Nezavisna izdanja (izdavačka kuća) — Википедија, слободна енциклопедија\nOvaj članak možda zahteva čišćenje i/ili prerađivanje kako bi se zadovoljili standardi kvaliteta Vikipedije. Problem: unos vikiveza i referenci. Ako ste u mogućnosti, poboljšajte ovaj članak. (avgust 2016) (o uklanjanju šablona obaveštenja)\nNezavisna izdanja su prva privatna izdavačka kuća u bivšoj Jugoslaviji. Osnovana je 1966. godine u Beogradu od strane Slobodana Mašića, Savete Mašič, Leonida Šejke i Marije Čudine. Godine 2016. su prestala da postoji, nakon 50 godina rada.\n2.1 EDICIJA Nova 1984\n2.2 EDICIJA PLAVA TRAVA ZABORAVA\n2.3 EDICIJA SRPSKA KRUNA\n2.4 EDICIJA UROBOROS\n2.5 EDICIJA TERAZIJE\n2.6 POSEBNA IZDANJA\n2.7 EDICIJA SANTA MARIA DE LA SALUTE\n2.8 EDICIJA RAZGOVOR U ATELJEU\n2.9 EDICIJA SLIKA SVETA\n2.10 EDICIJA OGLEDALO\n2.11 EDICIJA CRVENE SVESKE\n2.12 EDICIJA UNIVERZITETSKE SVESKE\nPrva privatna izdavačka kuća[уреди]\nEDICIJA Nova 1984[уреди]\nNova 002 / Milan Janković: PSALMI HULITELJSTVA\nNova018 / Rudi Supek: ŽIVJETI NAKON HISTORIJE\nNova019 / Miroslav Egerić: PISMA PORODIČNIM LJUDIMA\nNova035 / Milan Janković: AVRAMOV ŽRTVENIK\nNova042 / Jovan Dimitry: THE TREASURE OF THE INTELLIGENCE SERVICE\nNova055 / Šaban Šarenkapić: UČENA VODA\nNova056 / Vladan Dobrivojević: IRION\nNova059 / Vatroslav Hančević: AVANTURIST\nNova060 / Safet Sijarić: VUČJA GORA\nNova061 / An Dim: NA MOSTOBRANU\nNova064 / Rodoljub J. Marjanović: RADIKALNA TEORIJA ODGOVORNOSTI\nNova065 / Milan Micić: SAN NEMA MESECA\nNova066 / Branislava Jevtović: JANUSOV RASADNIK\nNova076 / Miloš Cicmil: OSKORUŠA\nNova078 / Predrag Krstić: PSIHOKOSMOGRAFIJA PESME\nNova080 / Vidan Nikolić: VRATA GREHA\nNova083 / Milenko Pajić: PRIČE OD PROZIRNOG VAZDUHA\nNova084 / Olga Horstig Primuž: U SENCI ZVEZDA\nNova085 / Rade Predić: VIDICI\nNova088 / Tomislav Stevanović: NOVI KALENDAR\nNova089 / Ljiljana Grujić Erenrajh: KAD KRALJ IZAÐE IZ BAJKE\nNova090 / Zorica Arsić Mandarić: KORICE ZA MESEČINU\nNova091 / Danica Perić: MESEC BORAVI NA OBROVU\nNova092 / Ružica Mrvić: IZ DNA\nNova093 / Milan Stefanović: HARMONIJA OBLIKA\nNova094 / Miodrag Ðorić: PESME\nNova095 / Nikola Moravčević: ALBION, ALBION...\nNova096 /An Dim: KRIVAC\nNova097 / Dragoljub Gula Milosavljević: PESME O RECI, VOJNICIMA I POZORIŠTU\nNova098 / Nada Nadežda Vitorović: OTKRIĆE / NOVI SVET / LOV\nNova100 / Tomislav Stevanović: REZ NA VODI\nNova101 / Valentina Hlebin Damjanović: TRAGOVI\nNova102 / Vladeta Stanković: PREOBRAŽENJE\nNova103 / Jelena Mladenović: ORFEJEVA SVIRALA\nNova104 / Biljana Ivanović: KOCKA JE BAČENA\nNova106 / Aleksandar Crkvenjakov: ČEKAJUĆI METROA\nNova107 / Danilo Vitorović: RUPICE I RUPIČASTO\nNova108 / Miodrag Ðorić: ULICE TORONTA\nNova109 / Jelena S. Banković: METAMORFOZE PADA U DELU MILOŠA CRNJANSKOG\nNova110 / Isidora Pajić: TINEJDŽERKA O...\nNova111 / Milorad Lazić: SRPSKA KULTNA ESTETIKA XIII VEKA\nNova113 / Zoran Milovanović: GLAD\nNova114 / Slavica Trajković / Zoran Trajković: U IME LJUBAVI / OČIMA PTICE\nNova115 / Filip Žakote: MISLI POD OBLACIMA\nNova116 / Jovan Veljković: NEPODNOŠLJIVA ISTINA\nNova117 / Rade Panić: TITOVI HAVAJI\nNova118 / Zoran R. * Novaković: O...\nNova119 / Ivan Glišić: PONOĆNI OČAJNIK\nNova120 / Goran Babić: OSVETLJIVAČ RUKOPISA\nNova121 / Jovan B. Milidragović: NOVI RED\nNova122 / Desimir Tošić: STVARNOST PROTIV ZABLUDA\nNova123 / Borislav Rađenović: MAJKE\nNova124 / Bratislav Ljubišić: PLAVA LINIJA TRAJANJA\nNova125 / Slavica Matejić:STENA KOJOJ RADUJE SE SVE\nNova126 / Irena Cerović Džamonja: UZGRLICE\nNova127 / Slavica Trajković: LJUDI SA SENKOM\nNova128 / Venislav Džidić: DAH RUSVAJA\nNova129 / Nada Doroški: OTRGNUTO OD ZABORAVA\nNova130 / Predrag Bajčić: ŽETVA NA OGLAVKU\nNova131 / Mara Knežević Kern: LJUBAVNA PRIČA\nNova132 / Valentina Hlebin Damjanović: TRAGOVI 2\nNova133 / Miodrag Ðorić: ZIMSKI KOLAŽ IZ MONTREALA\nNova134 / Milorad Lazić: ESTETIČKA SHVATANJA SVETOG SAVE\nNova135 / Nenad V. Petrović: IZ ŽIVOTA LONDONSKIH POLITIČKIH EMIGRACIJA\nNova136 / Arsen Lozanin: DVE LJUBAVI FILIPA OROSINA\nNova137 / Rada Saratlić: VENAC OD SETE\nNova138 / Aleksa Ðilas: KRAJ VEKA\nNova139 / Emira Karabeg: JERUSALIM, NA PROPUTOVANJU\nNova140 / Arsen Lozanin: AD FEMINAM NIHIL NISI BENE\nNova141 / Branko Pleša: LJUBAV U VENECIJI\nNova142 / Sava Babić: GRANICE IŠČEZAVAJU, ZAR NE?\nNova143 / Milovan Ðilas: RANE PRIPOVETKE 1930-1940\nNova144 / Arsen Lozanin: NAČAÐENO STAKLO\nNova146 / Arsen Lozanin: KRALJEV GAMBIT\nNova147 / Marija Miljković: PRISNOST S NEVIDLJIVIM\nNova148 / Arsen Lozanin: LIDIJIN KRUG\nNova149 / Velizar Bošković: ZAŠTO JEDOSMO ŽABU\nNova150 / Arsen Lozanin: PRIPOVETKE IZ NIŽIH RAZREDA\nNova151 / Irena Cerović Džamonja: BLISKI BESKRAJ TAJGE\nNova152 / Arsen Lozanin: JAKOVLJEVE LESTVICE\nNova153 / Rada Ðuričin: TAJNA CRNE RUKE\nNova155 / Goran Babić: SAMO TI, SINKO, RADI SVOJ POSAO\nNova156 / Miloš Mišović: NASLEDNICI BEZ TESTAMENTA\nNova157 / Zoran Vidojević: SPOKOJ I OTPOR\nNova158 / Danka Nikolić: PRAŠKE GODINE\nNova159 / Aleksa Ðilas: NOVI VEK\nNova160 / Desimir Tošić: O LJUDIMA\nNova161 / Dragoslav Paunesku: KAPRIČA\nNova162 / Stanislav Nikić: U SENCI RATA\nNova163 / Slobodan Nešović: HRONIKA O 27. MARTU 1941.\nNova164 / Evgenije Jurišić: SUDSKI PROCES TITO-MIHAJLOVIĆ\nNova165 / Cadik I. Danon Braco: SASEČENO STABLO DANONOVIH\nNova166 / Emira Karabeg: POGLED KROZ PROZOR\nNova167 / Jevgenije Zamjatin: MI\nNova168 / Svetozar Pejović: ŽIVOT ISPRED KAŽIPRSTA\nNova169 / Milan Stefanović: PESMOM KROZ KAMEN\nNova170 / Radoslav Stojanović: NOVI USTAV SRBIJE\nNova171 / Irena Cerović Džamonja: I DOM I DRUM\nNova172 / Zoran Jovanović: DA LI ZNAŠ ROMSKI?\nNova173 / Maja Kaninska: SERGEJ\nNova174 / Piere M. Gallois: STRADANJE NARODA KOJI JE UVEK REKAO:”NE”!\nNova175 / Ljubinko Pušić: ODRŽIVI GRAD\nNova176 / Milan Janković: ÐAVO U CIK ZORE\nNova177 / Jovan Veljković: BEDA PSIHIJATRIJE\nNova178 / Jelena Aranđelović Lazić: MAGIJA I OBLIK\nNova179 / Jelena Krstić: AD LIBITUM\nNova180 / Nikola Ðukić: AMERIKANAC U BEOGRADU\nNova181 / Jelena Aranđelović Lazić: MIT I SISTEM SVETA U UMETNOSTI DOGONA\nNova182 / Nenad Nikolić: HAGADA\nNova183 / Zoran Jovanović: PRIČE CIGANA U NOĆI\nNova184 / Petar Kostić: PSIHOLOŠKA ANATOMIJA GOLOG OTOKA\nNova185 / Borivoj Rašuo: PRIBEŽIŠTE\nNova186 / Dragica Dragojeva: SAZVEŽÐE LABUDA\nNova187 / Jaša Almuli: ŽIVI I MRTVI\nNova188 / Vladislav Jovanović: SESTRA Roman\nNova189 / Irena Cerović Džamonja: SATENSKI SARAFAN\nNova190 / Bukva(r)(i)lista S(k)rbantes: DO(I)ST(O(RI)JEVSK)A PO(VR)ST(R)OJILION(I)DA?!\nNova191 / Zoran Vidojević: BIĆE, SMISAO, ZVEZDE\nNova192 / Dr Milan Vojnović: SRBI NA RASKRŠĆU\nNova193 / Emira Karabeg: ZAPISI O MOJOJ PORODICI\nNova194 / Naum Dimitrijević: STARE I NOVE PESME\nNova195 / Cadik I. Danon Braco: THE SMELL OF HUMAN FLESH\nNova196 / Vitomir M. Stevanović: MORAL I ETIKA\nNova197 / Vladeta Vučković: OD RAPSODIJE DO EPITAFA\nNova199 / Jovo Radoš: PLAKAVAC Pesme\nNova201 / Velizar Bošković: REČ / RIJEČ\nNova202 / Nenad Glišić: SVE O PSOVAČU\nNova203 / Olga Stojanović: KVAROVI\nNova204 / Ljiljana Radulovački: ROMI U SREMU\nNova205 / Mara Knežević Kern: PUTOVANJE NA JUG\nNova206 / Dubravka Stajić: TEGOBNA TRANZICIJA\nNova207 / Ðoko Stojičić: ZAMKA ZA ŠAROPERE PTICE\nNova208 / Olgica Cice: MIRIS ČOVJEKA\nNova209 / Radomir Rajković: SUDIJA\nNova210 / Jovan Veljković: HOMOSEKSUALITET\nNova211 / Dragoljub Milanović: TAMNE PESME\nNova212 / Valentina Hlebin Damjanović: TRAGOVI 5\nNova213 / Ljiljana Binićanin Pavlović: ŽIVOT JE OPASAN PO ZDRAVLJE\nNova214 / Dušan Jovan Jovanović: ŽULJEVITO VREME MUŠKINJA\nNova215 / Irena Cerović Džamonja: KAO RUSKA LUTKA\nNova216 / Slobodan Lazarević: DUH TAJNE\nNova217 / Mara Knežević Kern: NEKO MI JE UKRAO ŽIVOT Razgovor sa Stevom Žigonom\nNova218 / Slobodan Lazarević: TEOREMA SLIKE\nNova219 / Slobodan Giša Bogunović: STATUS ASMATIKUS\nNova220 / Miodrag Đorić: NAGIB\nEDICIJA PLAVA TRAVA ZABORAVA[уреди]\nEDICIJA SRPSKA KRUNA[уреди]\nEDICIJA SANTA MARIA DE LA SALUTE[уреди]\nEDICIJA RAZGOVOR U ATELJEU[уреди]\nEDICIJA SLIKA SVETA[уреди]\nEDICIJA CRVENE SVESKE[уреди]\nEDICIJA UNIVERZITETSKE SVESKE[уреди]\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Nezavisna_izdanja_(izdavačka_kuća)&oldid=20992791”\nČlanci za čišćenje od avgust 2016\nОва страница је последњи пут уређена на датум 22. октобар 2018. у 21:58 ч.


