Microsoft otvorio novi razvojni centar u Srbiji - IT magazin\nMicrosoft otvorio novi razvojni centar u Srbiji\nOdeljenje Microsofta u Srbiji otvorilo je danas novi razvojni centar, a predstavnici kompanije su potpisali ugovor sa Ministarstvom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja o daljoj saradnji i unapređivanju obrazovanja u Srbiji.\nGeneralni direktor Microsofta za Srbiju i Crnu Goru Željko Vujinović kazao je da ugovor sa Ministarstvom predstavlja nastavak angažmana kompanije na poboljšanju obrazovanja u Srbiji i cilja "da učenici unaprede znanja i veštine i doprinesu daljem razvoju društva".\nMicrosoft je završio i projekat za srednjoškolce "Sat kodiranja" (Hour of code) u kome je učestvovalo 69 miliona dece iz celog sveta, a u Srbiji su priliku da nauče programiranje i pisanje programerskih kodova imali učenici 15 škola.\nMinistar omladine i sporta Vanja Udovičić kazao je da Microsoft zapošljava 130 najboljih stručnjaka u Srbiji i da se nada da će nastaviti razvojnu politiku kompanije. On je podsetio da je prosečna starost zaposlenih u toj komapaniji 29 godina.\n"Više od 90 posto zaposlenih u Microsoftu je obrazovanje steklo u Srbiji. Nadam se da će kompanija nastaviti da ceni srpsko obrazovanje", kazao je Udovičić.\nDirektor razvojnog centra Microsofta Dragan Tomić kazao je da su Matematička gimnazija i Istraživački centar Petnica ono najbolje u Srbiji i dodao da će oni koji se odluče za programiranje i nove tehnologije imati "normalan, ali i zabavan život".


Spojene obale Save. Kako izgleda novi most kod Sremske Rače - Ozon Media\nGrađevinari na novom mostu kod Sremske Rače započeli su novu godinu završetkom najtežeg posla – premošćavanjem reke Save.Takozvana Sremska deonica – most i nova trasa od Kuzmina, čija je izgradnja počela krajem 2019, prva je veza auto-putem između Srbije i BiH, odnosno Republike Srpske.\nKUZMİN-SREMSKA RAÇA YOLU – 8 – YouTube\n„Priprema za svaku fazu traje oko 15 dana, pri tome samo nagurivanje mosta traje jedan radni dan tokom koga može da se prevuče samo 30 metara čelične konstrukcije. Samo prevlačenje vrši se pomoću moćnih hidrauličnih presa vučenjem kablova koji su zakačeni za donji deo konstrukcije.\nNa tom poslu svakog dana radilo je oko 120 radnika“, objašnjava Vesna Koprivica iz kompanije „Tašjapi“, odgovornog izvođača radova.Radilo se i za Novu godinu i za Božić.\nPosle premošćavanja, nastavljeno je sa rasklapanjem kranova. Biće uklonjen i potporni nasip.\nom magistralnom deonicom prođe nekoliko puta više vozila nego što ima stanovnika u Sremskoj Rači, a oni svakodnevno od kuće do njive do posla i škole moraju preko granice. Gužve i kolone su višedecenijski problem i putnika i stanovnika.Uporedo sa mostom, kroz atare tri sela gradi se i 16,5 kilometara auto-puta. Među 450 radnika turskog izvođača, trećina je iz Srbije.\n„Izvode se radovi na izradi nasipa, rok po ugovoru je 48 meseci. Sa mostom smo ispred dinamike, sigurni smo da ćemo ispoštovati rok što se tiče mosta i auto-puta, a verujem da ćemo završiti i pre roka“, ističe Vesna Koprivica, prenosi RTS.\nYoutube Printscreen KUZMİN-SREMSKA RAÇA YOLU\nmostsremska mitrovicasremska racatasjapi


Kemal Ademović: Nastaviti i institucionalno ojačati kontrolu rada ZZO KS – Narod i Pravda\nKemal Ademović: Nastaviti i institucionalno ojačati kontrolu rada ZZO…\n“Svakako podržavam preispitavanje rada svkog pojedinca ili ustanove pa i glavnog internog revizora ZZO KS Muamera Kosovca. No, simptomatičan je trenutak u kojem se pojavljuje ova inicijativa. ZZO KS, sa budžetom većim od 400 miliona KM, najveća je vanbudžetska institucija u FBiH. Ta i takva institucija nema Nadzorni odbor koji je ključni organ u kontroli i nadzoru trošenja novca i cjelokupnog rada ZZO KS”, navodi se u saopćenju Kemala Ademovića.\n“Statutom ZZO KS propisano je da je upravo Nadzorni odbor organ koji vrši kontrolu poslovanja. U trenutku kada ne postoji Nadzorni organ ZZO, ključno je da sa kvalitetnim radom nastavi interni revizor, posebno jer imamo situaciju da je u segmentu informatizacije sistema zdravstva već potrošena desetina miliona KM a da ni do danas nismo dobili funkcionalan sistem”, navodi se u reakciji Ademovića.


SVOJEVRSNI SOCIJALNI SERVIS - Glas Podrinja\nSVOJEVRSNI SOCIJALNI SERVIS\nKako nisu na budžetu grada Šapca, PIO niti Saveza penzionera , sve snage usmerene ka realizaciji projekata. Iako malih iznosa pomažu im, po odobrenju nadležnih institucija, u ekonomskom osnaživanju i kreativnom druženju\nNa osnovu prošlogodišnjih iskustava Gradska organizacija invalida rada Šapca krenula je sa realizacijom projekata koji su pokazali dobre rezultate u prethodnom periodu. Tako će i ove godine članovi imati priliku da ostvare svoja prava, ali i da se kreativno druže, pa čak i sportski nadmeću. Ipak, prvenstvena briga je za socijalno ugrožene članove ako se ima u vidu činjenica da se njihova primanja kreću do petnaest hiljada dinara mesečno.\n- Sva naša usmerenja su na projekte jer mi smo organizacija koja se sama finansira. Svesni smo da je teška situacija. Šezdeset odsto naših invalidskih penzionera je sa visinom penzije do petnaest hiljada dinara. Oni koji su na nadoknadi od pedeset odsto u odnosu na visinu penzije od strane PIO fonda, a koji će ostvariti kad ispune godine starosti ili steknu stopostotni invaliditet, imaju od 5.920 do 8.000 dinara. Situacija nam nalaže da se najviše bavimo socijalnom brigom tako da smo orjentisani na realizaciju projekata. Svoje aktivnosti smo sistematizovali i proširili, a sve u interesu naših članova kako bi smo na neki način bili servis i pomogli im oko ostvarivanja njihovih prava – kaže Miroslava Savković, predsednica Gradske organizacije invalida rada.\nOkosnicu ovih aktivnosti u poslednjih pet godina čine projekti vezani za Javne radove Nacionalne službe za zapošljavanje grada Šapca. Zahvaljujući tome Tkačka radionica uspešno funkcioniše.\n- U Tkačkoj radionici imamo uvek angažovane osobe sa invaliditetom koje se obuče za veštinu tkanja, izradu čipke, štrikanje, vez. Te osobe nakon završetka obuke odlaze ponovo na evidenciju Nacionalne službe za zapošljavanje. Od trideset osam osoba koje su do sada prošle kroz javne radove šest se opredelilo da uzme sredstva za samozapošljavanje. Uključene su i u novu mrežu Kreativne industrije Šabac, odnosno „Kišu“, kako bi na lakši način plasirale svoje ručne radove. Povezani smo i sa socijalnim preduzećem „Novitas“ i određenim drugim privrednim subjektima koji traže mišljenje od nas jer znaju da je poprilično osoba prošlo kroz te javne radove. Do sada se oko deset osoba „uhlebilo“ u stalni radni odnos tako da nama je to svojevrsna satisfakcija za dalji nastavak.\nKod Ministarstva za rad i socijalnu politiku podneti su projekti koji će tokom svih dvanaest meseci uključiti članove u razne aktivnosti, tribine, okrugle stolove, radionice koje su osmišljene za informatičko osposobljavanje članova.\n- Nasmera nam je da u te aktivnosti uključimo i školsku decu, a predviđen je i program za decu sa posebnim potrebama i njihove majke. To će biti realizovano preko Centra za socijalni rad. Radionice će doprineti i njihovom kvalitetnijem radu i druženju sa decom kod kuće.\nTrenutno se čeka ocena pet projekata koji su podneti Odeljenju društvenih delatnosti Gradske uprave grada Šapca a koji će obuhvatiti sredstva za socijalna davanja najugroženijim članovima predviđena gradskim budžetom. Iako mala, kao i prethodnih godina, biće ravnomerno raspoređena za nabavku ogreva. Tekeriški peškir sa geografskom oznakom porekla, delo Tkačke radionice, grupa „Vasilisa“, sportska saradnja sa Mesnim zajednicama „Vuk Karadžić“, „Žika Popović“, „Donji šor“ , i još mnogo toga očekuju članove GOIR u ovoj godini.\n- Po prvi put predali smo projekte vezane za participiranje udruženja za život u mesnim zajednicama. U pitanju su tri projekta koje smo na ocenu predali 11. januara. Prvi, ako se odobri, biće realizovan u MZ „Majur“ gde će se obučiti na radionicama mlade osobe za pripremanje prvenstveno džemova i sokova od džanarike, zove. Predviđeno je da za dan gradske slave u Kulturnom centru prikažemo slavu na tradicionalni način, kako je UNESKO zaštićeno. Onda bismo sakupljene recepte izdali kroz jednu publikaciju. Sve što se spremi od sezonskog voća išlo bi u humanitarne svrhe za Oktobar mesec solidarnosti i 3. decembar – Međunarodni dan osoba sa invaliditetom. U MZ „Kamenjak“ realizovali bi projekat „Prelim prelo“, a u MZ „Donji šor“ psihosocijalnu podršku kroz tribine i okrugle stolove za dve grupe mladih nezaposlenih i teže zaposlivih preko četrdeset, pedeset godina.\nSvi projekti zahtevaju veće angažovanje od stručne službe mesnih zajednica, ali je u njih uključen i veliki broj osoba koje pomoć nude na dobrovoljnoj bazi. Deo svog vremena, truda, ljubavi i želje svakodnevno tkaju u pokušaju da nađu zajedničko rešenje za ublažavanje problema članova koji zatraže pomoć.\n- Po prestanku svog radnog odnosa i odlaska u penziju posle provedenog radnog veka u bankama, nastavila sam da radim, odnosno da se družim sa svojim nekadašnjim strankama. Promenili smo samo način usluga ali smo nastavili da se družimo što je vrlo lepo i na moju i na njihovu radost. Volonterski rad je rad za koji se svako opredeli svojom voljom. Ljudi se dobro osećaju kada nečemu pripadaju i kada ta pripadnost za posledicu ima neke korisne aktivnosti. Kada su žene u pitanju to su kreativne radionice koje su prisutne u našoj organizaciji. Posebno značajno je angažovanje zaposlenih i volontera na pomoći našim članovima koji žive sami i koji nisu u mogućnosti da se kreću, da sami izlaze, obavljaju svoje nabavke – ističe Nevena Mitrović, penzionerka i volonter.\nKako ističu u ovoj organizaciji samo da je zdravlja pa će biti i projekata.


