva „mejdan na Majdanu“. (Majdan je trg u Kijevu, gde su se 2014. odigrale velike demonstracije, na rubu građanskog rata i promenjena vlas, prim.nov.) Načinom komunikacije priziva mejdan na majdanu samo što je kod nas Tašmajdan. Kako to čini, tako što tabloidi dižu tenziju. Prvog dana su naslovi u tabloidima bili „Đilas otišao u SAD da tamo traži pomoć da ruši vlast“. Ili „Đilas priznao da u SAD dogovara haos u u Srbiji“. Narednog dana je stepen više „Đilas bi da ubija. Iz Amerike preti nasiljem i žrtvama“ ili „Opasan plan đilasovaca, sprema se Majdan u Srbiji“. Nisam primetio, možda grešim i ako grešim ja se izvinjavam da Đilas u Americi priziva nasilje. Uz to sagovornici Đilasa su svi oni koji su najradosniji gosti kada dođu u Srbiju da razgovaraju sa Vučićem – zaključuje Milivojević.


Istraživanje za zdraviji život - GRENEF\n“Želimo da ljudi žive zdravo, energetski efikasno i lepo. Sve što je za to potrebno mi ovde ispitujemo“, objasnio je Robert Schmid, osnivač Viva istraživačkog parka.\nRobert Schmid, osnivač Viva istraživačkog parka.\nKvalitet unutrašnjeg vazduha je sve češća tema, a građevinski materijali bitno utiču na isti. Zbog toga je kompanija Baumit pokrenula projekat pod nazivom „HealthyLiving’’ (Zdravo stanovanje) sa ciljem da otkrije uticaj različitih materijala na dobrobit i zdravlje stanara. Za potrebe pomenutog istaživanja, u mestu Wopfing u Austriji, napravljen je najveći istraživački centar ovog tipa u Evropi – Viva Park.\nIntenzivna merenja odvijaju se više od dve godine, a prikupljeno je i evaluirano više od pet miliona podataka.\nISTRAŽIVAČKI PARK VIVA U WOPFINGU\nKako bi se simulirale realne stambene situacije i mogla ispitivati povezanost građevinskih materijala i njihovih efekata na ljudski organizam, pokrenut je najveći istraživački park za građevinske materijale u Evropi. Pomenuti „Viva park“ obuhvata 12 oglednih kuća izgrađenih od najrazličitijih građevinskih materijala: od masivne gradnje, betona, pune opeke, drvenih konstrukcija do montažnog načina gradnje u drvenoj skeletnoj konstrukciji.\nSagrađene iza Baumitovog istraživačkog centra u Wopfingu, standardizovane kuće spoljnih dimenzija 4×5 metara opremljene su najrazličitijim unutrašnjim i spoljnim završnim slojevima. Krovovi, prozori i vrata su isti na svakoj kući, a za sve kuće važe isti spoljni klimatski uslovi i isti koeficijent prolaska toplote. Da bi simulirali stvarne, odnosno autentične uslove života, ovlaživači vazduha stvaraju vlažnost vazduha u određenim periodima u svakoj kući. Svrha ovlaživača vazduha je simulacija kuvanja i tuširanja. Kuće su, takođe, uobičajno i jednako ventilisane.\nNa nedeljnom nivou, u svakom od objekata prikuplja se više od 30.000 različitih vrsta podataka. U okviru analize kvaliteta unutrašnjeg vazduha, pojedinačni parametri posmatraju se sa medicinskog aspekta: unutrašnja klima, joni, VOC (lako isparljiva organska jedinjenja), nivo buke, mirisi. Takođe se analiziraju alergijske reakcije, zamor, stres ili kvalitet sna.\nVrše se merenja ušteda energije, akumulacije, temperaturne promene, sezonske promene, apsorpciona svojstva i paropropusnost građevinskih materijala.\nBaumit analiza podataka i merenje\nPodaci koji se prikupljaju iz svakog od objekata su anonimni i šalju se spoljnim partnerima (Tehničkom univerzitetu u Pinkafeldu, Austrijskom institutu za zdravu i ekološki bezbednu gradnju i Medicinskom fakultetu u Beču) gde se evaluiraju. Saradnja sa kredibilnim nezavisnim stručnjacima omogućila je da se dobijeni podaci maksimalno iskoriste u proceni vrlina i mana različitih tipova gradnje i građevinskog materijala.\nRezultate takođe koristi Baumitova Istraživačko-razvojna služba za poboljšanje postojećih i razvoj novih proizvoda.\nRezultate merenja iz istraživačkog centra moguće je sumirati u tri glavne stavke:\nToplotna izolacija na prvom mestu\nVažna je masa zidova\nUnutrašnje vrednosti su bitne\n90% VREMENA BORAVIMO U ZATVORENOM PROSTORU\nČovek u proseku provede oko 90% životnog vremena u zatvorenom prostoru zato se isplati posvetiti posebnu pažnju unutrašnjem zidu i klimi u prostoriji. Zahvaljujući rezultatima ispitivanja „Viva istraživački park“ kompanije Baumit, postao je osnova razvoja Baumit proizvoda. Naučne inovacije čine zdraviji život mogućim, a kompanija Baumit će nastaviti da vas informiše o ovom izvanrednom projektu i njegovim rezultatima.