Ovaj izum dva prijatelja sačuvaće vaše vredne stvari na plaži od KRAĐE\n13/06/2022 | 12:34\nPotpunu opuštenost na letovanju često remeti ulazak u more jer koliko vam se puta dogodilo da svako malo gledate prema svojim stvarima koje ste sakrili negde na pesku? Taj je problem bio na umu i dvojici dugogodišnjih prijatelja tokom zajedničkog letovanja 2015. godine.\n“Kada smo se u društvu dogovarali ko mora ostati uz stvari dok se ostali kupaju, razvila se priča o tome kako dolaskom skupljih mobilnih telefona svaka prosečna porodica na plažu nosi minimalno hiljadu evra vrednosti. Osim telefona, to su i naočare, novčanici”, priseća se Zagrepčanin Krešimir Purić.\nPrijatelji problem nisu ostavili sa strane, već su se bacili na traženje rešenja. “Pomislili smo da bi neka vrsta priručnog sefa na plaži bila dobro rešenje. Malo smo istraživali i shvatili da toga na našem tržištu nema”, priča Krešimir.\nSuncobran na plaži, more letovanje (BIZLife)\nSef i displej za oglašavanje\nDvojica prijatelja, Krešimir Purić i Šibenčanin Antonio Dražić, tada u priču uključuju i trećeg; Riječanina Silvia Superinu. Timu je oko dve godine trebalo da od ideje razviju proizvod – sefove koji se montiraju na suncobrane, a koji su jedinstven i inovativan proizvod za podizanje sigurnosti na plažama.\n“S obzirom na to da svi imamo svoje redovne poslove, na ovom projektu smo radili u slobodno vreme. Dobar smo deo tog vremena potrošili na dizajn i funkcionalnost sefa jer smo hteli da bude kvalitetan i multifunkcionalan. To razdoblje je bilo dosta zahtevno, meni i najdraže, ali vjerujem da smo na kraju dobili ono što smo hteli – kvalitetan proizvod koji osim funkcije sefa može poslužiti i kao displej za oglašavanje”, objašnjava Krešimir Purić koji je zadužen za prodaju.\nAntonio Dražić, direktor kompanije koju su nazvali Sunčana strana, bavi se finansijama, dok je Silvio Superina zadužen za organizaciju proizvodnje i isporuku.\nSef, more letovanje (Pixabay)\nNo, nema striktne podele posla, kaže Krešimir za Poslovni dnevnik, jer u tako malom timu svi rade sve. Prednost sefova je što se jednostavno montiraju jer oblikom i dizajnom odgovaraju različitim promerima i modelima suncobrana. Takođe, velika je pažnja, kažu, posvećena kvalitetu. Već su 2018. sa svojim inovativnim proizvodom bili na sajmu Relaks Adria u Opatiji.\n“Reakcije ljudi iz struke bile su izvanredne. Već smo na tom prvom sajmu dogovorili prve veće poslove”, priseća se Krešimir Purić. Među prvim klijentima je bila i kompanija Vrutak Lopar koja upravlja Rajskom plažom na Loparu, a gde je postavljeno čak 700 suncobrana.\nIsporuke i u inostranstvu\n“Koncesionari su oduševljeni jer su im krađe predstavljale veliki problem koji nisu mogli rešiti ni nadzornim kamerama. Prve sezone nakon što su montirali naše sefove problem s krađama postao je prošlost”, ističe Krešimir.\nOsim na Loparu, sefovi se koriste na plažama u Splitu, Makarskoj, Vrsaru, Crikvenici, Krku, a ove godine su imali i prvi izvoz u Italiju te završavaju isporuku za Francusku. U međuvremenu svoj inovativan proizvod, čiji su dizajn zaštitili, ne prestaju da unapređuju.\nOsim manualne, razvili su i model sefa s digitalnom bravicom, a trenutno rade na razvoju novog modela s punjačem za telefon koji bi tržištu trebali ponuditi na jesen. Ovaj, na plažama koristan proizvod, trojici prijatelja još ne donosi zaradu.\nPlaža, more letovanje (Pixabay)\n“Što se profita tiče, većinu ulažemo u dalji razvoj proizvoda i dodatnu opremu, pa nam je dobit zasad u drugom planu”, kaže Krešimir. Ali zato je puno planova. Osim dogradnje sefova to je i širenje na domaćim, ali i inozemnim plažama. Planovi su to koje je omela pandemija, a koji bi već ove, a posebno sledeće sezone trebali oživeti, piše Poslovni dnevnik.\n“Verujem da će uskoro sefovi na plažama, koji su namenjeni koncesionarima, hotelima, bazenima, vodenim parkovima, beach barovima, postati standard”, nadaju se pokretači projekta. Njihove nade, verujemo, dele i turisti kojima će sefovi, uz osećaj sigurnosti, značiti jednu brigu manje – mogućnost da budu pokradeni.\nJelena Popović – Bujić, Iceberg Salat Centar, u izboru za EY Svetskog Preduzetnika godine™ 2022\nDženifer Lopez podržava latinoameričke preduzetnice sa 14 milijardi $\n10/09/2021 | 12:39\nFilm “Oaza” srpski kandidat za Oskara (VIDEO)


24.06.2021. / 13:09\nBANJALUKA – Ministarstvu finansija Republike Srpske nije se svidjelo kako je javnost odreagovala na njihovu odluku da u strogom centru Banjaluke prodaju poslovni prostor od 271 kvadrata, čime su nastavili da krčme državnu imovinu.\nPoslovni prostor u RS Kastel, FOTO: Capital\nTvrde da su se pojavile netačne i zlonamjerne informacije o potencijalnim kupcima i svrsi prodaje, a sve sa ciljem, kako to oni ocjenjuju, “odvraćanja zainteresovanih kupaca i eventualnog smanjenja postignute cijene na predstojećoj licitaciji”.\nNe navode u Vladi koji su mediji objavili „netačne i zlonamjerne informacije“, ali znaju koje su posljedice.\nPravda se ministarka Zora Vidović da poslovni prostor u glavnoj šetališnoj zoni u ulici Veselina Masleše, poznatijoj i kao Gospodska ulica nije adekvatan za smještaj institucija, a usput im prouzrokuje dodatne troškove za budžet Republike Srpske jer plaćaju troškove struje, vode grijanja i slično.\nPosjećamo, riječ je o istoj Vladi koja troši na desetine miliona maraka na rentanja poslovnih kancelarija koje su u privatnom vlasništvu, na avione, helikoptere, garaže, automobile, hotele, koncerte, ali eto trošak predstavlja održavanje poslovnog prostora na jednoj od najatraktivnijih lokacija u gradu.\n“Vlada Republike Srpske je prihvatila Odluku o prodaji poslovnog prostora koja je, odmah po objavljivanju u Službenom glasniku, čak i prije zvaničnog stupanja na snagu, izazvala mnogobrojne insinuacije i zlonamjerne komentare koji su bacili sjenku na čitav proces i doveli u pitanje ishod prodaje, koja je planirana u narednom periodu licitacijom”, saopšteno je iz Ministarstva finansija.\nDa podsjetimo, portal CAPITAL je juče otkrio planove Ministartva finansija u vezi prostora u centru grada koji se nalazi u robnoj kući “Kastel”.\nZanimljivo da Vlada smatra da objava informacije u medijama da se prodaje ekskluzivan prostor smanjuje cijenu, umjesto da se zalaže da ta odluka dođe do što većeg broja potencijalnih kupaca kako bi se postigla što je moguća veća cijena.\nIako kažu da sve rade transparetno u vezi sa ovom prodajom i da nemaju šta kriti, demantuje ih odbijanje da dostave bilo kakvu informaciju i daju odgovore iz Ministarstva finansija, što je inače postala tradicija i u običajeni način ignorisanja pitanja koja šalju novinari CAPITAL-a.\nOvaj put smo se upravo interesovali za ovaj poslovni prostor i to još prije tri mjeseca kada je njihova prodaja razmatrana na sjednici Vlade. Pitanja su, standardno, završila u korpi za smeće.\nUpit koji je portal CAPITAL poslao još krajem marta na koji nismo dobili odgovor\nRiječ je o poslovnom prostoru na dvije etaže, a koji je upisan na Ministarstvo finansija i koji je nekad bio u vlasništvu „Poštanske štedionice“.\nPlanirano je da se održi javna licitacija na kojoj će početna cijena biti 819.201 maraka ili nešto preko 3.000 KM po kvadratu.\nPravo učešća na licitaciji će imati fizička i pravna lica koja prije nadmetanja uplate deset odsto kaucije ili 81.920 maraka.\nOnome ko ponudi najviše kaucija će biti uračunata u ukupnu cijenu, dok će ostalima biti vraćena u roku od 30 dana.\nVlada RS je u martu donijela odluku o prodaji prostora u centru Banjaluke, a prije nekoliko dana je odredila i način na koji će prodaja biti obavljena.\nSumnjivi načini prodaje\nPodsjećamo, nedaleko od ovog poslovnog prostora, Fond PIO je za 2,6 miliona maraka kompaniji „Prointer“ prodao zemljište i objekat, čiji je vlasnik takođe bila „Poštanska štedionica“.\nZanimljivo je to što je Fond prodaju oglasio prošle godine, u vaskršnjem izdanju dnevnih novina od 17 – 20. aprila, kada je važila zabrana kretanja zbog pandemije virusa korona.\nLicitacija je održana za 6. maj – Đurđevdan, kada je takođe bilo ograničeno kretanje i kada je policijski čas trajao od 15 časova do pet ujutru idućeg dana.\nTagovi: RK Kastelzora vidovic


14. februar, dan Svetog Trifuna »\nSveti Trifun je rođen u selu Kampsadi u Frigiji, živeo je u trećem veku posle Hrista. Roditelji su mu bili siromašni, tako da je kao dete za koru hleba čuvao guske bogatih meštana. Jedna od legendi kaže da je “još od detinjstva na njemu bila velika blagodat Božja, te je mogao isceljivati bolesti i na ljudima i na stoci, i izgoniti zle duhove”. Za ove njegove sposobnosti saznao je i tadašnji rimski imperator Gordijan čija je kćerka Gordijana toliko duševno poremetila da joj niko od najboljih lekara nije mogao pomoći. U takvom stanju, kaže hrišćanska legenda, jednom iz nje progovori zli duh koji ju je bio poseo da njega niko iz nje ne može izagnati osim Trifuna. Nije, medjutim, rekao o kom se Trifunu radi pa je car redom dovodio mnoge tog imena dok “po Božjem promislu”, u maloazijskoj Frigiji ne pronadjoše skromnog mladog guščara Trifuna. Dovedoše ga u Rim, gde je uspešno izlečio devojku i car ga, naravno, bogato nagradi, ali je ovaj, u povratku kući, usput sve dragocene darove razdelio sirotinji. Kada se vratio u svoje selo nastavio je da živi kao i ranije, čuvajući guske ali i u sve dušnijim molitvama i sve većoj pobožnosti. Znajući za njega i Božju milost kojom je zračio, novi car Dakije, veliki protivnik hrišćanstva, naredi da ga bace u tamnicu i stave na najveće muke Trifun je bio ljuto mučen zbog svoje odanosti Hristu. No on podnese sva mučenja i s velikom radošću, govoreći: “O kad b