Mere zaštite u novopazarskom Dispanzeru za žene - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovna Featured Istaknuto Mere zaštite u novopazarskom Dispanzeru za žene\nMere zaštite od koronavirusa u Dispanzeru za žene Doma zdravlja u Novom Pazaru su na visokom nivou upravo zato što su trudnice kategorija stanovništva koje se maksimalno moraju štiti da se ne zaraze. Zbog trudnoće prinuđene su da češće idu na preglede, da se nađu u gužvi ispred ordinacije sa ostalim trudnicama a sve je to rizik od zaraze korona virusom. Uzimajući sve to u obzir, u Dispanzeru za žene vodi se strogo računa o merama zaštite kao i organizovanju pregleda.\n“Mere zaštite u našem dispanzeru su zaista na visokom nivou i strogo ih poštujemo, kako mi zaposleni tako i pacijentkinje koje dolaze a nama su trudnice prioritet i ukoliko i bez zakazanog pregleda, iz bilo kog razloga dođu na pregled biće primljene čak i u slučaju da njen izabrani ginekolog tog dana ne radi”, kazala je načelnica dr Mirsada Ličina.\nOna je zamolila sve trudnice da ukoliko osete bilo kakvu tegobu a da nije vezana za trudnoću u vidu mučnine, učestale dijareje, temperature, povraćanja, urinarnih tegoba, bilo kakav problem sa alergijom, astmom ,vrtoglavicom i nesvesticom da se odmah i neizostavno jave svom ginekologu jer svi ti simptomi mogu da budu sumnja da je u pitanju koronavirus. Prilikom takvog pregleda odmah se radi brzi antigentski test koji će pokazati da li je trudnica pozitivna na ovaj virus i ukoliko jeste preduzimaju se dalje mere zaštite i lečenja pacijentkinje.\nMr. dr Mirsada Ličina je poseban akcenat stavila na trudnice koje su bile u kontaktu sa zaraženom osobom od korona virusa da se obavezno jave svom ginekologu bez obzira da li one osećaju simptome ili ne.\nOna im je takođe uputila apel da se ne izlažu velikim gužvama jer se nikada ne zna da li među njima ima neko pozitivan, da ukoliko i izlaze obavezno nose maske i primenjuju sve mere zaštite kako ne bi sebe dovele u situaciju da se zaraze koronavirusom.\nPrethodni tekstPodrška za #KAKOSI! “Pokrenut besplatni broj za pomoć u saradnji sa klinikom ‘Dr Laza Lazarević’ i kompanijom Telekom Srbija”\nSledeći tekstSoj koji bukvalno satire u Indiji stigao u Evropu


Turnerov (Tarnerov) sindrom – simptomi, lečenje, naslednost – Simptomi bolesti\nTARNEROV SINDROM je veoma redak genetski poremećaj koji se javlja samo kod žena. On može izazvati razne zdravstvene probleme, od niskog rasta preko neplodnosti do srčanih oboljenja. Ponekad su simptomi Tarnerovog sindroma toliko blagi da se dijagnoza ne postavi do tinejdžerskog doba ili čak i kasnije.\nOvo oboljenje izaziva simptome čitavog života, ali postoji dosta tretmana kojima se stanje može donekle ublažiti.\nŠta je Tarnerov sindrom?\nTarnerov ili Turnerov sindrom je hromozomsko oboljenje koje utiče na razvoj samo kod osoba ženskog pola dok se kod muškaraca ne javlja. Žene sa ovim sindromom su obično niže od proseka i ne mogu da začnu (neplodne su) zbog poremećaja u funkciji jajnika.\nOstala stanja koja se mogu (ali i ne moraju) javiti kod žena koje imaju Tarnerov sindrom su: višak kože na vratu i veoma širok vrat, oticanje i nadutost (limfedem) šaka i stopala, anomalije koštanog sistema, srčane mane i problemi sa bubrezima.\nOvo stanje se javlja u jednom od 2.500 slučajeva (misli se isključivo na devojčice), a često zbog ovog sindroma dolazi do spontanog pobačaja ili prevremenog porođaja.\nTarnerov sindrom je hromozomski problem vezan za X hromozom.\nJoš uvek nije utvrđeno koji su tačno geni na X hromozomu odgovorni za većinu simptoma i znaka Tarnerovog sindroma. Za sada je identifikovan gen po imenu SHOX, koji je važan za razvoj kostiju i rast. Ako jedan deo ovog gena fali, dolazi do niskog rasta i abnormalnosti u koštanom sistemu.\nKoji su simptomi Tarnerovog sindroma?\nSimptomi se obično primećuju nakon treće godine.Devojčice sa Tarnerovim sindromom su obično znatno niže od proseka. Tokom prve tri godine života, ova deca su normalne visine, a zatim počinju da rastu sporije. U pubertetu to postaje dosta primetno.\nDisfunkcija jajnika je još jedan čest znak Tarnerovog sindroma. U pubertetu jajnici počinju da luče polne hormone (estrogen i progesteron). Međutim, do toga obično ne dolazi kod devojčica sa Tarnerovim sindromom. Bez hormonalne terapije one obično ne dobijaju ni menstruaciju niti im rastu grudi.\nMada mnoge žene sa Tarnerovim sindromom imaju jajnike koji uopšte ne funkcionišu i zbog toga su neplodne, vagina i materica su im sasvim normalne.\nDevojčice sa Tarnerovim sindromom često u ranom detinjstvu imaju česte infekcije srednjeg uha, što u nekim slučajevima dovodi do gubitka sluha.\nDevojčice sa Tarnerovim sindromom imaju normalnu inteligenciju, dobre verbalne sposobnosti i mogu da čitaju bez problema. Međutim, kod neke dece je uočen problem sa matematičkim sposobnostima, pamćenjem i pokretima prstiju.\nOstali mogući simptomi Tarnerovog sindroma su:\nVeoma širok vrat i niska i/ili nedefinisana linija kose.\nŠiroke grudi i veoma razmaknute bradavice.\nRuke koje se ispod lakta blago šire i krive.\nŠum na srcu, što je obično povezano sa suženjem aorte (velikog krvnog suda kroz koji izlazi krv iz srca).\nVelik rizik od povišenog krvnog pritiska (zato se stanje mora redovno kontrolisati).\nBlaži problemi sa očima, koji se lako rešavaju nošenjem naočara.\nSkolioza (deformacija kičme) se javlja kod deset posto adolescentkinja sa Tarnerovim sindromom.\nTiroidna žlezda postaje neaktivna kod deset posto žena sa Tarnerovim sindromom. Zato se često moraju raditi testovi krvi kako bi se ovakav poremećaj dijagnostikovao na vreme i kako bi se odmah počelo sa terapijom.\nStarije žene i gojazne žene sa Tarnerovim sindromom imaju neznatno povišen rizik od dijabetesa u odnosu na žene koje nemaju ovaj sindrom.\nOsteoporoza se može javiti zbogmanjka estrogena, ali se to lako sprečava hormonskom terapijom.\nKako se postavlja dijagnoza Tarnerovog sindroma?\nNa Turnerov sindrom se obično posumnja kada su primetne fizičke karakteristike koje smo već pomenuli. Ponekad se dijagnoza postavlja odmah po rođenju zbog srčanih problema, neuobičajeno širokog vrata ili oticanja šaka i stopala.\nDve glavne kliničke karakteristike Tarnerovog sindroma su nizak rast i nerazvijeni jajnici.\nMnogim devojčicama se ova dijagnoza postavi u ranom detinjstvu zbog usporenog rasta i drugih karakteristika. Ponekad se dijagnoza postavlja i u pubertetu, zato što se ne javljaju sekundarne polne karakteristike i menstruacija.\nPonekad se na Tarnerov sindrom posumnja još kada se u trudnoći radi ultrazvučni pregled. Dijagnoza se potvrđuje prenatalnim testiranjem (amniocenteza), kada se uzimaju ćelije nerođene bebe da bi se uradila hromozomska analiza. Ako se dijagnoza potvrdi, potrebno je da o bebi nakon rođenja brine specijalista.\nDijagnoza se potvrđuje testom krvi (kariotip). Ovaj test se koristi za analizu hromozoma, no o tome više u delu o nasleđivanju Tarnerovog sindroma.\nKako se leči Tarnerov sindrom?\nTokom detinjstva i adolescencije, devojčice moraju na pregled kod endokrinologa-pedijatra, specijaliste za hormonalne probleme i probleme sa metabolizmom kod dece.\nInjekcije hormona rasta dosta mogu da pomognu u nekim slučajevima. Ako se sa tim injekcijama počne na vreme, devojčice mogu porasti za nekoliko centimetara više nego što bi to inače bio slučaj.\nU vreme kada bi počeo pubertet (oko dvanaeste godine) se daje i estrogen kako bi započeo rast grudi. Nešto kasnije se daju estrogen i progesteron kako bi se izazvala menstruacija i materica održala zdravom. Estrogen je veoma bitan i za sprečavanje osteoporoze.\nBebe rođene sa šumom na srcu ili suženom aortom ponekad mogu da se izleče operacijom. U takvim slučajevima, kardiolog procenjuje situaciju i preporučuje prikladan tretman.\nDevojčice koje imaju Tarnerov sindrom imaju veći rizik od rekurentnih infekcija srednjeg uha u detinjstvu. Takve infekcije mogu dovesti do gubitka sluha, tako da je veoma važno da idu kod pedijatra čim se ovakav problem pojavi. Ako je to potrebno, dečiji otorinolaringolog će preporučiti adekvatnu terapiju.\nPovišen pritisak je česta pojava kod žena kod kojih postoji Tarnerov sindrom. U nekim slučajevima se on javlja kao posledica suženja aorte ili anomalije bubrega. Međutim, često je nemoguće utvrditi šta je pravi uzrok povišenog pritiska. Zato je najbolje da se sa redovnim kontrolama počne još u mlađim godinama i da se počne sa terapijom čim se jave prvi znaci hipertenzije. Žene koje imaju Tarnerov sidrom imaju i nešto veći rizik od hipotireoze i dijabetesa u odnosu na zdrave žene svojih godina. I to stanje treba redovno pratiti i lečiti po potrebi.\nRedovni odlasci kod lekara su veoma bitni. Preventiva i rani tretman su jako važni.\nGotovo sve žene sa Tarnerovim sindromom su neplodne, ali je trudnoća moguća uz pomoć veštačke oplodnje.\nAdekvatna prevencija i lečenje komplikacija omogućuju ženama koje imaju Tarnerov sindrom da žive sasvim normalan život.\nTarnerov sindrom obično nije nasledan. On se javlja kada jedan od dva X hromozoma nedostaje ili nije kompletan. Tačan uzrok Tarnerovog sindroma nije poznat i za sada se smatra da se javlja kao posledica slučajne greške prilikom formiranja jajnih ćelija ili spermatozoida.\nLjudi imaju po 46 hromozoma, i oni sadrže čitav DNK i sve gene. Dva od tih hromozoma, odnosno polni hromozomi, određuju pol osobe. Žene imaju po dva X hromozoma (piše se kao XX). Muškarci imaju po jedan X i jedan Y hromozom (piše se samo XY). Dva polna hromozoma omogućuju razvijanje polnih organa i polnih karakteristika.\nKod devojčica koje imaju Tarnerov sindrom, nema dva kompletna X hromozoma. Najčešće dolazi do toga da se u ćelijama javlja samo jedan X hromozom. Neke devojčice sa Tarnerovim sindromom imaju dva X hromozoma, ali jedan od njih nije ceo. Ponekad se dešava da se u nekim ćelijama nalaze dva X hromozoma, ali se u nekima ipak nalazi samo jedan. To stanje se zove mozaicizam.\nPORFIRIJA vampirska bolest (simptomi i lečenje)