Upornim radom i trudom studenata, u želji da se pronikne u nepoznato prostranstvo nauka o nervnom sistemu, 2007. godine se, uz ključno zalaganje idejnog tvorca, Dušana Stevanića, formiralo Studentsko Udruženje za Neuronauke. Iz klice ove ideje će se formirati Studentska Sekcija za Neuronauke u svom današnjem obliku.\nSekcija je, vođena ambicijom, istrajala u tome da pruži svojim članovima znanje iz oblasti neuronauke, ali ne klasičnim ex catedra pristupom, već interaktivnim predavanjima i druženjima sa srpskim stručnjacima u oblasti i profesorima različitih fakulteta.\nOsnovna ideja je da Sekcija bude mesto na kome se mogu razmeniti mišljenja, iskustva i planovi, sa posebnim akcentom na multidisciplinarnom pristupu materiji. Posle Medicinskog fakulteta, Sekciju su svojim prisustvom obogatili i studenti Biološkog, Filozofskog i Defektološkog fakulteta.\nU razvoju Sekcije učestvovali su mnogi, od studenata/članova, do profesora i predavača koji su svojom stručnošću i znanjem pružili studentima upravo ono što su od Sekcije očekivali, priliku da na zanimljiv i pristupačan način nauče nešto novo.\nPrvi veliki projekat Sekcije je bila organizacija Nedelje Svesti o Mozgu 2012. godine, o čijem uspehu su posvedočili brojni zadovoljni posetioci izložbi i predavanja u Galeriji nauke i tehnike SANU. Tradicija organizovanja Nedelje Svesti o Mozgu se nastavlja i narednih godina.\nPored Nedelje Svesti o Mozgu, Sekcija je u okviru projekta Isključi tamu, uključi mozak 2012. godine gostovala po školama i kulturnim centrima širom Srbije, organizujući radionice za decu uzrasta osnovne i srednje škole.


Građevinski radovi - građevinske firme, Severin na Kupi :: eMajstor.hr\nGRAĐEVINSKI RADOVI - GRAĐEVINSKE FIRME, SEVERIN NA KUPI\nTražim dobrog izvođača građevinskih radova: Sakupili i provjerili smo izvođače građevinskih radova, koje rade u kraju Severin na Kupi i okolici. Pošaljite upit i zainteresirani građevinske firme će vas kontaktirati za pogled, predračun i ponude.\tUgodan građevinska firma Severin na Kupi, koji može izvesti:\trenovacija mansarde, novogradnja kuće, betonska podpora, otvor za porzor, unutarnje stepenice, betonski podrum, ploča za kuću, hidroizolacija zida, precizno i brzo zidanje, zidar za gradnju, ili drugo sigurno če se nači i za vas.\tviše