VELIKA POBJEDA NOVOG PAZARA... (foto) - IBALKAN\nFinale Play offa Prve futsal lige Srbije: treća utakmica…\nKakva utakmica u dvorani Pendik. Čudesni ples novopazarskih majstora malog fudbala donio je novu neizvjesnost u finale Play offa Prve futsal lige Srbije a borbu za titulu šampiona države učinio interesantnijom.\nČinilo se da će vodstvo od 2:0 u seriji za beogradski FON, obe utakmice dobio na svom terenu, i prebacivanje tereta imperativa pobjede na ledja Novopazaraca biti ključni momenti koji su beogradskom timu trebali donijeti i treću i odlučujuću pobjedu u borbi za titulu prvaka Srbije.\nNo, u svojoj dvorani, na svom parketu pita se ekipa koja je cijelo prvenstvo odigrala fantastično.\nDruga utakmica koju je FON dobio rezultatom 6: 5 u Beogradu bila je primjer lošeg, šta lošeg, katastrofalnog sudjenja na štetu Novog Pazara i prosto su ljudi u crnom na toj utakmici, uprkos činjenici da je FON odlična ekipa, odradili prljav posao prosto ukočili Novi Pazar recimo oduzimanjem lopte osam puta zbog navodno nepravilno izvedenog auta, ili isto toliko puta ako ne i više je presečena i zaustavljena kontra Novog Pazara, svirana su dva penala protiv Pazaraca i na kraju je FON znao da iskoristi ove sudijske darove.\nIako pod zaista velikim pritiskom imperativa pobjede i svjesnosti da eventualni poraz znači i izgubljenu trku na stazi šampiona Novopazarski futsaleri su zaigrali bravurozno, borbeno, inspirisano, fokusirano na jedini cilj a to je bila pobjeda.\nDo prvog gola, kojega su ipak u devetom minutu postigli prvi gosti, domaći su imali loptu u svom posjedu, stvarali prilike ali ih i propuštali. U devetom minutu utakmice to je efektnim golom kaznio, po Novi Pazar večeras skoro fatalni, Pavle Pešić.\nTo je otvorilo Pandorinu kutiju stvorivši još veći pritisak na domaće igrače koji su igrali fantastično ali bez prave završnice koja bi bila krunisana golom u mreži golmana FONa Josimovića.\nMedjutim, samo minut kasnije, potpuno iskosa Andreja Stojčevski šutira i donosi izjednačenje. Na dva minuta prije kraja prvog poluvremena veliku radost domaćem timu donosi Denis Ramić koji postiže drugi gol za svoju ekipu. Rezultatom 2:1 se otišlo na odmor.\nČitaj još: POKOSILI SAOBRAĆAJCA DOK JE RADAROM MJERIO BRZINU: Potom su pobjegli sa lica mjesta...\nSa zebnjom ali i optimizmom ušli smo i u drugo poluvrijeme. U samo dva minuta nastavka domaći su uspjeli da stvore nekoliko prilika ali i da ih propuste. Strah od kazne stvarnim je učinio ponovo Pavle Pešić koji silovito i precizno šutira i poravnava rezultat.\nNisu se obazirali domaći igrači mnogo na to. Igrali su na sve ili ništa i u takvoj igri nema se vremena razmišlčjati o bilo čemu drugom nego o novom vodstvu i golu.\nKoliko je ekipi Novog Pazara falio Veroljub Vukadinović koji dugo nije igrao zbog povrede videlo se i večeras. Znao je da sačuva loptu, da u pravom trenutku usposli nekog od svojih saigrača ali i da sam donese u hiljaditom dijelu sekunde neke važne odluke. Takva je bila i ona iz 24. Minuta utakmice kada je uspio da postigne gol za novo vodstvo i radost svog tima i malog broja svojih poklonika na tribinama Pendika.\nMedjutim, radost je kratko trajala. Par minuta kasnije opet iz poluprilike FON preko Krasnića stiže do izjednačenja. Neizvjesnost i pritisak rastu. Deset minuta prije kraja meča Milan Mutavdžić dovodi Novi Pazar u vodstvo 4:3. Da bi poslije sjajne akcije domaćeg tima Denis Ramić postigao svoj drugi a za Novi Pazar peti gol u 32. minutu urtakmice.\nBilo je ostalo još velikih osam minuta same završnice ovog fantastičnog meča Finala Play offa i borbe za titulu šampiona.\nNovu neizvjesnost i nastavak rezultatske klackalice dva minuta kasnije donosi, nakon mora se to reći maestralne akcije prilikom izvodjenja kornera gostujućeg tima, Pavlović.\nOd tog momenta gosti su krenuli na sve ili ništa stavljajući sve kocke na napad, igrajući sa pet igrača u polju. Domaći su se znalački i izvanredno smišljeno branili.\nDva minuta prije kraja utakmice tačku na „I“ je mogao da stavi Ninoslav Aleksić nakon što su domaći presjekli jedan napad FONa, Mutavdžić sjajno u kontri asistira Aleksiću koji brzopleto šutira i ne pogadja prazan gol gostiju.\nKoliko samo uzbudjenja stane u dva minuta futsala. Koliko je potrebno snage i kondicije da se sačuva rezultat. Ali su naši momci večeras dali hiljadu posto sebe, odigrali meč na najvišem mogućem nivou i nagrada za takvu igru ali i nagrada za nepravdu učinjenu u drugoj utakmici u Beogradu je stigla. Stanje u seriji koja se igra do tri dobijene utakmice je 2:1 za FON.\nČitaj još: NOVI PAZAR: FINALE KAO NAGRADA ZA FENOMENALNU IGRU( foto)\nU srijedu je novi okršaj ove dvije ekipe. Novi Pazar sa ambicijom da izjednači rezultat u seriji i u petoj utakmici pokuša da ostvari svoj san a FON da, možda već poslije Novog Pazara, otvori šampionski šampanjac.\nKako god očekuje nas još jedan uzbudljiv i vrhunski meč dvije najbolje futsal ekipe Srbije. Mi bi smo naravno željeli da ekipa Novog Pazara, koja je igrala sjajno cijelo prvenstvo uz priličan broj problema uglavnom zbog povrijeda i žutih kartona, bude ta koja će slaviti.\nBilo bi to prvi put u istoriji novopazarskog sporta da jedna ekipa osvoji titulu prvaka države. Budimo uz naše momke do uspjeha. Pokazali su da znaju, da mogu, da imaju srce veliko kao Pendik i da igrom kakvu su večeras prikazali na svom parketu mogu da pobjede svakoga.\nČestitke na pobjedi momci i srećno…\nFehim Karišik i Senko Župljanin\nSPORT VIJESTI – Futsal Prva liga II kolo Novopazarski majstori Read more


Poslovi za osobe sa invaliditetom – Semendria\nSmederevska filijala Nacionalne službe zapošljavanje predstavila je prošle nedelje Gradskom savezu socijalnohumanitarnih organizacija konkurse koji su po prvi put ove godine otvoreni za zapošljavanje i samozapošljavanje osoba sa invaliditetom, kako bi se pospešilo povećanje zapošljavanja ove kategorije ljudi. Na evidenciji naše filijale nalazi se oko 250 nezaposlenih osoba sa invaliditetom i jedan od glavnih problema je dosta nizak stepen obrazovanja.\nOve godine raspisano je osam konkursa i javnih poziva za podsticanje zapošljavanja osoba sa invaliditetom, a za realizaciju ovih konkursa opredeljeno je 800 miliona dinara. Predstavljajući konkurse, predstavnici filijale NSZ, objasnili su kako se, uz olakšice i subvencije, svi mogu uključiti u programe i mere zapošljavanja osoba sa invaliditetom, što je postalo i zakonska obaveza usvajanjem Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba sa invaliditetom. Osim zakonske regulative, bitno je i to da ljudi pokažu i društvenu i socijalnu odgovornost, čulo se tom prilikom.\nProgrami koji se odnose na zapošljavanje osoba sa invaliditetom su: aktivno traženje posla, stručna praksa, javni radovi, obuke za rad na novim poslovima, subvencije za otvaranje novih radnih mesta i samozapošljavanja, subvencije zarade za osobe bez radnog iskustva i refundacija troškova prilagođavanja radnih mesta za novozaposlene osobe sa invaliditetom, a trajaće do utroška sredstava.\nNajviše pažnje na prošlonedeljnoj prezentaciji posvećeno je konkursu koji ističe 1. aprila, a to su javni radovi, čiji cilj nije sticanje profita, već angažovanje većeg broja nezaposlenih osoba, posebno ugroženih kategorija, lica koja teže dolaze do posla, a organizuju se i sprovode u socijalnim, humanitarnim, kulturnim i drugim delatnostima, na održavanju i obnavljanju javne infrastrukture, na održavanju i zaštiti životne sredine i prirode.\nZarade nezaposlenih lica, koja budu uključena u javne radove, iznosiće 17.600 dinara za prvi i drugi stepen stručne spreme, 18.000 dinara za treći i četvrti stepen, za peti i šesti 20.000 dinara, a za sedmi stepen stručne spreme zarada iznosi 22.000 dinara, uz plaćene troškove prevoza – NSZ obezbeđuje 1500 dinara, a ostatak sredstava do cene mesečne karte izvođači radova.\nOd ukupno odobrenih sredstava 70 odsto se isplaćuje nakon prijave osobe na obavezno socijalno osiguranje, a 30 odsto nakon završetka posla, koji može da traje najviše šest meseci.\nPoslodavac ima mogućnost da ostvari naknadu troškova organizovane obuke od 50.000 dinara ako se pojavi obaveza edukacije osoba angažovanih na javnom radu i ako nakon realizovane obuke dostavi sertifi kat obučavanoj osobi.\nPoslodavac – izvođač javnog rada takođe je u obavezi da obezbedi isplatu svih obaveza u skladu sa zakonom, a koje ne snosi Nacionalna služba, i to troškove dolaska i odlaska sa rada u preostalom iznosu do visine cene prevozne karte u javnom prevozu, troškove minulog rada, naknadu zarade u periodu korišćenja godišnje godmora, eventualnu razliku između minimalne cene rada i visine neto zarade utvrđene ovim javnim konkursom.\n« Ambasadori zemalja EU održali sastanak u Smederevu\nDirekcija za izgradnju i urbanizam Smederevo »


Novi Beograd, Fontana, Otona Župančiča, 1.0, 46m2 - Optimist nekretnine\nŠifra nekretnine : 1379\nProdaja 75.900 € - Stan\n46.00 m21.0 Sobe1 CG Visoko prizemlje/IV Štampaj\nOptimist nekretnine Vam nude jednosoban stan na odličnoj lokaciiji kod Fontane. Stan je dvostrano orijentisan u očuvanom stanju, pogodan kako za stanovanje tako i za poslovni prostor. Zgrada u kojoj se stan nalazi je uredna i dobro održavana okružena zelenilom i parkovima, oko zgrade ima dovoljno parking mesta.\n- dnevni boravak,\nDžona Kenedija, 1.5, 40m2\n1.5 | 40m2 | 65.000 €\nOptimist nekretnine Vam nude stan na odličnoj lokaciji za potpuno sređivanje. Od kuhinje je napravljena spavaća soba a od dela terase urađena kuhinja, koja je ukupno 11m2. Lift ide do petog sprata. Uknjižen na 29m2. Ulaz u zgradu uredan, sa interfonom. Ispred zgrade je veliki parking. Prostorije: - hodnik, - dnevni boravak, - spavaća soba, - kuhinja, - terasa, - kupatilo, - ostava. Stan se nalazi u blizini svih potrebnih infrastruktura za udoban i miran život. Za više informacija, možete nas kontaktirati na brojeve telefona: 064/222-82-82 ili 011/63-063-44 Hvala što ste izdvojili vreme za naš oglas!\nInstitut Majka i Dete, 2.5, 65m2, 4/5\n2.0 | 65m2 | 110.000 €\nOptimist nekretnine Vam nude uknjižen stan na Novom Beogradu u Paviljonima. Nalazi se na četvrtom spratu u zgradi od pet spratova, zgrada je očuvana i poseduje lift. Veoma povoljna investicija. Stan ima dve lođe koje gledaju na Tošin bunar, u izvornom je stanju, adaptibilan u 2.5soban, što budućem kupcu pruža mogućnost da sredi stan po svojoj želji. Prostorije: - predsoblje, - hodnik, - kuhinja sa trpezarijom, - kupatilo, - spavaća soba, - dnevna soba, - dve lođe. Stan se nalazi u blizini svih potrebnih infrastruktura za udoban i miran život. Za sve informacije, možete nas kontaktirati na brojeve telefona: 064/222-82-82 ili 011/63-063-44 Hvala što ste izdvojili vreme za naš oglas!\n3.5 | 112m2 | 500.000 €\nOptimist nekretnine Vam nude luksuzan, veliki duplex\nOptimist nekretnine Vam nude uknjižen stan na Novom\nZa preporuku, retko u ponudi, Blok 62, Dušana Vukasovića, 4.0, 117m2\n4.0 | 117m2 | 180.000 €\nOptimist nekretnine Vam nude uknjižen četvorosoban s\nOptimist nekretnine Vam nude četvorosoban stan na odličnoj l\nVračar, Beogradska, poslovni prostor, 104m2\n104m2 | 250.000 €\nOptimist nekretnine Vam nude poslovni prostor na izuzetno\n2.0 | 55m2 | 135.000 €\nProdaja Stan BEOGRAD-Novi Beograd do 10138 €/m2\nSva prava zadržana @ 2022 Optimist nekretnine d.o.o


Gramatik prvi put u Beogradu | Rockomotiva\nPočetna Fresh Festivali i koncerti Gramatik prvi put u Beogradu\nGramatik prvi put u Beogradu\nDatum: 3. oktobar 2017.\nSvetski poznati slovenački muzičar i producent Gramatik, sa prebivalištem u Njujorku, prvi put će nastupiti uživo, u pratnji gitare i klavijature, u Beogradu, u četvrtak 23. novembra u Belexpocentru, u okviru evropske turneje „RE : COIL Tour LIVE“. Pored Gramatika, te večeri, publika će imati priliku da čuje i projekat Gramophonedzie Live Experience, koji okuplja neke od najboljih muzičara iz Srbije.\nOdrastavši uz zvuke izvođača američkog hip hopa (RZA, Dr. Dre, Guru i DJ Premier) i evropsku elektronsku muziku iz ranih 2000-ih godina, Gramatik je stvorio karakterističan stil, koji je mešavina pravaca kao što su dubstep, electro, trip hop, hip hop i glitch. To ga je izdvojilo na muzičkoj sceni i donelo mu popularnost širom sveta, a njegovi DJ setovi izrasli su u pravo koncertno iskustvo.\nGramatik je izdao devet studijskih albuma, tri EP-a, veliki broj singlova i remiksa, a 2013. godine je osnovao sopstvenu izdavačku kuću Lowtemp Recordings, koja sarađuje sa inspirativnim i ambicioznim umetnicima iz celog sveta. Godinu dana kasnije nominovan je za evropsku MTV nagradu, a početkom prošle godine izdao je svoj poslednji album – Epigram, ispraćen produženim Epigram Deluxe izdanjem sa remiksima i neobjavljenim instrumentalima. Sada završava novi materijal, koji će biti objavljen u narednih nekoliko nedelja.\nTokom svoje tri svetske turneje, kao podrška Epigram-u, TAOR-u i LYM kampanji, nastupao je širom Amerike i Evrope, kao i na festivalima Lollapalooza, Coachella, Austin City Limits, Ultra, Bonnaroo, BUKU, Electric Forest, Electric ZOO, Decadence, Rock En Seine, Sziget, Sonar, Dour i Glastonbury. Takođe, bio je i deo EXIT i Sea Dance festivala.\nKarte za beogradski nastup Gramatika, u produkciji Blender-a, nalaze se u prodaji na svim prodajnim mestima Eventim-a, kao i putem prodajne mreže Gigstix-a, po ceni od 1790 dinara za parter i 2290 dinara za VIP.\nLjubiša Jovanović (Ludwig Ludwig, ex Katabazija): Hoću da giljotinu dočekam potpuno spreman\nJelena Andonović „Opet“ u ofanzivi


Naime, Dragana je na svom Instagram profilu objavila video snimak iz Novog Pazara i pokazala u kakvom lukusuzu uživa.\nOna je otišla u jedno odmaralište sa ogromnim bazenom, pokazala svojim pratiocima kako i gde uživa, a mnogi su se zapitali da li je sa njom i Edis Fetić.\nInače, Marko Đedović se tokom ''Zadruge 3'' nije libio da kaže svoje iskreno mišljenje o Dragani i Edu, a ni ovoga puta ih nije štedeo:\n- Simuliraju (kako bi Edo rekao) hahahahahahahahaha. Pa šta reći možda i jesu oni jedno za drugo. Možda im je zafalilo para pa bi u ''Zadrugu 5'', pošto sam čuo da je Zilha svoje uzela. Ajde ozbiljan da budem, nakaradne ličnosti, nakaradna veza, nakaradna dešavanja i sve je skrnavo baš kao i oni. Žao mi je tog deteta koje Dragana razvlači po putu koje više ni ne zna ko je ciji tata ni ko je tu kome sta. Sramno iskreno, ali sta da radimo, taj momemat me nervira momenat deteta u svemu sto se njih tiče i nisu za bolje ni on ni ona - zaključio je Marko Đedović.