Polovni Berti ostale komponente oglasi za prodaju - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Šumarska oprema > Priključci > Ostale komponente > Berti\nPolovna Berti ostale komponente na prodaju\nPregledaj oglase polovnih Berti ostale komponente oglasa na prodaju. Možete sortirati Berti ostale komponente oglase po ceni, godini proizvodnje ili državi. Koristite levu navigaciju da biste suzili pretragu ili pročitajte više ot Berti ostale komponente u odeljku Brendovi.\nOvde je kompletna lista lista polovnih Berti ostale komponente za prodaju. Ako zelite da vidite neki oglas, kliknite na polje za potvrdu pored tog oglasa, dodajte ga u omiljene oglase ili ga uporedite sa nekim drugim oglasom. Ako zelite detaljniju pretragu, idite na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


Jedna trećina Srba koristi aplikacije za upoznavanje! | Adria Daily\nNalazite se na:Početna»Društvo»Jedna trećina Srba koristi aplikacije za upoznavanje!\nJedna trećina Srba koristi aplikacije za upoznavanje!\nOd Marko Cvetković izbačeno\t 14. februara 2018. Društvo\nPrethodni članakRnR Records vam predstavlja – sHpiritus mOvens\nSledeći članak Mesec srpske umetnosti u Abu Dabiju\nMarijaBg na 24. februara 2018. 19:49\nI ja sam na sajtovima za upoznavanje 🙂 Upoznala sam dosta muškaraca, pogotovu preko sajta za upoznavanje Lepotica i Zver. Sve preporuke 🙂


"Odluka UO BHRT-a nelegalna i nelegitimna" - Klix.ba\n13.9.2008. u 15:30\nGeneralni direktor BHRT-a Mehmed Agović izjavio je danas u Sarajevu da sinoćnju odluku Upravnog odbora BHRT-a o njegovoj smjeni smatra nelegalnom i nelegitimnom, jer je članici UO Nadi Milošević istekao mandat 6. septembra.\n"Odluka jednog dijela UO BHRT-a o smjeni menadžmenta ove kuće nije iznenađujuća jer smo je očekivali. U nizu povreda zakonitosti i nepoštivanja procedura kod donošenja odluka najteža je učešće u glasanju članice UO Nade Milošević kojoj je mandat istekao prije sedam dana. Njen glas je bio presudan da se preglasa bošnjački član UO i donese odluka koja je već bila kovertirana ranije. Odluka je dakle nelegitimna i nelegalna i kao takva nas ne obavezuje", rekao je Agović na pres-konferenciji.\n"Očekujemo da se o ovom novom nezakonitom napadu na državne institucije izjasne predstavnici međunarodnih institucija i Parlamentarna skupština BiH koja je i izabrala ovaj UO", dodao je.\nAgović je istaknuo da se radi o "kulminaciji bjesomučnih pritisaka svih vrsta na poslovodne strukture i uredništva BHRT-a koji traju već godinu i po dana".\n"To je počelo kada je Vlada RS-a bojkotovala rad BHRT, novinarima je zabranjeno da izvještavaju o aktivnostima te vlade", kazao je Agović dodavši da se radi o "političkom projektu iz RS-a".\nČlan Upravnog odbora BHRT-a Ahmed Žilić, koji je u martu ove godine stupio na funkciju nakon što ga je Parlamentarna skupština BiH izabrala kao legitimnog i legalnog predstavnika iz reda bošnjačkog naroda, kazao je da je "pravna država doživjela svoj krah i kraj u radu UO".\n"Nakon višesatne diskusije prije nego što smo pristupili donošenju odluke i glasanju o smjeni direktora Mehmeda Agovića, predložene od predsjedavajućeg UO Nikole Deretića, Deretić je već izvadio napisanu odluku s obrazloženjem za smjenu Mehmeda Agovića. Radilo se o unaprijed donijetoj odluci i čitav tok sjednice je bila farsa, a sve je urađeno u koordinaciji s druga dva člana UO, Marijom Puticom iz reda hrvatskog naroda i Nadom Milošević pripadnicom iz reda ostalih, kojoj je 6. septembra istekao dvogodišnjim mandat", kazao je Žilić.\nPrilikom glasanja pozvao sam se na vitalni nacionalni interes kao legitimno i legalno izabrani predstavnik bošnjačkog naroda. Preglasan sam. Ovo će dobiti i svoj parlamentarni i sudski epilog, istakao je Žilić.\nDirektorica BH Radija 1 Senada Ćumurović je kazala da je "UO direktno i u svojim javnim istupima i u angažmanu pojedinih članova UO radio protiv interesa BHRT-a, a podržavajući interese onih političkih i društvenih struktura kojima nije cilj stvaranje i jačanje institucija na nivou države BiH".\n13.09.2008. u 15:31\nVozač autom udario biciklistu i pobjegao\n13.09.2008. u 14:37


Norveška i Srbija odmeriće snage u polufnalu baraža Lige nacija, a martovski baraž biće važan za nastavak borbe ove dve selekcije za mesto na Evropskom prvenstvu. Osalo je još dva meseca do utakmice, a norveški savez je na svom tviter profilu objavio da karata u prodaji više nema.\nStadion Uleval na kome će se igrati može da primi 27.200 navijača.\nI Norveška i Srbija su poslednji put na Evropskom prvenstvu igrale 2000. i baraž Lige nacija im je poslednja šansa za mesto na šampionatu Starog kontinenta.\nON JE NAJVEĆA PRETNJA "ORLOVIMA" U BARAŽU ZA EP! Golmane TERORIŠE gde god stigne, valjda neće postati i NAŠA NOĆNA MORA\n"VEČITI", BRODARAC, TRIO IZ INOSTRANSTVA... Sakić odredio 24 omladinca za testove sa Rusima\nU sklopu priprema za mečeve prvog kruga kvalifikacija za plasman na Evropsko prvenstvo, omladinska fudbalska reprezentacija Srbije imaće dve provere protiv vršnjaka iz Rusije, 11. i 13. oktobra u Sportskom centru FSS u Staroj Pazovi i to od 14 časova.\nZVEZDIN RIVAL - HOFENHAJM Nedavno razbio PRVAKA Evrope, a vodi ga NAJOMRAŽENIJI bogataš koji je i Trampu "stao na žulj"!\nIako je Hofenhajm, rival Crvene zvezde u grupnoj fazi Lige Evrope, osnovan pre 121 godinu, u poslednje vreme je jedan od najomraženijih klubova u Nemačkoj.\n"Blic" i ove subote na povećanom broju strana uz najraznovrsniji sadržaj


Niš: Zbog prekomerne potrošnje okolnih sela Klinika za plućne bolesti bez vode! | Novosti.RS\nNiš: Zbog prekomerne potrošnje okolnih sela Klinika za plućne bolesti bez vode!\nsreda, 12. 08. 2015. u 07:05\nZbog visokih temperatura i pojačane potrošnje, pacijenti u ovoj ustanovi na nekoliko sati bili su prinuđeni da vodu uzimaju iz cisterne koja je bila parkirana ispred bolničkog centra\nNIŠ - Klinika za plućne bolesti u Knez Selu u ponedeljak je bila više sati bez vode zbog bezobzirnosti meštana okolnih sela. Sanatorijum Specijalne bolnice nalazi se u okolini Niša, a snabdeva se vodom iz seoskog vodovoda, na koji su priključena i ostala sela.\nZbog visokih temperatura i pojačane potrošnje, pacijenti u ovoj ustanovi na nekoliko sati bili su prinuđeni da vodu uzimaju iz cisterne koja je bila parkirana ispred bolničkog centra. Nadležni navode da ovo nije prvi put da se ovakve stvari dešavaju u ovoj ustanovi. Apeluju na meštane da smanje svoju potrošnju kako bi uslovi za boravak u bolnici bili normalizovani. U ovim situacijama niški KC i nadležno preduzeće odmah reaguju pa niko od korisnika ali ni zaposlenih u bolnici nije ugrožen zbog nestašice vode.\nKo je direktor niškog vodovoda odlično je što ste i cisternu dobili !