Srbi u mestu Zupce, Kosovo, 28. septembar 2011\nGotovo svi mediji u Srbiji udružili su snage kako bi državi pomogli u sprovođenju tzv. politike prema Kosovu. Njihov način izveštavanja o događajima sa terena diktiraju saopštenja i ocene beogradskih lidera, a retorika u cilju “zaštite srpskih nacionalnih interesa”, umnogome podseća na onu iz devedesetih.\nNezavisna novinarska udruženja upozoravaju da će, baš kao i tada, mediji snositi ogromnu odgovornost ukoliko problem eskalira.\nMediji u Srbiji posebno su se ustalasali nakon 16. septembra kada je počelo preuzimanje prelaza na severu Kosova, i incidenta između vojinka Kfor-a i Srba na barikadama na Jarinju.\nJedanaest povređenih u sukobu na Jarinju\n“Šok bombe, gumeni meci, suzavac, ali i bojeva municija! Povređeno je 11 ljudi – sedam Srba i četiri pripadnika Kfor-a”, javili su srpski mediji.\nA kako je do ovoga došlo, izveštaje reportera sa terena, baš kao da tamo nisu ni bili, diktiralo je ekspresno emitovano saopštenje iz kabineta predsednika Srbije Borisa Tadića, koji je Kfor upozorio da mu je zadatak da “brani goloruke građane, a ne da se sukobljava sa njima”.\nVojnici Kfora na Jarinju, septembar 2011\nDa građani baš i nisu bili goloruki, reporteri nisu primetili sve dok na to nisu ukazali i pojedinih opozicioni lideri u Beogradu, pa su se informacije o bombama ručne izrade koje su poletele ka vojnicima Kfor-a sa druge strane barikada, ipak našle u pokojoj rečenici na samom kraju tekstova i izveštaja sa Jarinja.\nI bi bilo jedino što današnji način informisanja javnosti razlikuje od onog tokom ratnih devedesetih, kaže za naš program Velimir Ćurgus Kazimir iz medijske dokumentacije Ebart.\n“Te informacije, koje se devedesetih ne bi probile, danas se gleda se nekako zabašure. Bojim se da ta vrsta zaslepljenosti i spremnosti da se manipuliše publikom ide u jednom pravcu koji je vrlo opasan”, uporozava Ćurgus.\nAktivan angažman političara\nJednako je tako opasno i izveštavanje o sukobima i obračunima na Kosovu gde se kao krivci označavaju Albanci kao nacija. Dok još nije siglo ni pošteno sapoštenje iz policije, a kamoli rezultati istrage, u srpskim medijima odleknula je prva vest – Ubijen Srbin na Kosovu! Na njega je pucano iz zasede u albanskom selu Zrze, to je uznemirilo Srbe Velike Hoče i Orahovca.\nNeredi na Jarinju, juli 2011\n"Albanci pucali u Srbe s leđa", “Novi pogrom Srba na Kosovu”, samo su neki od naslova su koji ovih dana pune novine. Upozoravajući na veliku opasnost ovakvog načina izveštavanja, Dinko Gruhonjić iz Nezavisnog udruženja novinara Vojvodine navodi da se sa primerima “čačkanja po krvnim zrncima” nije potrebno vraćati tako daleko do devedesetih godina.\n“Podsetiću na incident koji se pre nekoliko godina desio ovde u Vojvodini, u sad već čuvenoj opštini Temerin, kada je grupa mladića ili huligana bolje rečeno, gotovo na smrt pretukla jednog čoveka. Tada su izvesne političke partije iz protesta napustile sednicu Skupštine Srbije sa objašnjenjem da ‘Mađari u Temerinu vrše pogrom nad Srbima’. Kasnije smo saznali da je bila reč o obračunu narko - bande sa čovekom koji im nije na vreme platio drogu. Međutim, u kolektivnoj svesti ljudi je ostalo to da su neki Mađari tada na smrt prebili jednog Srbina”, kaže Gruhonjić.\nGrađanima Srbije isto je tako snažno ucrtano da “goloruki Srbi mirnim protestima brane administrativne prelaze”, što je razumljivo i opravdano zato što je “Kosovo južna srpska pokrajina”, a voditelji reči suverenitet i teritorijalni integritet ponavljaju već i u snu.\n'Prestajemo da budemo novinari i postajemo najobičniji propagandisti, i to propagandisti koji mogu da izazovu katastrofalne posledice”, upozorava Dinko Gruhonjić.\nDinko Gruhonjić ocenjuje da ovde više nije reč o pritiscima političara na medije već da su se gotovo svi oni, baš kao i devedesetih, svesno i aktivno uključili u sprovođenje “iracionalne državne politike prema kosovskom problemu”.\n“Naš osnovni problem je autocenzura. Odnosno, u mozgovima većine urednika srpskih medija postoji neki tajni čip koji im očigledno kazuje šta je podobno, a šta nepodobno za objavljivanje, čime zapravo prestajemo da budemo novinari i postajemo najobičniji propagandisti, i to propagandisti koji mogu da izazovu katastrofalne posledice”, upozorava Gruhonjić.\nTe posledice, profesionalni i moralni krah novinarstva u Srbiji tokom pripreme i realizacije ratova devedesetih, nikome nije poslužio za nauk, a budući da niko nije ni odgovarao, ne treba da čudi što se vraća u sličnoj formi.