Naslov: Успон глобализације Uto 7 Dec - 0:34\nНови светски поредак, или глобализам, што је само еуфемизам за нови светски тоталитаризам, садржи у себи најгоре глобалистичке намере, исувише добро познате кроз фашизам и комунизам.\nГлобализам, изведен од латинске речи globus и од француске global, означава целокупност, укупност. Сервира нам се, по логици преварантске ''транспарентности'' гнусна лаж да глобализам представља отворено тржиште.\nNaslov: Novi svetski poredak pise Bob Djurdjevic Pet 10 Dec - 21:46\nKuda globalizam gazi, sledi ga djubre\nBivsi predsednik Juzne Afrike, F.W. De Klerk, je rekao u jednom intervjuu u Londonu pocetkom septembra da crnacki "rasizam preti da podrije politicku stabilnost u Juznoj Africi i da bi mogao dovesti do reakcije Afrikanera ako se ne stavi pod kontrolu", prema izvestaju u listu New York Times.\nIronicno je da je De Klerk, koji sada grdi potresen posledicama svoje odluke da se odrekne aparthejda 1990. godine, jednom delio Nobelovu nagradu sa bivsim juznoafrickim komunistom-pobunjenikom-cum-predsednikom Nelsonom Mendelom. Zar nije Mihael Gorbacov takodje dobio Nobelovu nagradu zato sto je izdao sopstvenu zemlju?\nJedan Savet za sve buduce kandidate za Nobelovu nagradu za mir: patriote ne treba da se kandiduju. Sto verovatno cini levicarskog izdajnika kao sto je Bil Klinton sigurnim dobitnikom.\nKomentari De Klerka su se pojavili nakon pisma koje je TiM urednik upravo primio od jednog citaoca koji ima bliske veze sa Juznom Afrikom. I nakon jos jednog izvestaja o Mendelinim crnim potomcima-komunistickim rasistima, koji imaju novo znacenje za juznoafricko "besklasno drustvo": Drzava u kojoj vladaju levicari crnci bez klasa - ministri vlade koji i bukvalno pojedu rucak drugih ljudi.\nDa bi ih "naucili" sta znaci biti gladan (!?), smatra nas izvor. Ili zato sto oni prosto ne znaju za bolje, sto se nama cini verovatnije?\nCak ni Leonid Breznjev ni Fidel Kastro nisu bili toliko grubi i besklasni". Cak su i oni imali vise klase/stila. Oni su barem svojim otpadnicima davali dobar obrok pre nego sto su ih ubijali.\nU medjuvremenu, evo nekih odlomaka iz pisma tog citaoca iz Juzne Afrike, koga cemo identifikovati samo kao `Bil` (ne, ne TAJ Bil, Mendelin levicarski ortak):\n"Nekoliko osoba koji su se iselili iz Juzne Afrike su mi postale klijenti. Jedan mi je nedavno rekao da je jedan od prvih zvanicnih Mendelinih akata bio da se legalizuje prostitucija. Sada ovde cvetaju bolesti koje se prenose seksualnim putem.\nJos jedan od Mendelinih `briljantnih` poteza. On je oslobodio okorele kriminalce uz izgovor da su zatvoreni zbog politickih razloga. Sada kriminal nije ovde industrija koja ima najbrzi porast; to je JEDINA industraija koja je u porastu. Naravno, o ovome nista ne citate u americkim novinama. Jer one su bile deo medjunarodnog pokreta da se "zavrsi s aparthejdom" i primeni "vladavina vecine".\nCitajte dalje da saznate kako "vladavina vecine" radi (u praksi) i koji su njeni rezultati.\nZapanjujuci clanak se pojavio u listu Daily Mail 30. oktobra 1999. Napisao ga je Ros Benson, koji izvestava iz prve ruke iz Johanesburga, on podize poklopac sa skoro kolapsa Juzne Afrike od kad se zavrsila vladavina belaca pre par godina. A kako se moze meriti ta katastrofa? Regresija Juzne Afrike ka prastarom varvarizmu, o kojoj Benson prica u detalje, sasvim je fino rezimirana na pocetku ovog clanka:\n"Svakih 28 sekundi bude silovana po jedna zena, kvalifikovani doktori masovno odlaze, dok su prosjaci i koze osnovali svoj dom u mermernim foajeima napustenih banaka. Juzna Afrika je danas postala drzava na ivici samounistenja".\nZakon i red prakticno ne postoje u Juznoj Africi. Ne postoji vise nikakav osecaj sigurnosti, kaze Benson o kriminalu u ovoj zemlji.\n"Farmere ubijaju na njihovim poljima. Parkovi i plaze su postale polja smrti. Kradja kola uz zaprepascujuce nasilje je svakodnevna pojava. Stopa ubistava je 27.000 godisnje".\nBenson onda ponavlja zastrasujucu statistiku za silovanja, o kojoj ce biti vise receno. Ove cifre, komentarise on, "uzgajaju onu vrstu straha koja vas tera da uplaseno odskocite zbog senki, da skacete na crvena svetla i iskacete iz kreveta usred noci da proverite, ponovo, da li ste zakljucali sve brave na vratima".\nDa biste iole adekvatno zastitili svoje domove, sada se cini da morate da platite bezbednosnu firmu 'oruzani odgovor'. Ali sta god da uradite, nikad nije dovoljno. Jedan crni biznismen je rekao Bensonu da je izgubio evidenciju koliko je njegovih prijatelja opljackano.\nSvi su na vatrenoj liniji. Nijedan drustveni skup se ne moze odrzati a da se na njemu ne pricaju horor price. Ali po ovom pitanju dobijamo neki nagovestaj cenzure koja se sprovodi do sada, da se od pogleda javnosti sakrije sto je vise moguce (sto je verovanto sve tezi zadatak u krizi koja se pogorsava iz dana u dan i koja zahvata ovu zemlju).\nBelac koji radi na poslovima bezbednosti je komentarisao ovaj procvat kriminala: "To se desava vasim prijateljima, vasem bratu, njegovoj zeni, vasoj sestri, vasoj majci", ali "o tome vise ne citate u novinama, niti cujete na televizijskim vestima".\nBenson dodaje: "On je nosio pistolj, ali se nije zavaravao. On je znao da se to moze desiti i njemu. U Mendelinoj 'Drzavi duge' san se odvija krvavo crveno".\nJasno, nova juznoafricka vlada ANC (Africkog nacionalnog kongresa) je veoma neuroticno svesna da je ovde doveden u pitanje legitimitet njene vladavine.\nNaslov: Re: Успон глобализације Sre 15 Dec - 0:45\nNije baš sve zavjera, ali hajde da se suočimo s tim: oni koji teže za moći su istovremeno i oni koji će je najvjerovatnije i zloupotrijebiti. Pravilna upotreba moći zahtijeva integritet i mudrost, vrline koje u ljudskoj prirodi ne dolaze same po sebi, one su stečene vrijednosti i zbog toga prilično rijetke. Zbog ove rijetkosti iz toga slijedi da od onih koji steknu moć, većina njih će oskudijevati u integritetu i mudrosti da je pravilno upotrebljava. I tako zavjere uzimaju maha, može se reći da one nisu ništa drugo do skrivene namjere (šeme) samo-služećih individua (OPS individua – prim.) koje su sklone uvećavanju i očuvanju moći.\nOva jednostavna postavka je istinita već hiljadama godina, a budući da su individue koje su gladne te moći uz to i okrutno inteligentne i istrajne, prošlo je sasvim dovoljno vremena za uspostavljanje zavjere ogromnih razmjera kreirane sa ciljem da eventualno ovim luđacima podari apsolutnu moć nad cijelim čovječanstvom. Iza ovog ludila ne stoje samo ljudi koji su psihopate, ono se proširuje i na one neljudske vrste koje su već bacile oko na dominaciju čovječanstva. Imajući u vidu ovo što je zadnje rečeno, postoji jedna drevna globalna „vlada u sjenci“ koja još uvijek upravlja svjetskim događajima iza kulisa, pokretana jednim scenarijem koji podrazumijeva da kroz „makijavelianske“ principe (cilj opravdava sredstva – prim.prev.) navede čovječanstvo što bliže prema predaji i ustupanju njihove kolektivne slobode u zamjenu za sigurnost ali pod globalnom i kosmičkom tiranijom.\nIzabrane vlade su lažne jer su koordinirane od strane globalne vlade u sjenci:\n• Globalna vlada u sjenci, još poznatija kao „Novi svjetski poredak“ ili „Iluminati“, sadrži ljudsku elitu kontrolisanu od strane hiperdimenzionalnih sila koji teže da ostvare totalnu dominaciji nad čovječanstvom. Ovoj ljudskoj eliti je dodijeljena zadaća da porobe ostatak čovječanstva, da ga stave pod kontrolu za svoje neljudske (vanzemaljske) pretpostavljene, te predaju tu kontrolu vanzemaljcima. Zbog toga što su te individue gladne moći u svakom smislu, oni nemaju nikakvih uzdržavanja kod porobljavanja onih koji su ispod njih.\n• Da bi učvrstili ovu moć, svjetski događaji su usmjereni prema stvaranju uslova koji će racionalizovati (opravdati) sve veće uklanjanje sloboda i nezavisnosti kod nacija i pojedinaca. Ratovi, građanski ratovi, i revolucije obezbjeđuju ovaj katalizator. U budućnosti, zemaljske kataklizme i otvorena vanzemaljska invazija će biti upotrijebljeni u svrhu ispunjenja tog cilja.\nNe postoji Američka vlada:\n• Naša izabrana vlada je sramna. Izbori su izmanipulirani da postave ključne „marionete“ na položaje, a ankete su lažirane tako da utiču na javno mijenje. Političari su ucjenjeni ili podmićeni da služe Novom svjetskom poretku. Ucjene dolaze preko raznih kompromitujućih aktivnosti (događaja) iz prošlosti, ili su takvi političari podmićeni raznim luksuzima i obećanjima o daljem napretku u vlasti, privilegijama i opstankom u vremenima koja dolaze.\n• Velika većina onih koji postanu političari su korumpirani. Napredak prema političkom vrhu zahtjeva psihopatsku nemilosrdnost, i samo oni koji su odabrani od strane „vlade u sjenci“ mogu stići do vrha. Postoji nebrojeno mnogo načina da se uklone neposlušni, od atentata, diskreditovanja pa do ucjena.\n• Trikovi koje koriste svjetski manipulatori uključuju hegelijansku dijalektiku i lažnu dihotomiju. Hegelijanska dijalektika je bolje poznata kao ‘problem – reakcija – solucija’, pomoću kojeg je neki problem kreiran da natjera ljude kako bi prihvatili već pripremljeno rješenje. Incidenti poput bombaškog napada u Oklahoma Sitiju, Kolumbijanski masakr i napad 9/11 su režirani od strane „vlade u sjenci“ kako bi opravdali svako daljnje uklanjanje i uskraćivanje sloboda kod ljudi, a pod izlikom da je to „radi njihove bezbjednosti“. U konačnici, sloboda zamijenjena sigurnošću vodi ka ropstvu.\n• Lažna dihotomija predstavlja iluziju izbora, opcije koje sve vode ka istom ishodu. Dihotomije kao npr. „liberali protiv konzervativaca“ i „sekularno protiv religijskog“ predstavljaju lažne dihotomije zbog toga što svaka strana vodi ka istom krajnjem cilju ignorancije i debalansa. Politički sistem se oslanja na iluziju o postojanju dvije strane izbora što drži ljude u uvjerenju da žive u nekakvoj demokratiji. Međutim, tu nema nikakve demokratije zato što je javno mnijenje pod uticajem (kontrolom) od strane medija i namještenih izbora (glasanja), a isto tako tu nema ni republikanskog uređenja jer je birački kolegij sastavljen od kupljenih članova koji su poslušni „vladi u sjenci“. Najbolji su oni robovi koji misle da su slobodni.\nMediji i javno obrazovanje ispiraju mozak građanima i čine ih pomirljivim prema korumpiranim vođama:\n• Mediji nemaju nikakvu obavezu da izvještavaju o istini, samo im je stalo do profita i poslušnosti prema vladi. Stoga se oni obraćaju najnižem zajedničkom nazivniku u masovnoj svijesti i tako potpomažu snižavanju masovne svijesti sve dalje, ili jednostavno prenose priče koje propagira program vlade u sjenci. Vijesti su napravljene tako da stvore emocionalni šok i da hipnotišu javnost prema tome da ovi predaju njihovu samoodređenost i oštroumnost.\nEkonomija je teško izmanipulirana:\n• Robna tržišta služe samo za prikupljanje kapitala za vladu u sjenci. Ono što se čine samo kao slučajna talasanja (kolebanja) na tržištu su umjesto planiranog progresa i napretka, dopuštajući tako „eliti“ da povuku svoje investicije prije nego što dođe do unaprijed određenog sloma ili pada na tržištu. Ovaj pumpajući mehanizam se takođe dešava na jednom većem privrednom nivou, omogućavajući „eliti“ da periodično pokupi bogatstvo od ignorantnih građana koji vjeruju u iluziju slobodne ekonomije.\n• Vlada u sjenci koristi „Federalne rezerve“ i IRS (Američka poreska uprava – prim.prev.) kao dodatne izvore kapitala. Federalne rezerve štampaju milione dolara u gotovini svake godine a da pri tom plaćaju samo proizvodne troškove. Ovaj naručeni novac se zatim ubacuje u ekonomiju gdje ljudi pretpostavljaju da on ima stvarnu vrijednost i shodno tome obavljaju pravi posao i stvaraju prave proizvode u zamjenu za taj bezvrijedni novac. U normalnim okolnostima ovo bi prouzrokovalo inflaciju, međutim ono što Federalne rezerve štampaju IRS poslije uzima kroz poreze. I tako ono što ulazi kao lažna gotovina se onda pretvara u stvarno bogatstvo, uzima se, građani su nasamareni, a paraziti čovječanstva brže rastu.\n• Nijedna individua koja ima orijentaciju služenja sebi samom ne želi da izgubi svoju moć. Kontrola je neophodna za one koji čuvaju i povećavaju svoje moći. Najmanipulativnije taktike su kreirane da ljude učine predvidljivima, stoga šta se može predvidjeti može se i kontrolisati. Da bi se ljudi učinili predvidljivima, mora im se uskraćivati znanje, fizička i vitalna energija, inicijativa, moć volje i individualnost. Svi signali koji ne mogu biti ugušeni su skrenuti ka služenju ovom globalnim programu, i kao što kaže poznata izreka: put do pakla je popločan dobrim namjerama.\n• Svaka osoba koja ima orijentaciju služenja sebi služi višim „samo-služećim“ silama, i svako uzima ono šta hoće od onih koje kontroliše. Ovo pretvara Zemlju u farmu i zatvor. Niže snage žele novac, sigurnost, zadovoljstvo dok više mračne snage hoće duhovnu moć, energiju i osvajanje.\nNaslov: Re: Успон глобализације Sre 22 Dec - 21:56\nглобализацијаСедми Пленум Синодалне богословске комисије Руске Православне Цркве, Московска духовна академија, 19–20. фебруар 2001. године\nNaslov: Re: Успон глобализације