100+ Citata o Sija Kao - Činija Citata\nCitati o Sija Kao\nNeki ljudi su kao oblak…Kad se sklone,sunce pocne da sija…\nKad sunce sija i na groblju je veselo. -Anton Čehov\nRazum je dragi kamen koji se najlepše sija u okviru skromnosti. -Maksim Gorki


Tvorac Bioshock serijala donosi novi sci-fi FPS sa RPG elementima - PLAY!\nTvorac Bioshock serijala donosi novi sci-fi FPS sa RPG elementima\nDok još uvek čekamo na dolazak nove Bioshock igre, koja je zvaničnim informacijama već duži period vremena u izradi, kreator serijala već uveliko radi na svom novom projektu u drugom studiju.\nKen Levin, čovek zaslužan za kreiranje odličnih Bioshock igara, pre nekoliko godine je otvorio studio Ghost Story Games i započeo rad na svom novom projektu. O projektu se jako malo znalo, a detalji dolaze putem listinga za posao, koji govori da je igra u kasnijim fazama produkcije.\nNaime, radi se o imerzivnoj RPG pucačini iz prvog lica, sa elementima naučne fantastike, što zvuči dosta na gore spomenuti serijal. Dobro je znati da rad na ovom projektu napreduje, i pozitivno je što se radi o kasnijim fazama produkcije, pošto bi to moglo značiti da ćemo uskoro dobiti zvanične vesti o igri.\nOno što je sam Levin ranije otkrio je da će igra biti “veća” od Bishock igara, kao i dosta izazovnija.\nRelated Items:Bishock, development, FPS, Ghost Story, Ken Levine, RPG, Sci-fi\nTHQ Nordic trenutno u razvoju ima 42 naslova, od toga je 28 još uvek nenajavljeno\nOsvežite pamćenje sa doteranim Diablo II: Resurrected sinematikom\nSvi Activision studiji, sa preko 2000 zaposlenih, rade na Call of Duty franšizi\nNovi promo video za Far Cry 6 je pred nama, i zanimljiv je po...\nTwitch potpisao dogovor sa muzičkom industrijom, ali nema dozvole za strimovanje muzike sa autorskim pravima\nMuzika zaštićena autorskim pravima jedan je od najvećih problema koji muče strimere na Twitch...\n40-minutni Nintendo Direct će se održati sutra, 23. septembra\nPrava poslastica za fanove kompanije Nintendo stiže već sutra, 23. septembra. Japanska kompanija objavila...\nEA Play i Game Pass Ultimate korisnici od danas mogu da igraju FIFU 22\nIgrači koji imaju EA Play i Game Pass Ultimate će moći da pristupe kompletnoj...\nSledeći Steam Next festival igara počinje u oktobru\nJunski festival video igara na Steamu razlikovao se od ranijih sa nazivom Steam Next...\nFar Cry 6 sat košta 1200 dolara\nSpecijalni predmeti iz igara koji postanu dostupni u stvarnom životu dolaze sa nimalo naivnom...


MORAO JE I NOVAK DA DOBIJE PO DUPETU! Tipsarević otkrio kako je hrabrio Đokovića posle poraza! - Informer\nJanko Tipsarević veliki je prijatelj Novaka Đokovića, pa je posle final Ju Es opena i nakon što je Nole osvojio 14. grend slem u karijeri, otkrio kako ga je savetovao tokom oporavka od povrede i teških poraza\n- Često sam u kontaktu sa Novakom, porodični smo prijatelji i od početka njegove patnje sa povredom i operacijom, razgovarali smo jer znam kroz šta prolazi. Još negde u martu ili aprilu je rekao, kada je on bio 17. na svetu, da će sledeće godine u to vrijeme biti "broj 1" - kazao je Tisparević.\nNekadašnji top deset igrača sveta kaže da je u kontaktu sa Noletom.\nPosle svakog njegovog poraza smo se čuli. Shvatio je da tako mora, dan pauze, sutra opet na trening. Sada je najvažnije da je zdrav, da ga ne boli lakat. Onda nije pitanje da li će se on vratiti, nego kadaJanko Tipsarević, srpski teniser\n- Savetovao sam ga i govorio mu da ništa ne može preko noći. Normalno je, da na početku puta ka svom povratku, ponekad dobije "po dupetu". Moralo je tako da bi došao tu gde je sada. Prihvatio je savet i posle svakog njegovog poraza smo se čuli. Shvatio je da tako mora, dan pauze, sutra opet na trening. Sada je najvažnije da je zdrav, da ga ne boli lakat. Onda nije pitanje da li će se on vratiti, nego kada - rekao je za Mondo, ba Tipsarević, koji je trebalo da nastupi prvi put ove sezone na čelendžeru u Banja Luci, ali nije još potpuno spreman i morao je da otkaže učešće.\nJanko nažalost ove sezone nije igrao zbog problema sa ahilovom tetivom, povredom koju vuče dugi niz godina.\nPoslednji meč odigrao je na Ju Es openu prošle godine kada je morao da preda meč Dijegu Švarcmanu. Posle toga je morao "pod nož" u decembru, ali potom i u martu ove godine.\n- Želeo sam da ovo bude prvi turnir na kojem ću se takmičiti posle više od godinu dana neigranja. U pretekle dve nedelje, da bih pokušao da igram, primio sam čak osam injekcija kortikosteroida u nogu, da bih mogao da igram na turniru.\nNovak Đoković Janko Tipsarević Ju Es Open tenis


(VIDEO) LIVERPUL I PORTO U OSMINI FINALA LIGE ŠAMPIONA! Goleada i VAR sačuvali Inter! Da li je veći Atalantin ili Onanin kiks? - Informer\n19:50 >> 23:12 Fudbal 0\nOdigrano je prvih osam utakmica petog kola Lige šampiona, a ekipama koje su prošle nedelje overile plasman u osminu finala su se sada pridružili Liverpul i Porto\nAtletiku iz Madrida je plasman u nokaut fazu isklizao iz ruku u 86. minutu kada je Tomas Miler doneo bod Bajernu iz penala, pošto je utakmica završena 1:1. Pre toga je u ranijem temrinu Salcburg sa 3:1 slavoi protiv Lokomotive u Moskvi. Uoči poslednjeg kola grupne faze Lige šampiona u grupi A se zna da će Bajern sa prvog mesta u osminu finala, dok će Atletiko i Salcburg u Austriji rešavati pitanje drugog tima koji prolazi dalje.\nPrava goleada viđena je u Menhengladbahu gde je Inter slavio sa 3:2. Vodili su "neroazuri" sa 1:0 i 3:1, ali ih je na kraju VAR sačuvao, pošto je Alasaneu Plei poništen gol za izjednačenje i het-trik sedam minuta pre kraja. U ranijem terminu je Šahtjor savladao Real sa 2:0 i u poslednjem kolu će biti totalno ludilo u grupi B, pošto sve četiri ekipe imaju šansu za prolaz i za ispadanje. Borusija ima osam bodova, Šahtjor i Real po sedam, a Inter pet, s tim što Italijani imaju bolji međusobni skor od Nemaca, pa je potpuno sve moguće. U poslednjem kolu će se sastati Real i Borusija u Madridu, odnosno Inter i Šahtjor u Milanu.\nSve je rešeno u grupi C, bar što se tiče odlaska u nokaut fazu Lige šampiona. Porto i Mančester siti su odigrali meč bez golova u Portugalu, s tim što je pogodak Gabrijela Žesusa poništen u završniic zbog ofsajda. Sa druge strane, Marsej je kod kuće posle preokreta savladao Olimpijakos sa 2:1, zahvaljujući Dmitriju Pajeu koji je dva puta bio precizan sa bele tačke u drugom poluvremenu, a pre toga su Grci poveli u prvom delu preko Madija Kamare. Mančester siti će u osminu finala otići kao prvoplasiran, Porto kao drugoplasiran, dok se Olimpijakos i Marsej bore za Lige Evrope.\nFudbaleri Midtjilanda su osvojili prvi bod u sezoni pošto su odigrali 1:1 sa Atalantom u Bergamu. Danci su čak mogli i do pobede pošto su vodili od 13. minuta, ali je "boginja provincije" do izjednačenja došla u 79. minutu preko Kristijana Romera. U drugom meču grupe D Liverpul je minimalnim rezultatom savladao Ajaks na "Enfildu", a jedini gol postigao je Kurtis Džons posle katastrofalne procene golmana Onane. Liverpul je tom pobedom obezbedio prolaz dalje i prvo mesto u grupi, Midtjiland nema nikakve šanse ni za Ligu Evrope, a Atalanta ima bod više od Ajaksa, ali u poslednjem kolu gostuju baš "kopljanicima" i tu će se sve rešavati.\n/Žoao Feliks 26 - Miler 86 p/\n/Plea 45+1, 76 - Darmijan 17, Lukaku 64, 73/\n/Paje 55 p, 75 p - Kamara 33/\nKRAJ! Utakmice su završene!\n86. minut - Tomas Miler sa bele tačke donosi izjednačenje Bajernu.\n83. minut - VAR poništava i izjednačujući gol Borusije. Bio bi to het-trik Plee, ali ništa od toga.\n80. minut - Poništen je gol Gabrijela Žesusa protiv Porta zbog ofsajda.\n79. minut - Kristijan Romero donosi izjednačenje Atalanti protiv Midtjilanda.\n76. minut - Plea drugim golom na meču smanjuje prednost Intera na 3:2.\n75. minut - Paje preokreće rezultat protiv Olimpijakosa, ponovo iz penala iako je bio pročitan.\n73. minut - Inter vodi 3:1! Ponovo je Lukaku zatresao mrežu Borusije.\n64. minut - Inter ponovo vodi! Romelu Lukaku je strelac.\n58. minut - Liverpul vodi 1:0! Kurtis Džons je načeo mrežu Ajaksa posle katastrofalne procene Onane.\n55. minut - Dmitri Paje donosi izjednačenje Marseju sa bele tačke.\nPoluvreme! Samo pet golova je viđeno na šest utakmica.\n45+1. minut - Izjednačenje u Menhengladbahu! Alasane Plea poravnava rezultat.\n33. minut - Olimpijakos je poveo na "Velodromu", a gol je postigao Madi Kamara.\n26. minut - Žoao Feliks donosi prednost Atletiku protiv Bajerna.\n17. minut - Inter vodi u Menhengladbahu, strelac je Mateo Darmijan.\n13. minut - Prvi gol pao je u Bergamu, ali ga nije postigla Atalanta, već štoper Midtjilanda Aleksander Šolc.\n10. minut - I dalje nema golova na terenima širom Evrope.\n20.50 - Utakmice koje su se igrale od 18.55 završene su, a pobede su ostvarili Šahtjor i Salcburg, nad Realom, odnosno Lokomotivom.\n20.05 - Pojavile su se postave za sve mečeve, a od srpskih igrača će se na terenu naći samo Dušan Tadić koji će sa kapitenskom trakom oko ruke predvoditi Ajaks na "Enfildu".\nTakođe, šansu sa klupe za rezerve čekaće centarfor Atletika Ivan Šaponjić protiv Bajerna i golman Intera Filip Stanković u Menhengladbahu.\nVan protokola su ostali Nemanja Radonjić i Lazar Ranđelović koji su mogli da budu rivali na terenu, Aleksandar Kolarov, kao i Marko Grujić.\n19.50 - Dobrodošli na Informerov lajv blog utakmica Lige šampiona koje se igraju od 21 čas.\nLiga šampiona Fudbal sport Liverpul Bajern Minhen Atletiko Madrid Inter Mančester siti Ajaks Marsej Borusija Menhengladbah Olimpijakos Porto Atalanta Midtjiland\n(FOTO) KALINIĆ ZARADIO 168.000 OD KLAĐENJA NA LŠ! Pogodio "prelazak" u Amsterdamu i Liverpulovo ludilo!