R I Z I N G E R I U M: U2: Nešto sasvim novo\nU2: Nešto sasvim novo\nIrski rokeri su fanove na koncertu u Portugalu obradovali novom pesmom\nBono i Edž iz benda U2 su za brodvejski mjuzikl o čoveku-pauku "Spiderman turn off the dark" napisali muziku, a jednu od pesama "Boy Falls From the Sky" izveli su na koncertu u okviru njihove "360°" turneje.\nPretpremijere dugo najavljivanog mjuzikla počinju 14. novembra, a premijera je zakazana za 21. decembar.\nZa priču zasnovanu na Marvelovom stripu, Bono i Edž su pisali muziku i tekst pesama, dok su autori libreta Glen Berger i Džuli Tejmor.\n"Spajdermen" je jedan od najskupljih mjuzikla u istoriji Brodveja.


Preko noći na Zlatištu iznad Sarajeva osvanuo spomen-krst ! – Kakanj-X\nPreko noći na Zlatištu iznad Sarajeva osvanuo spomen-krst !\nKako je za agenciju Srna rekao predsjednik Saveza logoraša Republike Srpske Branislav Dukić, ovaj spomenik je podignut “u znak sjećanja na više od 6.500 ubijenih sarajevskih Srba”.\nDukić je rekao da je Savez logoraša RS “ispunio ranije dato obećanje o podizanju spomen-krsta na Zlatištu, čime su na najbolji način demantovane sve moguće spekulacije o odustajanju od njegovog podizanja”.\n“Podigli smo spomen-krst da ga gleda Bog i da ga gledaju i čuvaju Srbi”, poručio je Dukić. Ranije je rečeno da će krst biti visok 26 metara, a novac za njegovu gradnju biti prikupljen od donatora, međutim, očigledno je da krst postavljen uz cestu na Trebeviću to ne predstavlja.\nPotvrdio je to i Staša Košarac, zamjenik predsjedavajućeg Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, rekavši da je riječ o “privremenom rješenju”. Dimenzije postavljenog krsta su 10×4 metra, a na pitanje o reakcijama na krst u Sarajevu i OHR-u, Košarac je Srni rekao da je to “njihov problem”.


Analiza i prikaz komunalne naknade na primjeru grada Osijeka | EFOS REPOSITORY\nMrkonjić, H. (2016). 'Analiza i prikaz komunalne naknade na primjeru grada Osijeka', Undergraduate thesis, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Economics in Osijek, accessed 27 July 2021, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:145:262452\nMrkonjić H. Analiza i prikaz komunalne naknade na primjeru grada Osijeka [Undergraduate thesis]. Osijek: Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Economics in Osijek; 2016 [cited 2021 July 27] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:145:262452