Vučić sa Orbanom u Subotici: Bilateralni odnosi na najvišem nivou — Radio Velkaton : Radio Velkaton\n15. Aprila. 2019. Region\nVučić sa Orbanom u Subotici: Bilateralni odnosi na najvišem nivou\nVučić je zahvalio i za otvorenu i snažnu podršku Mađarske eurointegracijama Srbije.\nOn se ovom prilikom izvinuo za neodgovorne izjave koje su se čule na jučerašnjem skupu opozicije u Beogradu, o Mađarima, građanima Srbije, jer, kako je rekao, “to nije stav većinske Srbije, već stav dijela neodgovornih i neozbiljnih ljudi”.\n28.05.2020 Hrvatskoj od EU čak 10 milijardi eura pomoći, od čega 7...\n28.05.2020 Palmer: Bojkot izbora u Srbiji nije rešenje\n28.05.2020 Crna Gora: Sporazum sa Fronteksom stupa na snagu 1. jul...\n27.05.2020 Srbija zabranila slijetanje aviona crnogorske aviokompa...


Na BLSE 14.11.2018. godine realizovane 44 transakcije - Akta.ba\nNa BLSE 14.11.2018. godine realizovane 44 transakcije\nNa današnjem trgovanju ostvaren je promet od 111.871,36 KM, kroz 44 transakcija.\n14.11.2018. 14:37 Izvor: / Akta.ba\nVrijednost BIRS indeksa se povećala za 0,70% i iznosi 565,43 poena.\nOd akcija na službenom berzanskom tržištu lista B najveći promet je ostvaren sa akcijama Hidroelektrane na Trebišnjici a.d. Trebinje, trgovalo se u iznosu od 22.981,70 KM, po prosječnoj cijeni od 0,208 KM, čime je ostvaren rast u odnosu na prošlo trgovanje za 4,00%.\nUkupan promet sa obveznicama na današnjem trgovanju iznosio je 76.714,92 KM. Od obveznica najviše se trgovalo sa obveznicama Republika Srpska - stara devizna štednja 8 u vrijednosti od 71.437,92 KM. Prosječna cijena ovih obveznica ostvarila je rast od 0,07%.\nNajveći promet na tržištu fondova ostvaren je sa DUIF Kristal Invest a.d. - OMIF Future Fund, trgovalo se u iznosu od 1.566,86 KM, po prosječnoj cijeni od 9,98 KM po akciji.\nUdjeli/akcije 4 fonda su ostvarile rast prosječne cijene, od čega je najveći rast imao DUIF Kristal Invest a.d. - OAIF Opportunity Fund (3,21%), i danas se ovim fondom trgovalo po prosječnoj cijeni od 4,50 KM.


Boris iz 'Ljubav je na selu' otkrio da je opet solo i traži curu: 'Valerija se naljutila na mene, ne pričamo više' - Ljubav je na selu - Show\nBoris iz 'Ljubav je na selu' otkrio da je opet solo i traži curu: 'Valerija se naljutila na mene, ne pričamo više'\nIako se ne čuje s curama s farme, ostao je u sjajnim odnosima s ostalim farmerima\nBoris Kolesarić, jedan od farmera iz 10. sezone emisije 'Ljubav je na selu' opet je sam i u potrazi za djevojkom. Iako se činilo kako se između njega i Valerije javljaju ljubavne iskre, Boris je za RTL-HR potvrdio kako nije u vezi. "Valerija se nešto naljutila na mene i posvađali smo se. Tvrdila je da sam rekao nešto što ju je povrijedilo, a ja mislim da nisam to rekao. Žao mi je što više ne komuniciramo", otkrio je Boris, ali nije htio reći o čemu je stvar.\nPodsjetimo, na početku sezone među djevojkama, koje su došle na njegovu farmu u Tar, pored Poreča, gdje živi s djedom, bila je i zlatna djeojka Ana-Paula, koja je osvojila simpatije ovog farmera. Međutim, njezino ponašanje Borisu se nije svidjelo te nisu uspjeli pronaći zajednički jezik pa ju je naposljetku mama odvela doma.\n"Ne čujem se s Anom-Paulom, neke stvari se mogu oprostiti, ali njezino ponašanje se ne može promijeniti", kaže Boris te dodaje kako se zato čuje s ostalim farmerima. "Nedavno je kod mene bio Ljubo nekoliko dana, družili smo se lijepo. Čujem se i sa Željkom te Draganom i Jovanom, a Jovan je rekao da će uskoro doći kod mene na jahanje kad bude išao na ljetovanje", otkrio je Boris.\nIako nije pronašao ljubav, Boris bi se rado opet prijavio u emisiju. "Zašto ne?", zaključuje kratko naposljetku.


GOTOVO! Odlični plejmejker napustio klub! - Informer\nKošarkaši Nik Kalates i Nikos Papas od danas zvanično više nisu igrači Panatinaikosa, saopštio je grčki klub\n(FOTO) NAVIJAČI U TRANSU! Majstor se vraća na "mesto zločina!\nNEPROFESIONALIZAM EVROLIGE, HOĆEMO NAŠ NOVAC! Panatinaikos uzvratio udarac!\nPAO NAPUŠTA EVROLIGU! Grci podneli zahtev za istupanje!\n(VIDEO) HAOS U GRČKOJ! Gazdu Panatinaikosa napali NAVIJAČI u rođenoj kući!\nSVE JE DOGOVORENO! Kalates ima novi klub!\nKošarka sport Grčka Kk Panatinaikos Nik Kalates Nikos Papas


Zoran Tuta Živković oštar: Morali su da igraju najbolji! - Sportska centrala\nZoran Tuta Živković oštar: Morali su da igraju najbolji!\n23 jan 2019. 23:53\nSavez je morao da pronađe način da nagovori Momira Ilića, Petra Nenadića, Vujina, Šešuma, Toskića, Stojkovića, Abutovića, Beljanskog, Markovića da nastupe na Svetskom prvenstvu, ali kako da to urade, kada tamo više nema nijednog čoveka sa ozbiljnim rukometnim „pedigreom“?\nSvetsko prvenstvo u predolimpijskoj godini je uvek najvažnije takmičenje i tu se nikada ne radi podmlađivanje, što potvrđuju aktuelni primeri Karabatića, Kima Andersona, Šterbika, Nađija…\nSve ono što se poslednjih godina dešava srpskom rukometu deluje još bolnije, znajući koliko je neiskorišćene pameti i iskustva u ovom nekada tako trofejnom, a sada toliko posrnulom sportu kod nas.\nZoran Tuta Živković jedan je od egzaktnijih primera. Naš najtrofejniji selektor svih vremena, poslednji trener koji je reprezentaciji za koju navijamo, kako god se ona zvala (Jugoslaviji na Svetskom prvenstvu u Švajcarskoj 1986. godine) doneo zlatnu medalju, već godinama je samo posmatrač posrtanja srpskog rukometa, koje je, na neki način, kulminiralo 18. mestom na tekućem Svetskom prvenstvu u Nemačkoj i Danskoj, što je najlošiji plasman naše reprezentacije u istoriji.\nIpak, on smatra da su ključne greške načinjene mnogo pre odlaska podmlađenih „orlova“ na Mundijal:\n– Učinak ove grupe igrača na startu kvalifikacija za naredno Evropsko prvenstvo i samo jedan osvojen bod u duelima sa Belgijom i Švajcarskom, jasno je pokazao da ta ekipa nema kvalitet za nastup na Svetskom prvenstvu i da se nipošto nije smelo dopustiti da tamo otputuje u ovom sastavu. Savez je morao da pronađe način da ubedi sve naše najbolje igrače, bez obzira na to koliko imaju godina, da nastupe na ovom takmičenju. Tu mislim na Momira Ilića, Petra Nenadića, Vujina, Šešuma, Toskića, Stojkovića, Abutovića, Beljanskog, Markovića, možda i na još neke igrače. Svetsko prvenstvo u predolimpijskoj godini je najvažnije takmičenje u olimpijskom ciklusu, jer je isključivo ono kvalifikaciono za Olimpijske igre, a to je valjda najviši mogući sportski cilj? Pogledajte primere u drugim reprezentacijama. Nikola Karabatić ima 35 godina i dolazi da igra za Francusku izlazeći iz višemesečne pauze zbog povrede. Španci u sred takmičenja zovu 39-godišnjeg Šterbika. Šveđani su iz reprezentativne „penzije“ vratili 36-godišnjeg Kima Andersona, Mađari 38-godišnjeg Lasla Nađija! Nikada se u ovom momentu ne pravi smena generacija, jedino kod nas nije bilo sluha za važnost trenutka, poručuje u razgovoru za „Narodne novine“ osvajač zlatne olimpijske medalje u Minhenu 1972, na prvim Igrama na kojima se rukomet našao u programu.\nStručnjak koji je Metaloplastici doneo titulu prvaka Evrope, a niškom Železničaru čak četiri pehara nacionalnog Kupa, poslednji, na Cetinju, baš na današnji dan pre okruglo 20 godina, nije želeo da se bavi analizom samih igara u Berlinu i Kopenhagenu, gde je Srbija, od sedam odigranih utakmica, savladala samo Koreju i Bahrein, jer je problem locirao na drugom mestu:\n– Prst se na kraju nekako uvek uperi u selektora, ali da li je baš uvek trener kriv? Pogledajte ko je sve posledjih godina vodio reprezentaciju. Hasanefendić, Vuković, Matić, Perić, Cvetković, sada Peruničić. Od svih njih, samo je Vuk sam otišao sa kormila reprezentacije. Sa svima ostalima rastanak je bio brz i neprijatan. Ljudi koji danas sede u Upravnom odboru saveza, uz dužno poštovanje, nemaju ozbiljan rukometni „pedigre“. Jedini koji ima veliku karijeru iza sebe je Dragan Škrbić, ali je i on u poslednje vreme napravio otklon od svoje funkcije u Savezu. Svi ostali nisu imali nikakvih dodirnih tačaka sa velikim takmičenjima, uspesima, medaljama, sistemom rada u ovakvoj organizaciji i tu nešto pod hitno mora da se menja. Imamo toliko asova, oni moraju da preuzmu odgovorne funkcije, zaključuje u razgovoru za „Narodne novine“ Zoran Tuta Živković.\nIzvor: „Niške Narodne novine“