JOVO BAKIĆ ŠOKIRAO JAVNOST: Sumnjam da atentatori na Vučića postoje.. Evo šta se stvarno dogodilo u Jajincima.. | Web-Tribune.com\nHome / TEMA DANA / JOVO BAKIĆ ŠOKIRAO JAVNOST: Sumnjam da atentatori na Vučića postoje.. Evo šta se stvarno dogodilo u Jajincima..\nSociolog i docent na Filozofskom fakultetu u Beogradu Jovo Bakić, dao je intervju za list “Danas”, prenosimo jedan deo.\nNazvali ste nedavno Srbiju mafijaškom državom, nakon pronalaska oružja u Jajincima, u blizini porodične kuće premijera. Istraga o tome još nije okončana.\n– Neće ni biti okončana istraga o oružju u Jajincima. Postoje dve mogućnosti – da su neki debili hteli da ubiju Vučića, i onda su na neverovatan način ostavili tamo oružje. Ako se to desilo, onda je ministar unutrašnjih poslova još nedostatnijih umnih sposobnosti…\n– Kažem, ako se to dogodilo… Jer, normalno je da sačekate te koji su to oružje ostavili i da ne obaveštavate javnost o tome, dok se oni tu ponovo ne pojave, a vi ih ne pohapsite. Umesto toga, pred kamerama su objavili rat mafiji.\nTako ih, pod uslovom da stvarno postoje, nikada neće uhvatiti. Zbog toga bi ministar policije trebalo da bude smenjen.\nPošto nije smenjen, sumnjam da atentatori ne postoje, nego da je vlast sama ostavila oružje. Potom su izašli s pričom kojom apeluju na osećanja naroda – eto, hoće da nam ubiju predsednika vlade.\nPrethodno je ubijen „vođa navijačke grupe“, koji nije izdržao zatvorsku kaznu od pet godina zbog trgovine drogom.\nOsuđen je 2013. godine, a ubijen 2016. Tri godine je bio na slobodi s presudom od pet godina robije. Šta je to?\nTo je mafija, a ne država, osim ukoliko nije sprdačina. Svakako je ironija i pravosuđa i policije i, naročito, predsednika Vlade. To su klovnovi pred kamerama koji ne rade svoj posao. Kažu da su tog mafijaša ubili pripadnici crnogorske mafije.\nOnda se digne halabuka zbog toga što je crnogorski mafijaš ubio srbijanskog. Predsednik Vlade i ministar unutrašnjih poslova smatraju to povodom da objave rat mafiji. Kao da „normalna i pristojna država“ objavljuje rat mafiji zbog ubistva mafijaša? Pa ona ga, valjda, vodi bez objave.\nIli, možda, treba mafijaše upozoriti da se sakriju, pa je zato predsednik Vlade policajcima poručio da se više ne druže s mafijašima? Prethodno je uporno godinama ponavljao da sve može da reši, samo ne probleme u fudbalu.\nDemantovao je da je to rekao.\n-Ima citata, ne može da demantuje ono što je u više navrata izjavljivao. U tom smislu, on je čovek koji ne uliva poverenje, jer negira lako dokazive izjave.\nOve izjave predsednika Vlade stavljaju pod sumnju za veze s mafijom. U tom smislu, država je deo mafijaške strukture odnosno mafija je zarobila našu državu.\nTags Beograd fakultet filozovski jajnici javnost Jovo Bakić šokirao Vučić\nPrevious Moć lidera sa istoka postaje sve veća: Da li će ovaj čovek u 2017. postati novi Putin?\nNext TUMAČ KREMANSKOG PROROČANSTVA: U septembru svet čeka apokalipsa a Srbija će biti mesto spasenja- „Kolone ljudi stajaće na granici samo da se dokopaju srpskog tla!“


Đorđević: "Granice između Srbije i Republike Srpske više ne postoje"\nĐorđević: “Granice između Srbije i Republike Srpske više ne postoje”\nObjavio E.H Na Sep 23, 2019 0\n“To je pitanje za njih, zašto im smeta saradnja. Mi gledamo naša posla. Nama je važno da se paralelno razvija i Republika Srpska i Srbija, jer to je u interesu naših građana. Nama je vrlo bitno, kada je riječ o investicijama, da neke od njih budu pozicionirane prvo tako da mogu da rade i ljudi iz Srpske“, istakao je Đorđević, prenosi “Alternativna TV“.\n“Republika Srpska je u srcu svakog građanina Srbije. Kao što i srpski član Predsjedništva BiH /Milorad Dodik/ kaže vi ste pogledom usmjereni ka Srbiji, a od kada je na čelo Srbije došao Aleksandar Vučić ta situacija je umnogome promijenjena na bolje“, rekao je Đorđević.\nOn je za današnji “Glas Srpske” istakao da je ostanak građana i život u Republici Srpskoj od izuzetne važnosti svima u Srbiji kojima je veoma bitno da Srpska bude jaka.\n“Zato se naša ljubav ne mjeri finansijskim sredstvima koja dajemo. Primjereno i prirodno je da Srbija pomaže srpski narod, ma gdje se on nalazi. To je najmanje što možemo da učinimo. Sve ovo što činite u Istočnom Sarajevu i u cijeloj Srpskoj jeste kao da činite i za nas. Bitno nam je da budete marljivi i možda ne vidite koliko ste izgradili, ali mi koji s vremena na vrijeme dođemo vidimo velike promjene“, kaže on.


ZAKON O RADU: Sindikati u RS nezadovoljni Zakonom, te traže njegove izmjene\nPoslodavci i predstavnici sindikata iz realnog sektora uputiće Vladi Republike Srpske zajednički prijedlog mjera za izradu ekonomske politike za 2017, rekao je predsjednik Unije udruženja poslodavaca RS Dragutin Škrebić.\nOn je nakon sastanka sa predstavnicima sindikata iz realnog sektora rekao da su plate radnika u privredi male i da treba pronaći način da se one povećaju.\n- Potrebno je napraviti bolji privredni ambijent, a to možemo postići smanjenjem poreza i doprinosa. Potrebna nam je i jača borba protiv sive ekonomije - naveo je Škrebić i dodao da je potrebno mijenjati Zakon o radu ("Sl. glasnik RS", br. 1/2016).\nBroj radnika na određeno vrijeme u Republici Srpskoj i dalje rapidno raste, a za pet godina povećan je za 50% iako je novi Zakon o radu to trebalo da promijeni.\nIako je stalni radni odnos za radnike važan jer na njemu banke zasnivaju kreditnu politiku, mnogi na to sada čekaju i duže od dvije godine.\nU Ministarstvu rada nisu komentarisali zašto je novi Zakon donijeo kontraefekat. Zato su u usvojenoj strategiji zapošljavanja sa žaljenjem konstatovali da nije sve isplao onako kako su planirali.\nDa će ta praksa prestati nadali su se i poslodavci. Tražili su da im se omogući lakše davanje otkaza radnicima, nakon čega bi ovi ugovori postali bespotrebni. Podatak Vlade iznenadio je i prvog poslodavca Srpske.\n- Taj podatak siguran sam da nije tačan jer danas je mnogo teže zaključiti ugovor na određeno vrijeme nego što je to bilo po starom zakonu o radu - rekao je predsjednik Unije udruženja poslodavaca RS Dragutin Škrebić.\nNovi Zakon o radu predviđa da se ugovor na određeno može sklopiti samo u slučaju sezonskog posla ili rada na projektu, ali brojni poslodavac očigledno nalaze i druge načine. U tome se dobro snalazi i država, pa je primijetan porast broja privremeno zaposlenih i u javnom sektoru.\nDok se državi ne žuri da riješi problem, poslodavci i radnici iz realnog sektora sjeli su za pregovarački sto i pokušali da riješe otvorena pitanja. Osim što traže da se konačno donese opšti kolektivni ugovor, tražiće i izmjene Zakona kako bi se mijenjale stvari koje očigledno ne funkcionišu.\n- Generalni stav sindikata i realnog sektora i unije jeste da Zakon o radu nije dobar. Da treba ići u izmjene i dopune zakona. Vi znate da novi zakon o radu sadrži sve tačke opšteg kolektivnog ugovora, Zakon je glomazan, nedorečen i smatramo da treba ići u proceduru mijenjanja postojećeg Zakona - rekao je Škrebić.\n- Pozivamo Vladu RS da što hitnije zakaže sjednicu Ekonomsko socijalnog savjeta i da na toj sjednici otvore ovo pitanje - rekao je Tane Peulić iz Granskog sindikata metalske industrije i rudarstva RS.\nPoslodavci i sindikati iz realnog sektora zaključili su da nemaju puno otvorenih pitnaja. Problem su sporovi države i sindikata javnog sektora u kojem, za razliku od privatnog, važe neka druga pravila.\nIzvor: Vebsajt Glas Srpske i eKapija, 15.10.2016.