Sloboda "upalila motore", trojac u gradskom rivalu | MTELBA\nSloboda "upalila motore", trojac u gradskom rivalu\nNa "Tušnju" je u subotu izvršena prozivka fudbalera Slobode, a ubrzo zatim održan je i prvi trening.\n15.06.2019. | 16:06 > 16:10 0\nTim menadžer Admir Smajić u stručni štab je imenovao Gradimira Crnogorca i Edina Ribića, koji su taj posao radili i za vrijeme Zlatana Nalića, dok je novo ime Almir Hukić (38) koji je do sada trenirao nižerazredne klubove u Tuzlanskom kantonu.\n"Već u narednu srijedu odigraćemo prvu utakmicu i to u gostima protiv Omladinca iz Bogatića (Srbija). U subotu, 22. juna, zakazali smo drugu pripremnu utakmicu, ali još ne znamo ime protivnika. Dosta je novih igrača i pred nama je mnogo posla. Još ne znamo ko će od igrača s isteklim ugovorom ostati u Slobodi", rekao je Crnogorac, dodavši da će drugi trening biti već večeras u 18.30 sati.\nDošli su da se pozdrave i oproste od saigrača Antonio Vidović (prešao u Zrinjski), Said Husejinović, te Adis Hadžanović i golman Azir Muminović, koji su prešli u Tuzlu siti.\nInače, Slobodu je napustilo čak 11 igrača koji su nastupali u prošloj sezoni. Došlo ih je mnogo više, ali je riječ uglavnom o igračima koji nisu imali profesionalne ugovore, jer su nastupali za ekipe nižeg ranga od Premijer lige BiH.\n"S Amarom Osimom sam dogovorio pripremnu utakmicu Slobode i Željezničara, ali još nismo utvrdili mjesto i termin", rekao je Kozlić.\nFK Tuzla Siti


Zimski dečiji kamp Tara 2015\nZimovanje na Tari za decu\nSportski klub Alti organizuje zimski dečiji kamp Tara 2015 koji će se od 12 do 18 januara 2015 godine održati na planini Tari. Dečije odmarališet Mitrovac je domaćin\n12 – 18 januar 2015.\nSportski zimski dečiji kamp Tara 2015 čija je osnovna ideja zdravlje, znanje i zabava, namenjen je deci uzrasta od 8-14 godina, koji će sa timom članova Sportskog kluba “Alti” iz Beograda, učestvovati u nizu sportsko-rekreativnih, edukativnih i zabavnih sadržaja. Tokom sedam dana boravka na jednoj od naših najlepših planina, predviđene su aktivnosti na snegu i otvorenom, kao i večernje zabavne aktivnosti.\nDeca na snegu – Zimski dečiji kamp Tara 2015\n– obuka korišćenja planinarske i alpinističke opreme\n– tehnika kretanja na snežnim padinama sa korišćenjem opreme\n– izrada “pečurke” u snegu za savladavanje vertikalnog terena\n– spuštanje niz uže (abzajl)\n– penjanje u navezi\n– pravljenje bivaka (vučja jama)\n– pravljenje igloa od snega (eskimska kuća)\nPre svake dnevne radionice, dan se započinje jutarnjim istezanjem i zagrevanjem. Posle radionica, u popodnevnim časovima slede pešačke ture, odbojka na\nsnegu sa pilates loptom, frizbi…\n2. Edukacija kroz projekcije slajdova (večernje radionice)\n– projekcija fotografija uz priču sa himalajskih ekspedicija\n– projekcija fotografija i priča o Africi, Kilimandžaru i safariju\n– projekcija fotografija i priča o pustinji Atakama i najvišem vulkanu sveta\n– rendžeri nacionalnog parka Tara pričaju o zaštiti i rezervatu medveda\n– edukacija o zaštiti i očuvanju divljih životinja na Tari\n– biljne vrste na Tari i staništa Pančićeve omorike\n– ekologija i očuvanje prirodnog bogatstva\nMitrovac na Tari je naselje u Nacionalnom parku Tara i nalazi se na 28-om kilometru puta Bajina Bašta – Zaovine i na 1080 metara nadmorske visine, sa prilično velikim brojem dana „okupanih“ suncem u godini i odličnim uslovima za boravak i odmor svih generacija.\nU sastavu odmarališta posluje i etno restoran „Kačara“.\nNa Mitrovcu se nalazi i savremena pošta, nekoliko maloprodajnih i ugostiteljskih objekata, medju kojima se ističu „Lovački dom“ i „Kačara“. Na Mitrovcu se nalaze i tereni za mali fudbal i košarku, a takođe postoji i veliki travnati fudbalski teren.\nMitrovac je idealan za decu i početnike u skijanju, a ski-staze nalaze se u blizini Dečijeg odmarališta.\nCena sedmodnevnog sportsko-edukativnog kampa je 180 evra. U cenu je uključen prevoz autobusom Beograd – Tara – Beograd. Smeštaj u dečijem odmaralištu, doručak, ručak, večera i užina, boravišna taksa, osiguranje, preventivna 24h dežurna zdravstvena zaštita, animatori, edukatori, oprema (planinarska, alpinistička, materijal za prezentacije i radionice…)\nAranžman se može uplatiti u nekoliko rata (po dogovoru) do početka kampa.\nAlti je sportski klub iz Beograda, koji se bavi alpinizmom, planinarenjem i ostalim rekreativno-sportskim aktivnostima.\nKlub je osnovala Dragana Rajblović, koja se 2007. g. kao prva žena sa Balkana i iz Srbije, popela na najviši vrh sveta Mt. Everest (8850m) na Himalajima.\nAlti klub čini tim ljudi i saradnika sa dugogodišnjim iskustvom. Licencirani planinarski vodiči, alpinistički instruktori, kanjoning vodiči, speleolozi, instruktori orjentiringa, skijanja i turno skijanja, lednog penjanja, sportskog penjanja, kajaka…\nNaš rad je promocija planinarskih sportova, rekreacije i zdravog načina života.\nAktivnosti Sportskog kluba „Alti” mogu se pratiti na sajtu http://alticlub.org.rs/\n064 1600 522\n062 837 5540\nmail: altionline @gmail.com\n2014-12-25T16:42:33+01:006 новембра, 2014|Preporuka|


Regionalna saradnja u fokusu Jahorina biznis foruma - Bizlife.rs\n10:38 Jahorina, 27/04/2018\nUdruženje ekonomista Republike Srpske SWOT, u saradnji sa Savezom ekonomista Srbije i pod pokroviteljstvom predsednika Republike Srpske Milorada Dodika, treći put organizuje „Jahorina ekonomski forum“, pod nazivom „Regionalna saradnja kao važna poluga ekonomskog razvoja zemalja JIE“. Forum će se održati 3. i 4. maja na Jahorini, u hotelu Termag.\nTreći po redu Jahorina Ekonomski Forum okupiće oko 100 predavača i očekivanih 400 delegata, gostiju i predstavnika medija. Stručnjaci iz Bosne i Hercegovine, ali i međunarodnih institucija i drugih zemalja jugoistočne Evrope baviće se temama kao što su regionalni infrastrukturni projekti, radna snaga kao resurs koji nam svima nestaje, uklanjanje necarinskih barijera, turizam i avio saobraćaj kao šanse regiona, efikasna e-uprava, novi projekti iz oblasti energetike u regionu i brojnim drugim.\n“Drago mi je što iskustvom koje imamo u organizaciji Kopaonik biznis foruma, koji traje već 25 godina, možemo da pomognemo da Jahorina ekonomski forum bude kvalitetno pripremljen. Tu će aktivno učestvovati desetak uglednih članova predsedništva Saveza ekonomista Srbije. Sve inicijative koje pokrećemo imaju za cilj da omoguće kontakte našim privrednicima, kako sa predstavnicima biznisa iz regiona, tako i sa značajnim političkim ličnostima, kao i ekspertima iz medjunarodnih finansijskih organizacija. Slično je i sa SWOTom, sa kojim zajednički kroz događaje možemo da napravimo još jači prodor u region”, kaže Aleksandar Vlahović, predsednik Saveza ekonomista Srbije.\nViše informacija o „Jahorina ekonomskom forumu 2018.“, možete naći na zvaničnoj veb stranici foruma www.jahorinaforum.com i www.swot.ba.\n27/04/2018 u 19:35


Koliko ćete platiti namet na stanove i kuće\nSvrljig - Slobodne teme - Koliko ćete platiti namet na stanove i kuće\n– Odlukom se menja III zona, pre svega sremska strana. Pojedina mesta prelaze iz II u III zonu, a neka naselja iz III prelaze u IV zonu. Ovo će, čak, dovesti do smanjenja iznosa poreza delu građana. Ipak, zbog određenih, minimalnih korekcija prosečne cene kvadrata na bazi kog se porez obračunava, posebno u II i III zoni, rešenja će biti nešto veća, ali za svega nekoliko stotina dinara, objašnjavaju u Gradskom veću Novog Sada.\nEkonomija, Kuća, Kuće, Stan, Stanovi\nPrevPrethodnaNovi snežni talas zahvatio Svrljig\nSledećaPretpremijera mjuzikla “Vrtlog“Next


Gost dokazuje da se najbolje pojačao, kvota na njih odlična i večeras! - Sportske novosti\nNaslovna Najave i prognoze Gost dokazuje da se najbolje pojačao, kvota na njih odlična i večeras!\nGost dokazuje da se najbolje pojačao, kvota na njih odlična i večeras!\nVečeras se od 20:45 časova igra utakmica trećeg kola prvenstva Repbulike Irske i kojem se mogli da pročitate najavu na našem portalu, a sastaju se ekipe Boheminasa i Bray Wanderers.\nBohemians je sezonu započeo kako se i očekivalo sa dva poraza, pošto je tokom prelaznog roka veliki broj važnih igrača napustio ekipu, a igrači koji su dovedeni su mladi i neafirmisani. U prvom meču su poraženi od ekipe Derry City na domaćem terenu sa čak 4:1, dok su u drugom meču bodove prepustili ekipi Shamrock Rovers (2:1).\nBray Wanderersi su se tokom prelaznog roka pojačali sa nekoliko odličnih igrača iz drugih klubova, koji su bili nosioci igre u njima, a uz to niko od igrača koji su prošlu godinu završili na 6.mestu nije napustio klub. Prva dva kola novog prvenstva i dve pobede, najpre na gostovanju St.Patricksu 2:1, a zatim i na domaćem terenu još ubedljivije protiv Fin Harpsa 5:1\nMeđusobni dueli: Na poslednja tri međusobna duela na stadionu Bohemiansa, domaćin nema pobedu, jedno slavlje Braya i dve nerešene utakmice. Što se tiče svih mečeva između ovih timova, primetno je da oba tima bolje igraju na gostovanjima Bohemians je uspešniji na stadionu Braya dok su gosti bolje prolazili na stadionu Bohemiansa.\n30.09.16 PD Bray Bohemians 2 : 1\n08.07.16 PD Bohemians Bray 0 : 0\n09.04.16 PD Bray Bohemians 0 : 2\n17.08.15 PD Bray Bohemians 3 : 1\n22.05.15 PD Bohemians Bray 0 : 0\nMladi tim Bohemiansa će morati da se uigra kako bi opravdao očekivanja navijača kluba koji jedini nikada nije napuštao prvoligaško društvo, u goste im dolazi ekipa koja je pokazala da ume da igra napadački fudbal i da su se pojačanja odlično uklopila. Kvota na pobedu gostiju koji su u odličnoj formi ako pogledamo i završnicu prošlog prvensta je 1,90, da li će danas uspeti da iskoriste krizu domaćina i iskusniji sastav koji imaju?\nPrethodni tekstNBA izostanci i predlog za klađenje 10.3.\nSledeći tekstVažna informacija za utakmicu 20. kola ruske Premijer Lige!


THE VIRAL CURTAIN - prva istočnoevropska SFF antologija • Art-Anima\nTHE VIRAL CURTAIN – prva istočnoevropska SFF antologija\nPrvu antologiju naučne fantastike i fantazije (SFF) Istočne Evrope čine priče autora iz deset država, saopštili su organizatori ovog međunarodnog projekta koji je pokrenut u Rumuniji.\nZbornik SFF-a pod nazivom Virusna zavesa (The Viral Curtain), čine priče o pojavi i brzom širenju hemoragijske groznice u jednoj istočnoevropskoj državi zbog čega su ostale zemlje na tom području stavljene u strogi karantin, navodi za portal refesticon.com, koordinator projekta Darius Hupov, iz Temišvara.\nAntologija THE VIRAL CURTAIN prvo predstavljanje doživeće na konvenciji REFESTICON\nThe Viral Curtain\nPrevious MARSONIKON ove godine u onlajn formatu\nNext Tešić i Milosavljević o književnosti između istorije i fantastike


politička kriza u CG | Novosti.rs\npolitička kriza u CG\nDAJE OSTAVKU PRE SMENE ABAZOVIĆA? U finišu krize u CG, javljaju se spekulacije da Krivokapić odlazi\nPREDSEDNIK Vlade Crne Gore Zdravko Krivokapić zakazao je za danas u 11 sati sednicu Vlade, dan pre najavljene smene njegovog prvog saradnika - potpredsednika Dritana Abazovića u Skupštini Crne Gore, i za petak glasanje o skraćenju mandata Skupštini i nepoverenju njegovom kabinetu, koju je inicirala Abazovićeva koalicija "Crno na bijelo".\n02. 02. 2022. u 08:38


Cilj konkursa јe stimulacija prikazivanja domaćeg filma u periodu 01.07.2020 – 30.06.2021. godine.\nPravo učestvovanja na konkursu ima prikazivač (prikazivač je pravno lice ili preduzetnik registrovan za obavljanje delatnosti javnog prikazivanja) koji јe upisan u registar Agencije za privredne registre ili drugi registar koji se vodi za teritoriju Republike Srbiјe, sa registrovanom delatnošću prikazivanja kinematografskih dela sa bioskopom koji na svom redovnom godišnjem programu ima preko 30% od ukupnih sati projekcija, domaćih i evropskih kinematografskih dela.\nPravo učestvovanja na konkursu nema dobitnik sredstava po raniјim konkursima koji nije ispunio dospele obaveze iz ili u vezi sa konkursom i ugovorom zaključenim na osnovu konkursa, odnosno obaveze nastale kao posledica raskida ugovora zaključenog na osnovu konkursa prema ministarstvu nadležnom za poslove kulture i/ili prema Centru i/ili učesnicima u realizaciji podržanih projekata, dok te obaveze ne izmiri.\nUčesnici konkursa dužni su da uz konkursnu priјavu dostave sledeću dokumentaciјu: izvod sa internet stranice Agenciјe za privredne registre ili izvod iz drugog registra iz koga se vidi da јe registrovana delatnost prikazivača prikazivanje kinematografskih dela; Izvod sa internet stranice NBS na kojem se vidi da im poslovni računi nisu blokirani na dan podnošenja prijave na konkurs; uverenje poreske uprave da prikazivač nema dospele, a neplaćene obaveze po osnovu poreza i drugih јavnih davanja; kopiјe ugovora sa distributerom; dokaz o uplati prihoda na račun distributera; biografiјu prikazivača; ugovore o zajedničkom prikazivanju (u slučaju zajedničkog prikazivanja); pregled redovnog programa u toku godinu dana (popunjena Tabela – Prilog, u Excel-u);\nKonkurs je otvoren mesec dana od dana javnog objavljivanja u ”Večernjim novostima”, odnosno od 1. jula do 1. avgusta 2021. godine.\nPrijavni formular i konkursna dokumentacija dostavljaju se na srpskom jeziku u elektronskoj formi u PDF formatu (osim popunjene Tabele koja se dostavlja u Excel-u) na elektronsku adresu Centra: konkurs2021@fcs.rs sa obaveznom naznakom naziva konkursa za koji se projekat prijavljuje, u subject-u.\nKonkursna komisiјa u roku od 60 dana od zatvaranja konkursa donosi predlog po raspisanom јavnom konkursu i dostavlja ga Upravnom odboru Centra. Na osnovu predloga konkursne komisiјe, Upravni odbor Centra donosi odluku o dodeli sredstava za stimulaciju bioskopskog prikazivanja domaćeg filma (u roku od 15 dana od donošenja predloga komisiјe).


Nekada bilo - Impuls\nObjavljeno: Srijeda, 21 Oktobar 2020 12:30\nNa desetine tesktova, tv-priloga, snimljeni dokumentartni filmovi, svjedočili su o propasti banjalučke privrede. Fabrika i preduzeća na koje su Banjalučani „navikli“ nema, otišli u istoriju i još koliko-toliko žive u sjećanjima nekadašnjih radnika.\nU jednoj od najljepših banjalučkih aleja, bila je Fabrika duvana Banja Luka. Proizvodni pogoni i prostori još su na svom mjestu, ali proizvodnja ih je napustila. A i radnici.\nA dio zanimljive prošlosti fabrike, iz pedesetih godina prošlog vijeka, kako se „unapređenjem proizvodnje najviše se prošle godine bavio Radnički savjet Tvornice duvana“, okrivaju nam „Banjalučke novine“:"Oštra borba za što bolji plasman na tržištu u uslovima socijalističke konkurencije sa ostalim tvornicama duvana u zemlji, navela je radnički savjet tvornice na potrebu da se temeljito analiziraju i razmotre sve one neiskorištene mogućnosti koje bi bile od odlučnog uticaja za postizanje što boljeg kvaliteta proizvoda“. Tako je bilo „duvanjari“ tih godina, gdje su između ostalog „izvršene razne srednje i generalne opravke mašina za izradu cigareta i postignuto da je kvalitet izrade cigareta sada mnogo bolji“.\nNakon ovoga, januarski broj „Banjalučkih novina“ ,, između ostalog , informiše o tome kako su radni ljudi i građani dočekali Novu 1955. godinu.“Sa pjesmom i igrom do svanuća“, bilo je u hotelima „Bosna“ i „Palas“, u kolektivu preduzeća „Rudi Čajavec“, pa i u sali Srednje tehničke škole: “U večernjim časovima ulice su prosto vrvile od prolaznika praznično odjevenih koji su žurili na neke od brojnih mjesta, sredin, u kojoj će se u pjesmi i igri, veselju i smijehu provesti jedna prijatna noć....I sve gostione, kafane i bifei u gradu bili su puni i prepuni. U njima se našlo mjesta za nekoliko hiljada Banjalučana koji su dočekali Novu godinu van svojih kuća...“.\nA šta je bilo poslije. Prema onome što je zapisao novinar „Banjalučkih novina“, „tek u samo jutro ulice su ponovo oživjele, jedni su odlazili kućama, a drugi uz pjesmu i svirku krstarili ulicama da bi se ponovno negdje zaustavili i nastavili sa veseljem...“


autonet • Najprodavaniji sportski automobil na svijetu je… Ford Mustang\nVeć drugu godinu za redom Ford Mustang je proglašen najprodavanijim sportskim automobilom na svijetu. Točnije, HIS Markit je ustanovio da je u protekloj godini širom svijeta registrirano preko 150.000 novih Mustanga, od čega 45.000 izvan SAD-a.\nMustang je i u 2015. godine ponio ovu laskavu titulu, no svakako vrijedi reći da je u 2016. prodaja narasla za 6%, a glavna zasluga za ovo povećanje pripada tržištima Kine i Njemačke te nekolicini novih tržišta na kojima Mustang ranije nije bio dostupan.\nOd početka proizvodnje trenutne šeste generacije ovog automobila tijekom 2015. u Flat Rocku, u Michiganu, Ford je do sada proizveo oko 400.000 Mustanga, a njih oko 100.000 je izvezeno iz SAD-a u druge zemlje svijeta.\nS obzirom da će Mustang u ovoj godini postati dostupan na još nekoliko tržišta, uključujući i ono brazilsko, za očekivati je da će i u 2017. obraniti titulu najprodavanijeg sportskog automobila.


Tag / Pore / Vesti online\nKoža lica trpi kada lojne žlezde rade pojačano. Na njoj nastaju akne, pojavljuju se proširene pore u koje se zavlači prljavština, pa su neizbežni i mitiseri. Evo nekoliko saveta kako da se...


Tapaciranje nameštaja, tapetari, Vladimirci :: Daibau.rs\nTAPACIRANJE NAMEŠTAJA, TAPETARI, VLADIMIRCI\nTražim dobrog tapetara: Skupili smo i proverili tapetari, koji rade u mestu Vladimirci i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani tapetari za presvlacenje namestaja će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tUgodan tapetar Vladimirci više


Vlada preuzima optička vlakna ŽICG-a, kapaciteti optike se koriste svega desetak odsto | Analitika - Informativni Portal\nVlada preuzima optička vlakna ŽICG-a, kapaciteti optike se koriste svega desetak odsto\nStepen iskorišćenosti kapaciteta optičkih vlakana je vrlo nizak i u većini slučajeva samo mali broj vlakana koristi se za sopstvene potrebe. Ni na jednoj kablovskoj dionici stepen iskorišćenosti ne prelazi 10%, pokazuju zvanični podaci.\nObjavljeno: 03. 10. 2019 - 00:00\nCrnogorske državne kompanije Željeznička infrastruktura (ŽICG), CEDIS, EPCG, CGES, opštinska firma "Komunalne usluge" i Regionalni vodovod posjeduju na stotine kilometara optičkih kablova duž cijele države. U pitanju je veliko infrastrukturno bogatstvo elektronske komunikacije, o kome se ne priča i koje, pravilnom valorizacijom, može donijeti milionske prihode.\nDa bi manje upućenim čitaocima Analitike bilo jasnije, u pitanju je infrastruktura koja u realnim okvirima može da se uporedi sa autoputem ili profitabilnom željezničkom prugom.\nUvidjevši da je u pitanju veliki resurs, Vlada je konačno riješila da izvrši mapiranje elektronske komunikacione infrastrukture u Crnoj Gori. I da konačno pokrene ove državne kompanije kako bi iskoristile ove velike resurse koji se koriste tek desetinu kapaciteta.\nDug ŽICG za optička vlakna: Kao prvi korak ka valorizaciji resursa, Uprava za imovinu u ime Vlade Crne Gore preuzeće optička vlakna od Željezničke infrastrukture. Za uzvrat, Vlada godinama nazad preuzima dugove od ŽICG-a, a samo ove godine država bi trebalo da preuzme plaćanje 7,8 miliona eura dospjelih kreditnih rata državnom željezničkom preduzeću.\nVlada je još, prije dvije i po godine, Zaključkom naredila preuzimanje optičkih vlakana ŽICG-a od strane Uprave za imovinu.\nŽeljeznička infrastruktura je zajedno sa Telekomom Srbije postavila prije deset godina optiku, a projekat je bio težak 15 miliona eura.\n„Primarno, ovim će biti omogućeno povezivanje državnih Data centara, kao i stabilnija i bezbjednija komunikacija unutar TETRA sistema“, konstatuje se u dokumentu „Mapiranje elektronske komunikacione infrastrukture u Crnoj Gori“, koji je Vlada usvojila na prošloj sjednici.\nNakon realizacije Zaključka, Uprava za imovinu dobiti na upravljanje 32 optička vlakna duž željezničke pruge Vrbnica – Bar i četiri optička vlakna na pruzi Podgorica – Nikšić.\nDo trenutka pripreme ove informacije, prenos ovih optičkih vlakana na Upravu za imovinu nije završen.\nBezbjedan prenos podataka: Optička vlakna će služiti za bezbjedan prenos podataka od značaja za odbranu i bezbjednost, pa je potrebno obezbijediti kvalitetno preventivno i korektivno održavanje ovog resursa.\n„U ovu svrhu se preporučuje zakljuĉivanje Ugovora o uslugama održavanja sa za to specijalizovanim kompanijama, budući da bi održavanje optičkih vlakana od strane Uprave za imovinu zahtijevalo nabavku odgovarajućih instrumenata i pribora za povezivanje i mjerenje optičkih kablova, kao i obuku kadrova koji bi to održavanje obavljali“, konstatuje se u dokumentu.\nS druge strane, Vlada će preko svojih predstavnika u upravljačkim strukturama ovih preduzeća, preporučiti uspostavljanje proaktivnijeg komercijalnog pristupa i definisanje atraktivnijih i fleksibilnijih cjenovnih modela za davanje u zakup optičkih vlakana.\nGlavna preporuka državnim firmama koje posjeduju optičke kablove je da cijene zakupa optičkih vlakna moraju biti najatraktivnije i najniže na tržištu.\nU nastavku teksta biće dat pregled optičkih vlakana koje posjeduju firme u dominantno državnom vlasništvu.\nCEDIS: CEDIS posjeduje pasivnu optičku mrežu kablova na dijelu 35 kV i 0,4 kV dalekovoda. Ova mreža je instalirana na bazi Sporazuma o poslovno-tehničkoj saradnji između EPCG i m:tel-a, na način što je m:tel na svim dionicama od interesa instalirao kablove sa 48 optičkih vlakana, od čega je 50% instaliranih vlakana pripalo EPCG.\nU pitanju je pasivna infrastruktura, što znači da pomenuta optika ne nudi aktivne servise i na njenim krajevima se ne nalazi aktivna oprema, osim kada je u pitanju oprema koja služi za potrebe nadzora i upravljanja elektriĉnom distributivnom mrežom.\nCGES: Osnova telekomunikacione mreže CGES-a je optička mreža realizovana OPGW (Optical Fibre in Ground Wire) kablom u tehnološkom izvođenju kao optički kablovi u zemljovodnim užadima vodova visokog napona kao osnovnom prenosnom medijumu i NGSDH (Next Generation Synchronous Digital Hierarchy) sistemima prenosa baziranim na optičkoj transportnoj infrastrukturi. Ukupna dužina optičkog kabla iznosi čak 723 km.\nOptička mreža je, kako se navodi u vladinom dokumentu, usaglašena sa razvojem mreža prenosa u susjednim prenosnim sistemima. Kapacitet OPGW kabla u mreži je 48 optičkih vlakana.\nKorišćenjem optike CGES je povezan sa elektroprivredama Srbije, Bosne i Hercegovine i Albanije.\nKomunalne usluge d.o.o. – Podgorica: Ova opštinska firma posjeduje sopstvenu optičku mrežu ukupne dužine 44,4 km na podruĉju Glavnog grada.\nIz prethodnih podataka, jasno je da preduzeća u većinskom drţavnom vlasništvu raspolažu sa značajnim kapacitetima optičlih mreža nove generacije.\nOve mreže su izgrađene ili putem direktnih investicija od strane samih preduzeća (CGES, Komunalne usluge Podgorica) ili kroz partnerstvo sa operatorima elektronskih komunikacija (CEDIS, ŽICG).\n„Uočljivo je da je stepen iskorišćenosti ovih kapaciteta vrlo nizak i da se u većini slučajeva samo mali broj vlakana korsiti za sopstvene potrebe. Ni na jednoj kablovskoj dionici stepen iskorišćenosti ne prelazi 10%. Komercijalna valorizacija ovih resursa, tj. plasman na nacionalno veleprodajno trţište, je takođe na niskom nivou“, piše u dokumentu.\nTo je, uglavnom, posljedica nedostatka fokusa na djelatnost elektronskih komunikacija u odnosu na primarne djelatnosti u preduzećima, a što za rezultat ima nedovoljnu proaktivnost u prodaji slobodnih kapaciteta, neatraktivne modele i uslove prodaje, probleme u organizaciji održavanja optiĉkih vlakana itd.\nMreža ovih vlakana proširila na sve opštine u Crnoj Gori i prati osnovnu fizičku infrastrukturu pojedinih mrežnih operatora. Tako su u sluĉaju CGES, Regionalnog vodovoda i ŽICG, optički kablovi postavljeni na dionicama između opština, naselja, glavnih saobraćajnih i infrastrukturnih čvorišta, sa krajnjim tačkama dionica koje se uglavnom nalaze na periferiji gradova i naselja, bez pristupne infrastrukture koja bi na jednostavan i jeftin naĉin omogućila njihovo povezivanje sa gušće naseljenim podruĉjima.\nSa druge strane, kablovi i prateća elektronska komunikaciona infrastruktura u vlasništvu CEDIS-a i KU Podgorica prostiru se u gradskim, prigradskim i ruralnim naseljenim područjima i sa tog stanovišta veoma su interesantni za širu komercijalnu upotrebu od strane operatora elektronskih komunikacija, odnosno za realizaciju tzv. „last mile“, tj. posljednjeg i istovremeno najskupljeg segmenta pristupnih mreža.\nRazvoj tržišta telekomunikacija: Vlada predlaže da višak kapaciteta kojim raspolažu (ili će raspolagati) Uprava za imovinu i preduzeća u većinskom drţavnom vlasništvu, treba da budu stavljeni u funkciju daljeg razvoja tršita elektronskih komunikacija.\n„Ukoliko pojedina preduzeća ne posjeduju dovoljno iskustva, znanja i kapaciteta za aktivnu komercijalnu eksploataciju ovih resursa, predlaže se da ista razmotre partnerstvo u poslovima prodaje, po modelu podjele prihoda, sa nekom trećom stranom“, dodaje se u dokumentu.\nU Hrvatskoj je većina preduzeća u državnom vlasništvu koja raspolaže optiĉkim kablovima zaključila ugovore o tehničko-poslovnoj saradnji sa preduzećem „Odašiljači i veze“ (pandan RDC-u u Crnoj Gori).\nOvim ugovorima, „Odašiljači i veze“ su preuzeli održavanje optike i upravljanje istom u periodu od 30 godina, a cjelokupnu dobit su dužni uložiti u izgradnju nove širokopojasne infrastrukture na područjima na kojima ne postoji komercijalni interes, i to je zapravo najveći razlog pokretanja ovog projekta.\nTagovi: OPTIČKA VLAKNA CGES CEDIS KOMUNALNE USLUGE Regionalni vodovod MAPIRANJE Vlada