Green Shield Workshop: I hobi može postati vaš novi posao - Moja Firma\nGreen Shield WorkshopI hobi može postati vaš novi posao\nČetvorica momaka iz Novog Sada su postigli ono o čemu mnogi sanjaju: da svoj hobi pretvore u uspešan biznis od kojeg žive. Green Shield danas proizvodi i prodaje srednjevekovne oklope i mačeve, koristeći tehnike stare i nekoliko stotina godina u 21. veku.\nMF: Vi ste četiri momka koji su u raznim školama učili potpuno različite, a opet srodne, pretežnoinženjerske discipline. Ipak, nijedna od njih nema praktično nikakveveze sa ovim čime se bavite danas. Kako je cela priča počela?\nVuk Armacki: Sve je počelo kad smo se pre devet godina Dušan Svirčev i ja upoznali na pripremama za prijemni za arhitekturu na Fakultetu tehničkih nauka u Novom Sadu. U isto vreme smo počeli intenzivno da igramo Live Action Role Play igre, u kojima u realnom svetu igrate junake iz mitologije ili filmova. Kako smo sve više i više vremena provodili igrajući ih, poželeli smo da imamo i adekvatnu opremu koja bi nam donela više uživanja i još bolji osećaj.\nPočeli smo da proučavamo razne zanate, pre svega kovački, i da kroz pokušaje i greške saznajemo šta nam je sve potrebno i kako se to sve pravi. Najviše smo saznali uz pomoć interneta, gde smo videli kako ljudi to rade u inostranstvu, i polako smo nabavljali alate i sticali iskustvo. Dakle, iz ljubavi i ličnog interesovanja smo počeli ovo kao hobi, da bi se pre dve-tri godine to pretvorilo u ozbiljan posao.\nGreen Shield Workshop, foto Stefan Đaković\nMF: Gledajući unazad, koliko vremena smatrate da je potrebno da biste nešto naučili dovoljno dobro da od toga napravite posao?\nVuk: Nama lično je bilo potrebno mnogo vremena, jer su u pitanju stari zanati za koje ni ovde ni u inostranstvu više ne postoje iskusni majstori. Kada bi danas neko došao kod nas sa željom da nauči kako da pravi oklope i mačeve, to bi išlo drastično brže, ali da bi se ovladalo tehnikom neophodno je iskustvo. A iskustvo je nešto što ne možete da naučite u teoriji, već morate sami da kroz praksu prođete sve što vam je potrebno da biste bili uspešni.\nTeoriju možete naučiti i za nedelju dana, ali dok ne uzmete čekić u ruke i ne pogrešite milion puta, nećete biti dovoljno dobri. Kad prvi put napraviš nešto tačno onako kako si ga zamislio, to je dokaz da si dovoljno naučio i stekao dovoljno iskustva.\nTeoriju možete naučiti i za nedelju dana, ali dok ne uzmete čekić u ruke i ne pogrešite milion puta, nećete biti dovoljno dobri.\nMF: Kako su ljudi uspevali da saznaju za vas, i kako je hobi polako prerastao u biznis?\nVuk: Pre svega to su ljudi sa kojima smo se mi susretali na našim LARP igrama, koji su brzo primetili da je naša oprema bolja od njihove i interesovali se kako bi mogli da nabave nešto slično. U početku su to bile male porudžbine, po niskim cenama, ali je taj novac bio presudan i omogućio nam je da polako krenemo da nabavljamo potrebne alate i da se usavršavamo, praveći sve bolje i sve više.\nUz pomoć interneta smo se oglasili i dobili mušterije širom Srbije, ali nam je cilj da se što više čuje za nas na razvijenijim tržištima, na kojima se više ceni ručni rad i kvalitet, a kvalitet je nešto na čemu mi insistiramo i što nas je i dovelo do pozicije na kojoj smo sada.\nIskustvo dolazi kroz prevazilaženje prepreka\nMF: Koji su bili najveći početni izazovi kada ste otvorili firmu i krenuli sa poslovanjem? Šta vam je bilo najteže da razumete i savladate, i kako ste to prevazišli?\nVuk: Na samom početku funkcionisanja firme učestvovali smo na konkursu za podsticaje kreativnim biznisima, gde smo pobedili na nacionalnom nivou i išli u Kopenhagen da učestvujemo na globalnom takmičenju, i to je bio zvanični početak našeg punog angažovanja na ovom poslu. Uspeli smo da dobijemo zvanični sertifikat Republike Srbije za stare zanate, što je nam je bilo važno zbog nekih olakšica u poslovanju, a ostale prepreke u vidu raznih dozvola i administracije vezane za izvoz i transport u inostranstvo smo rešavali jednu po jednu, uz manje ili više poteškoća.\nNajviše je bilo nedoumica zbog toga što se niko drugi ne bavi ovim poslom na ovaj način. Morali smo „u hodu“ da se upoznajemo sa zakonima za koje nismo znali ni da postoje, niti smo ih očekivali, ali i to je bilo neophodno rešiti da bi biznis išao dalje.Naš sistem je očigledno nedovoljno fleksibilan da bi se prilagodio inovacijama koje nastaju svakog dana.To što smo mi uveli nove alate u jedan stari zanat je dobro za nas i naš posao, ali van toga skoro niko nije razumeo specifičnost toga čime se mi bavimo. Baš zbog toga smo na svakom koraku nailazili na prepreke, i to tamo gde ih možda u nekoj drugoj zemlji ne bismo imali.\nMorali smo „u hodu“ da se upoznajemo sa zakonima za koje nismo znali ni da postoje, niti smo ih očekivali, ali i to je bilo neophodno rešiti da bi biznis išao dalje.\nNa primer, izvoz hladnog oružja je u mnogim zemljama rešen izuzetno jednostavno, dok je kod nas procedura komplikovana, skupa i može trajati i do nedelju dana, što direktno utiče na cenu i otežava plasman naših proizvoda na stranim tržištima. Bez obzira na to da li izvozimo jedan ili 100 proizvoda, svaki put moramo da prođemo kroz tu proceduru, što nas košta i vremena i para, a to je veliki problem za jedan mali biznis kao što je naš.\nKvalitet uvek donosi prednost\nMF: Vi danas pravite oklope po uzoru na modele iz literature, pre svega epske fantastike, ali i replike istorijskih predmeta. Kakva je potražnja i šta je ono što je karakteristično za obe kategorije proizvoda?\nNenad Milić: Stranci više vole predmete sa ličnim elementima, nečim što se vezuje za njih lično, dok domaći kupci traže uglavnom modele prema istorijskim motivima, naročito iz naše istorije. Ja sam imao tu sreću da uz pomoć prijatelja iz par muzeja vidim brojne originale i da dugo skupljam informacije i stičem znanje, i tako sam postao poznat u domaćoj zajednici ljudi koji su zaljubljenici, pre svega u srednjevekovne artefakte. Kada je potrebno, mi dizajniramo originalne predmete, prema ideji ili motivu koje nam pošalje klijent, pa smotako za jednog našeg prijatelja iz SAD radili oklop prema fantazijskom motivu koji nam je on dao, a mi smo na osnovu toga uradili dizajn i oklopa i mača koji ga prati.\nNapravili smo i mnogo predmeta za muzeje i pozorišta, kao i neke netipične predmete, poput računarskih kućišta, koje najviše naručuju ljubitelji naučne fantastike i drugih motiva iz popularne kulture. Da bismo to sve postigli stalno se usavršavamo i usvajamo nove tehnologije, pa tako sada noževe kujemo od najmodernijih čelika koje koriste i mnoge velike svetske firme, ali možemo da kujemo i na tradicionalni način, ako neki klijent tobude zahtevao.\nJedan od proizvoda koji je doživeo pomalo i neočekivanu popularnost su srednjevekovne krigle za pivo, koje na nedeljnom nivou šaljemo u sve delove sveta, Veliku Britaniju, Nemačku, SAD, Australiju… Nemamo tačan broj, ali do sada smo za ovih par godina isporučili verovatno oko 500 komada. Jedna od najzanimljivijih narudžbina je stigla iz kompanije RiotGames, gde smo za njihove programere napravili krigle na kojima je ručka u obliku figure jednog od junaka iz njihove igre „League of Legends“.\nMF: Šta biste želeli da u narednim godinama postignete sa GreenShieldWorkshopom?\nVuk: Ako zanemarimo probleme koje imamo oko izvoza, koje verujemo da ćemo rešiti uvođenjem inostranog distributera za naše proizvode, želja nam je pre svega da ste što više promovišemo. Ići ćemo na skupove na kojima ćemo predstavljati naše proizvode, ali ipak fokus promocije će biti na internetu i društvenim mrežama, jer se na njima priča o kvalitetnim proizvodima brzo širi, a mi upravo insistiramo na kvalitetu i to je ono po čemu smo prepoznati.\nPosetite: Green Shield Workshop


Mars 2 je sovjetska sonda lansirana s ciljem istraživanja Marsa.\nIdentična kao i letjelica Mars 3, koja je upućena poslije nje, sonda se sastojala od orbitera i lendera. Cilj misije je bio snimanje površine i oblaka, mjerenje temperature, istraživanje topografije, sastava površine, mjerenja atmosfere, magnetnih polja i sunčevog vjetra. Dio za spuštanje je oslobođen od orbitalnog dijela Marsa-2 dana 27. novembra 1971. Ugao ulaza u atmosferu je bio viši nego je planirano, sistem prizemljenja je otkazao i kapsula se razbila udarom o planetu.\nOrbitalni dio je bio uspješan, i slao je podatke na Zemlju, zajedno sa orbiterom Marsa-3, od decembra 1971. do marta 1972. Ukupno su poslali 60 fotografija, koje su otkrile planine visoke 22 km, atomski hidrogen i kisik u višim slojevima atmosfere, površinske temperature od -110 do +13° C, površinski pritisak 5.5 do 6 milibara, tragove vodene pare, ionosferu koja počinje na 80 do 110 km visine, i čestice prašine do 7 km u atmosferi. Podaci su omogućili mapiranje površine, i dali su saznanja o gravitaciji i magnetnim poljima Marsa.\nMars 2 Lander Archived 2015-12-26 na Wayback Machine @ nssdc.gsfc.nasa.gov\nNASA-in katalog svemirskih letjelica\n"The Rocky Soviet Road to Mars" by Larry Klaes - EJASA October, 1989[mrtav link]\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Mars_2&oldid=3329320"\nOva stranica je posljednji put izmijenjena na datum 26 juni 2021 u 13:02.


Razlozi za postavljanje dobrih pitanja u intervjuu za posao\nIntervju za posao je prilika za organizaciju da sazna šta želi da zna o finalistima za poziciju, ali je i priliku da svaki finalista sazna šta želi ili želi da zna. Intervjuisanje je dvosmerna ulica.\nKoliko menadžer za zapošljavanje želi da sazna više o osobi koju zapošljava, pojedinac želi da zna o zaposlenom , budućim saradnicima i organizaciji.\nFinale koji zanemaruje da priprema i postavlja pitanja tokom intervjua nedostaje mogućnosti da impresioniraju menadžer za zapošljavanje i prikupe više informacija koje će informisati odluku da prihvate ponudu za posao.\nPitanja finalista su obično rezervisana za završetak intervjua, jer se ta pitanja mogu naravno javiti tokom razgovora. Na primjer, anketar može postaviti pitanje o spremnosti kandidata da radi dugo vrijeme rekavši da su ponekad potrebni dugi sati. Ako je finalista pripremio pitanje o tome da li je potrebno dugo vremena, to pitanje ne mora biti postavljeno na kraju intervjua.\nU intervjuima sa panelima , većina pitanja treba uputiti na menadžera za zapošljavanje. Ostali panelisti mogu dati svoje mišljenje ako je potrebno.\nVrlo je važno postaviti pitanja na kraju intervjua. Evo zašto:\nPokažite da ste zainteresovani\nPostavljanje pitanja pokazuje da ste zaista zainteresovani za posao.\nNeko ko nije zainteresovan za posao ne bi trebao vremena da razvije pitanja. Takva osoba bi sedela za intervju i otišla što je pre moguće. Vaša pitanja govore menadžeru za zapošljavanje da ste razmišljali o položaju u meri u kojoj ste iskoristili resurse koje možete pronaći.\nPokažite da ste istražili organizaciju\nDobra pitanja pokazuju da ste obavili svoje istraživanje. Upozorenje ovde je da budete sigurni da ste ustvari obavili svoje istraživanje. Ako pitate agenciju koja nadgleda državne parkove koliko parkova ima država, to pokazuje da niste radili svoje istraživanje. Broj državnih parkova je laka informacija.\nMorate kopati dublje. Ako pogledate web stranicu agencije i saznate da najposećeniji državni park ima četiri puta više godišnjih posjetilaca od najmanje posjećenog parka, dobra pitanja će se pitati zašto je ovo, što najčešće posećeni državni park ima ili to dovodi do toga mnogim posjetiteljima i što najmanje posjećeni park može učiniti onim najposećenijim parkom.\nIako su gore navedeni primeri dobra pitanja u izolaciji, morate se pobrinuti da pitanja koja postavite su relevantna za ulogu posla u organizaciji.\nPokažite da ste inteligentni\nAko imate stvarno interesovanje za poziciju i postavite pitanja koja se tiču istraživanja, pokazaćete menadžeru za zapošljavanje da ste inteligentni. Inteligencija je pozitivna osobina bez obzira na poziciju.\nDobra pitanja otkrivaju proces razmišljanja finalista. Menadžeri zapošljavanja žele ljude koji su sposobni samostalno da razmišljaju.\nPolitike i procedure mogu do sada doneti samo jednu organizaciju. To su minimalni. Da bi organizacija uspela, potrebno je ljudima koji mogu da preuzmu misiju, politike i procedure organizacije i primene osnovne principe u bilo koju radnu situaciju.\nObavestite svoju odluku da prihvatite ponudu za posao\nU najosnovnijem smislu, pitanja su dizajnirana da prikupe informacije. Iako je lepo impresionirati menadžer za zapošljavanje , opšti cilj pitanja finalista je da informiše odluku da prihvati ponudu za posao ako se produži. Pitanja o platama, beneficijama i drugim takvim temama najbolje se čuvaju nakon što je obezbeđena ponuda za posao, ali pitanja o organizacionoj kulturi, očekivanjima menadžmenta i dobroj poziciji između finalista i pozicije su fer igra tokom intervjua.\nZa eksternog finaliste intervju je obično jedini put da postavlja pitanja licem u lice.\nFotogalerija može videti jezik tela menadžera za odgajanje dok odgovara na pitanje koje može pomoći sudiji finalista koliko je istinit menadžer za zapošljavanje u njegovim ili njenim odgovorima.\nZašto su neki poslovi objavljeni samo za interne aplikante?\nSavjeti za popunjavanje aplikacija za rad u vladi\nKako da autorizujete svoju muziku i pesme


Obamin Chrysler 300C - Za prodaju po ceni od milion dolara - Automagazin\nObamin Chrysler 300C - Za prodaju po ceni od milion dolara\nBivši automobil aktuelnog predsednika Sjedinjenih Američkih Država je za prodaju, i sigurno se radi o najskupljem primerku modela Chrysler 300C na svetu. Na serveru eBay, trenutna cena Chryslera 300C iz 2004. godine iznosi 1.000.000 američkih dolara...\nOvako visoku cenu, prodavci su formirali zato što je automobil bio u vlasništvu predsednika USA, Baracka Obame. Pregledom dokumentacije vozila, prodavci su saznali da je Obama postao njegov vlasnik 13. jula 2004. godine, u periodu kada je bio senator države Illinois. Sivi sedan je opremljen motorom HEMI V8 snage 340 KS i automatskim menjačem, u trenutku kada je postao Obamin automobila, imao je iza sebe samo 2 pređene milje. Do leta 2007. godine, kada ga je zamenio automobilom Ford Escape Hybrid, Obama je prešao samo 19.000 milja (30.557 km).\nSada pomenuti Chrysler ima trećeg vlasnika, a ukupno je prešao 20.800 milja (33.474 km). Automobil se nalazi u Illinoisu, gde ga svi zainteresovani mogu i pogledati.


TAJLAND u srcu: DESTINACIJE: BANGKOK (BANGKOK) - I deo\nDolazak u Bangkok predstavljao je sasvim drugačije iskustvo od obilaska već pomenutih mesta na Tajlandu. Tu mi se, zapravo, i dogodio prvi susret sa Tajlandom, još na početku puta – na ogromnom, novom aerodromu u prestonici. I sam grad je, pokazalo se kasnije, ogroman – široke saobraćajnice, mnogo automobila, ogromni bilbordi (daleko većih od naših standardnih)... To je ono što sam prvo mogla da vidim na putu od aerodroma do hotela.\nOdmah sam primetila i mnoštvo ljubičastih, crvenih, zelenih, plavih automobila... Sve su to taksi vozila, ali pripadaju različitim kompanijama. Tradicionalno prevozno sredstvo u ovim krajevima je tuk-tuk, ali bih ipak posetiocu preporučila taksi – regularni, svakako, a to znači meter taxi (sva napred pomenuta vozila spadaju u ovu grupu). Dva su razloga za to. U saobraćajnoj gužvi biće Vam daleko prijatnije u zatvorenom, klimatizovanom taksiju. Osim toga, ako krenete tuk-tukom, vrlo često ćete najpre stići do nekog sasvim desetog mesta umesto tamo kuda ste pošli. Tuk-tuk vozači dobijaju nadoknadu ili nagradu kad dovedu turiste u neku prodavnicu ili restoran, te će putnika tako najpre odvesti do neke radnje – ili više njih. A kako Vaše vreme u Bangkoku najverovatnije nije neograničeno, trebalo bi ga pametno iskoristiti. Tuk-tuk je naizgled jeftiniji od taksija, ali samo naizgled – trik je u tome da ćete, kao što je već rečeno, razliku u cenu nadoknaditi dragocenim vremenom.\nBangkok je veoma živahan i dinamičan grad, primetićete to već iz auta, a pravi ćete doživljaj imati kad kročite na ulicu (ne zaboravite samo kad prelazite ulicu – na Tajlandu se vozi levom stranom). Na svim prometnijim mestima hrana se prodaje na ulici – kažu da je vrlo ukusna i veoma jeftina. Lično nisam tome sklona, pa nisam probala, ali oni koji jesu, kažu da su uživali. Ja sam se držala za nas konvencionalnijeg načina ishrane, što nije bilo nimalo teško jer u svakom shopping mall-u postoji odličan izbor restorana sa pristupačnim cenama, među kojima su i mnogi (strancima) zanimljivi, orijentalni restorani, sa tajlandskom, japanskom, kineskom kuhinjom...\nPrestonica Tajlanda se može pohvaliti impresivnim tržnim centrima, i po arhitekturi i po ponudi. Siam Paragon je ekskluzivni shopping mall sa skupih automobilima i drugom luksuznom robom i samo je jedan u nizu na Siam Square-u. U blizini je i popularni MBK, dok se s druge strane nalazi čuveni Central World i još nekoliko velikih tržnih centara. Na tom mestu su se dogodili politički nemiri završeni tek nešto više od mesec dana pre mog dolaska, ali da za njih nisam bila saznala iz medija, na ulici ne bih ništa primetila. Sve je sređeno, a život se vratio u normalu, osim što je Central World, do skora najveći shopping mall u tom delu sveta, zatvoren – osim jednog dela koji je otvoren za posetioce. Biće, nažalost, potrebno mnogo truda, rada i vremena pre nego što Central World u potpunosti povrati stari sjaj, ali se već radi na tome.\nŠoping druge vrste moguć je na uličnim bazarima, gde oni koji su vični cenkanju mogu dobro proći. Ima više noćnih bazara i vrlo ih je lako naći.\nSvakako morate obići najznačajnije znamenitosti grada: Grand Palace (uključujući Wat Phra Kaew), Wat Pho i Wat Arun čine veliku trojku. Grand Palace predstavlja impresivni kompleks građevina različitih stilova, dok je Wat Phra Kaew najsvetiji budistički hram (wat) na Tajlandu, u kojem se nalazi čuveni Emerald Buddha. Emerald se u ovom slučaju odnosi na boju, a ne na kamen, jer je statua smaragdne boje izrađena od žada. Kroz istoriju je dosta putovala – od jednog hrama do drugog, iz jedne zemlje u drugu (premda se zadržala u jugoistočnoj Aziji), zbog verovanja da donosi sreću i blagostanje onome ko je poseduje i prosperitet zemlji u kojoj se nalazi. Danas nikome nije dozvoljeno da je dotakne – osim tajlandskom kralju – niti je dozvoljeno fotografisanje, što predstavlja izuzetak. Cenjenu statuu čuvaju velike statue – čuvari (yaksha je termin koji se koristi za ova bića), a nalaze na kapijama kako bi zaštitili Budu od žada i oterali zle duhove.\nWat Pho je čuveni hram u kojem se nalazi najveća statua ležećeg Bude - nadaleko poznat Reclining Buddha. Ovo je jedan od najvećih i najstarijih hramova u Bangkoku, a poznat je i po nastanku tradicionalne tajlandske masaže. Ovde se, naime, nalazio centar za učenje masaže još pre nego što je hram podugnut, a postoji i danas. Impozantni ležeći Buda dug je 46 metara, a visok 15 metara.\nWat Arun je poznat i kao The Temple of the Dawn, zbog divnog odsjaja jutarnje svetlosti od površine hrama. Nalazi se sa druge, zapadne strane reke Čao Praja, na samoj obali. Izuzetno strme stepenice vode skoro do samog vrha impozantne centralne kupole, odakle se pruža lep pogled na reku i panoramu grada...\nPosted by Vesna Milojevic at 10:11\nАнониман 28. јул 2010. 22:07