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo / backUrl=/vijesti/drustvo/214147/skolski-pribor-za-361-dijete.html / topicId=214147 / view=comment / type=story\nDAKIĆ U BRISELU Crna Gora posvećena stabilnosti Avganistana Načelnik Generalštaba, brigadni general Dragutin Dakić učestvovao je na sjednici NATO Vojnog komiteta, najvišeg vojnog tijela Alijanse, koja se održala 15. i 16. januara u Briselu... 16. 01. 2019. 14:30 >> 15:49 Komentari 2\nMARKOVIĆ O ATLAS BANCI Nema zaštićenih, zakoni važe za sve Premijer Duško Marković saopštio je da slučaj Atlas banke nije u nadležnosti Vlade dodajući da na tu temu treba da se oglase Tužilaštvo i drugi državni organi. Istakao je međutim da nema zaštićenih, zakoni... 16. 01. 2019. 14:20 >> 19:42 Komentari 15\nPEROVIĆ NAJAVIO Veće penzije u februaru Penzioneri u Crnoj Gori primiće veće penzije u februaru, najavio je za Radio Crne Gore direktor Fonda PIO Dušan Perović. Perović nije precizirao iznos uvećanja... 16. 01. 2019. 12:53 >> 19:43 Komentari 14\nNAUČNI SKUP U PG Još osjećamo posljedice Podgoričke skupštine i Božićnog ustanka Podgorička skupština i Božićni ustanak velika su crnogorska tragika i nezapamćena ljudska drama, čije posljedice osjećamo i danas, poručeno je na naučnom skupu “Korjeni i posljedice crnogorskih podjela... 15. 01. 2019. 20:49 >> 20:20 Komentari 16


"Ne smem da odustanem sad, zbog svih nas" | Mondo Portal\n"Ne smem da odustanem sad, zbog svih nas" 2 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nOstali sportovi 25.06.2018. / 14:44 14:54\n25.06.2018. / 14:44 14:54\nU novoj epizodi serijala, Nemanja otkriva kako je na krilima tima uspeo da istrči 465 kilometara za mesec dana i zašto i uvek "sve za ekipu".\nKako se istrči 465 km za svoj tim ili žrtvuje trka kako bi članu tima pomogao da obori svoj lični rekord? Ako je ekipa na prvom mestu, a pojedinačni rezultati su vredni kao pobede celog tima, koji je odgovor na pitanje "Zašto trčim?".\nNemanja Maksić sa svojih 25 godina ima više od 10 godina atletičarskog staža. Iako mu znanje u trčanju 800 i 1.500 metara srednje pruge inicijalno nije mnogo pomoglo pri prelasku na rekreativno trčanje maratona i polumaratona, vremenom se i to promenilo pa danas na treninzima ume da preuzme i trenersku palicu.\nKaže da su mu runnersi i trčanje promenili život, zbog čega ekipu uvek stavlja na prvo mesto.\nZašto trčim (epizoda 4)\nŠta je za tebe trčanje?\n"Trčanje je uživanje. Meni je trčanje uvek bilo i neki beg od realnosti. Mesto gde ti možda rešavaš sve probleme sam sa sobom. Izbacuješ stres i prosto mesto gde sam najsrećniji".\nČesto u timu preuzmeš ulogu pejsera. Šta to tačno znači?\n"To znači da se dogovorimo pre trke šta će ko da trči i neki od nas iz tima koji su brži, podelimo se pa trčimo sa nekom ekipom malo sporije, da im se malo pomogne ili nekome ko hoće da trči svoj lični rekord. Tvoje je samo da trčiš, a pejser je tu neki pomagač. Trči pored tebe, dodaje ti vodu, gelove, bodri te, govori ti koliko brzo trčite, koliko imate do kraja... To je poenta ekipe. Da te neko gura kad ti je teško, da se podržavamo, ne samo u trčanju".\nTi pomogneš dakle samo što trčiš sa nekim?\n"Mnogo je lakše kad imaš nekog i na treninzima i na trkama. Pogotovo kada se ljudi nisu bavili trčanjem i nemaju svest o nekim stvarima, ti im prosto kroz to zajedničko trčanje objasniš šta se dešava, da je to ok, da malo istrpe. Guraš ih nekako do kraja. I znači im što baš ti trčiš sa njima jer znaju koliko si brz. Dešavalo mi se da kažu 'idi ti', kao 'pusti ti mene' i ja tad neću namerno da ih ostavim zato što, da bi mene ispoštovali, oni nastave da trče i završe trening do kraja i onda budu srećni jer su dostigli neki rezultat kom se nisu nadali. To je ono što te ispuni, bez obzira na to što ti nisi odradio možda svoj neki trening ili trku, drugom si pomogao. Super je kad ti sam trčiš i kad imaš neke rezultate i brz si, ali kad to možeš da podeliš sa ekipom, to je mnogo vrednije. Imaš desetak polumaratona i 4 maratona iza sebe".\nKoju trku posebno pamtiš?\n"Najteži mi je bio 'Wings for life' jer tu nemaš cilj, nego cilj tebe juri. To je trka kroz koju se skupljaju donacije za ljude u kolicima. Dobar je razlog i ta trka je na globalnom nivou, svi trčimo u isto vreme na celoj planeti, trčimo jedni protiv drugih. Ja sam otprilike znao da mogu da dođem do nekog 40. kilometra, a istrčao sam 51, ali to je na kraju dana bilo zbog ekipe. Jer bio je krug od 1.800 metara u Hajd parku, uzbrdo, nizbrdo i stalno tako, i svaki put kad prođem pored našeg cheering point-a ide boost, energija ekipe i onda se ti dalje prazniš, pa onda opet dođeš ponovo i tako u krug. Onda su se rastrčali po celom krugu, po celoj stazi i navijali, to je bilo neverovatno. Padala je kiša, ali svi su bili tu i navijali, pratili na telefonu, svaki put kad prođem čujem: 'Sad si 3.000 do kraja, sad još 2.500...', na kraju sam ostao u 160 ljudi od 155.000 koliko je trčalo tu trku. 160 još posle mene je ostalo do kraja te trke. Ne bih to uspeo bez ekipe, jer oni su mi dali energiju da idem još - skroz do kraja. Znao sam da ne smem da odustanem sad, zbog svih nas".\nA ne spominješ kad si u januaru istrčao skoro 500 km?\n"Ja sam istrčao oko 465 km, da. I nisam bio najbolji u tome bilo je ljudi koji su trčali više od mene iz ekipe. Trči se ceo januar, od 1. dana, bez obzira što je Nova godina, ujutru se ide na trčanje, pa do kraja. Svaki dan se meri ko će najviše da pretrči za ekipu. Pa koliko si trčao dnevno za 465 km? Dvadesetak kilometara. Ali podeliš 10 ujutru, 10 uveče ili 20 odjednom ili kako god, jedino sam 27. dana kad se lomilo za pobedu istrčao 60 kilometara i tad je drugoplasiranom timu bilo sasvim jasno da nećemo odustati dok ne pobedimo. Ali to je zima kad se radi baza, to je poenta, 'January battle' u stvari je napravljen iz tog razloga da motiviše ljude da naprave što više kilometara tokom zime koje će na kraju da iskoriste na proleće kroz brze treninge, na te kilometre da trče brže rezultate. To je razlog, a ne ko će da pobedi, jer pobeda nikad nije bitna nego da budemo bolji od samih sebe".\nKoliko ti je bitna oprema?\n"Jako bitna. S obzirom na to da se bavim stvarima kao što je oporavak, pošto učim za fizioterapeuta i bavim se masažom, dolaze mi često trkači koji imaju problem sa stopalom, sa Ahilovom tetivom, sa listom i jako puno puta to bude zbog neke neudobne obuće koju nose. Kroz to sam shvatio koliko je kvalitet obuće bitan za, na prvom mestu, zdravlje. Treba da budemo zdravi u svemu ovome, pa tek onda da jurimo neke rezultate. Za trening, pošto se trči svaki dan jako puno kilometara, patika bi trebalo da je ne samo udobna, već i da je meka u smislu da ne pravi veliki stres na tetive, zglobove i mišiće, da možeš opet sutra da izađeš na trčanje. Za trku uglavnom koristim neke patike koje imaju tanji đon, koje su lakše, kako mi to kažemo brže, od ovih za trening".\nA imaš li nešto bez čega ne ideš na trke?\n"Svoj kačketić 442, to jest to je naš timski kačket, koji volim da nosim jer je to nešto što smo napravili mi i ljudi iz Zagreba i to je neka naša priča koju negujemo. Da na neki način promovišem taj život bez granica koji mi imamo, mi mladi ljudi koji se družimo i pišemo neku novu istoriju. Na skoro svim trkama koje sam trčao, nosio sam taj kačket. Ima čak jedan video sa Beogradskog maratona gde ja protrčavam, skidam kačket, poljubim ga i vratim ga na glavu. I od celog klipa taj detalj je nekako svima baš drag zato što se vidi da ne postoje nikakve razlike između nas".\n25.06.2018. / 21:17\nSladak je ovaj batica :)\n25.06.2018. / 22:19\n@Ljubica pocni da trcis Ljubice


VIŠE NEMA NEDOUMICA: Karantin je obavezan dok ne istekne ta mera, nema izuzetaka\nEpidemiolog Predrag Kon rekao je danas da je lice koje je dobilo meru karantina prilikom ulaska u Srbiji u obavezi da ga sprovede dok ne istekne odgovarajući na pitanje šta je sa građanima koje su došli iz zemalja za koje je sada ukinut obavezan PCR test pre ukidanja.\n- Svi koji su se prijavili su u nadzoru i izvršili su svoju obavezu. Karantin je obavezan sve dok ne istekne ta mera - naglasio je on.\nKon je rekao da ne zna da li će biti dodatnih rešenja po tom >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << pitanju, ali kada da kase se izrekne mera onaj ko je kontroliše sigurno je ne može jednostavno preseći.\nIstovremeno je kazao da smatra da to pitanje sigurno ne predstavlja veliki problem.