Potrosna topla voda - BEOBUILD | FORUM\nDanas je Ned Maj 31, 2020 11:51 am\nPotrosna topla voda\nPridružio se: Sre Okt 09, 2013 1:45 pm\nPostod luki » Sre Okt 09, 2013 1:58 pm\nodavno pratim forum i portal, a cak sam i ubedjen da sam nekada imao kreiran nalog.\nelem, interesuje me da li se moze negde pronaci spisak/mapa naselja u beogradu kojima se isporucuje potrosna topla voda? znam za moje staro naselje, jerkovic. i mogu da pohvatam na guglu po neku vest o prekidu isporuke iste i tako sklapam slagalicu. medjutim, nije mi puno od pomoci kada procitam - "prekid isporuke toplotne vode potrosacima u zemunu".\nako mapa/spisak ne postoji, mozemo li mi to napraviti?\nna sajtu beo elektrana i vodovoda nema blizih informacija.\nurosilic.info | rgblab.net\nRe: Potrosna topla voda\nPostod direktor » Sre Okt 09, 2013 4:26 pm\nPosalji pitanje toplanama elektranama moraju da ti odgovore i moraju da posjeduju takav podatak\nPostod luki » Sre Okt 09, 2013 4:36 pm\ntoplane samo proizvode toplu vodu, koju kasnije distribuira vodovod. al' 'ajde, pitacu mejlom i jedne i druge. mada, kad god sam do sada pitao neku ustanovu za nesto, nikada nisam dobio "normalan" odgovor...\nPostod direktor » Sre Okt 09, 2013 4:41 pm\nTopla voda ide toplovodom toplane odrzavaju toplovod samim tim moraju znati koje djelove grada pokrivaju takodje to je javno dostupna informacija nije neka drzavna tajna\nPostod luki » Sre Okt 09, 2013 4:54 pm\nu pitanju je potrosna topla voda. ne voda koja cirkulise kroz radijatore.\n„Београдске електране“ загревају хладну воду из „Београдског водовода“ у топлотној предајној станици која преко разводне мреже долази до славина корисника. Предузеће одржава инсталацију и опрему за потрошну топлу воду само у предајној станици. Остали део инсталација (разводна цевна мрежа, прикључци и точећа места) није у нашој надлежности.\nPostod Борчанац » Sre Okt 09, 2013 4:56 pm\nПа ако састављаш мапу... Борча, насеље центар 3 сигурно, за остала не знам.\nPostod boca-ica » Sre Okt 09, 2013 11:07 pm\ni ne zaobilazna Bataja. . .\nInfostanu placamo hladnu vodu, zagejanu vodu i toplu vodu\ni naravno preskupo grejanje po kvadratu stana (tokom godine)a ne za isporučenu toplotu\na kada ga nema, trošimo struju i ako je taj dan grejanja vec placen\noni trebali da plate tu dodatno utrošenu el. struju ili da smanje račun grejanja\nkaki su , samo da ne pocnemo i da placamo podzemnu vodu\na zgrade nemaju dimljake vec samo ventilaciju\nPitanje za Vucka ili bilo koga ko stvarno zna :\nU stambenoj zgradi se nalazi potstanica za dogrevanje vode\nNikada nisam video da čitaju utrošenu el. struju za dogrevanje vode i rad pumpi\nNasi računi za utrošenu zajedničku struju (hodnik i lift) su dosta veliki\nKako da se proveri da li je struja razdvojena i kako znaju koliko je potstanica potrošila el. struje ?\nPostod vucko » Sre Okt 16, 2013 11:22 pm\nAko se secam tamo gde toplu potrosnu vodu isporucuju toplane postoje dvostruke dovodne cevi za vodovod jer su jedne klasicne za vodovodovu vodu a druge za ugrejanu vodu od strane toplana,jel da?\nPostod direktor » Čet Okt 17, 2013 12:13 am\nPa Vucko mi otebe kao strucnjaka ocekujemo objasnjeje a ne da nam jos zakomplikujes termo tehnicaru\nPostod luki » Čet Okt 17, 2013 10:39 am\nПримили смо Ваше електронско писмо и захваљујемо што сте нам се обратили на овај начин.\nЈКП БВК испоручује хладну воду за пиће, за њу постоје планови у Служби техничке документације БВК (Кнеза Милоша 27, телефон 2065-000).\nЗа испоруку топле воде задужене су ЈКП "Београдске електране" па покуђајте да у контакту са овим предузећем добијете информације које су Вам потребне.\nСлужба за маркетинг и информисање\nЈКП “Београдски водовод и канализација”\nelektrane kuliraju, ne odgovaraju...\nPostod Саша » Sre Jan 21, 2015 11:39 pm\nНасеља Церак-виногради и Скојевско имају топлу воду.\nУспут, увек ме је занимало да ли је та топла вода исправна за, на пример, кување, односно да ли је подједнако (хемијски, бактериолошки ...) исправна као и хладна?\nPostod luki » Čet Jan 22, 2015 12:09 am\ntrebalo bi da jeste, cim koristi zajednicku slavinu sa hladnom vodom...\nPostod astrodule » Čet Jan 22, 2015 10:22 am\nSoliteri u Prvomajskoj (sa leve, neparne strane) u Zemunu sigurno imaju toplu vodu.\nPostod Kartograf » Čet Jan 22, 2015 9:52 pm\ni onih ogromnih pet solitera na Banjici, to provereno znam.\nPostod termicar » Pet Jan 23, 2015 2:16 am\nZa grejanje stanova postoje 3 kruga vode: Prvi krug je u okviru same toplane gde voda kruzi iz kotlova u izmenjivace toplote koji greju vodu koja ide kroz toplovod i dolazi do zgrada. U zgradi (tacnije podstanici) ta voda preko izmenjivaca greje vodu koja nam dolazi u radijatore.\nSlicno je i sa Sanitarnom Toplom Vodom: takodje postoje 3 kruga i to: krug u samoj toplani gde se najcesce koristi parni kotao i t para preko izmenjivaca predaje toplotu u toplovod (za san.topl.vodu) koji dolazi do zgrade i u podstanici preko izmenjivaca predaje toplotu vodi iz vodovoda koja dolazi do stanova.\nRazlika je kao sto se vidi da kod grejanja su sva 3 kruga zatvorena a kod san.topl.vode je poslednji krug otvoren tj. upotrebljena voda u stanu odlazi u kanalizaciju.\nNapred navedeno, u vezi tople vode je za letnji period a u toku zime se koristi deo vode iz toplovoda za grejanje za zagrevanje sanitarne tople vode.\nNa pitanje da li se sme koristiti za pice odgovor je da u osnovi je ta voda voda iz vodovoda koju pijemo a koliko je cista i da li ima bakterija zavisi od cistoce izmenjivaca u kome se zagreva. Problem je da se neke bakterije razvijaju duzim stajanjem na odredjenoj temperaturi ali bi to trebalo da je uzeto u obzir prilikom proracuna izmenjivaca.\nInace koliko je meni poznato da cela Banjica (Crnotravska, Paunova i Bul.Oslobodjenja) i deo Vozdovca (npr. ulica Ljube Vuckovica) imaju taj naci pripreme vode.\nKorisnika u ovom forumu: Mr.Awesome i 36 gosta


Renault Grand Espace 3.5 V6 24V vs Citroen C8 2.0i 16v - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: Renault Grand Espace 3.5 V6 24V vs Citroen C8 2.0i 16v\nPa, moglo bi se reći da su u pitanju dva veoma slična automobila! Ovde su detalji ti koji bi mogli odlučiti. Ako uzmemo u obzir da oba predstavljaju multi-namensko vozilo i koriste oblik karoserije monovolumen sa 5 vrata uz prednji pogon, sve se svodi na konkretne agregate, pokretane benzinom, koji su u njih ugrađivani. Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio Nissan, 6-cilindrični agregat sa 24 ventila i 245ks , dok je drugi 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 136ks koji potpisuje Peugeot.\nČinjenica da je Renault dostavljen na Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranje, za razliku od konkurenta, moramo posmatrati kao ogromnu prednost, jer tih 5 zvezdica za bezbednost mogu da spasu nečiji život. Imajući to na umu, hajde da uzmemo u obzir i neke druge aspekte koji utiču na bezbednost. Oba vozila predstavljaju multi-namensko vozilo, što u principu znači dobru poziciju po pitanju bezbednosti, ali ta činjenica ne ističe ni jedan od ova dva automobila. Povrh toga, što se tiče težine vozila, previše često potcenjenog faktora, Grand Espace nudi popriličnu razliku od 11% više metala.\nRenault je daleko agilniji automobil i dostiže 100km/h za 4.1 sekundi manje od svog konkurenta. Pritom ubrzava sve do 225 kilometara na čas, 40km/h više nego što to čini konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti očigledan izbor bi bio Citroen C8, trošeći u proseku 9.1 litara goriva na 100 kilometara (31 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje. To je 34% više goriva koje potroši Grand Espace!\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, Grand Espace ostavlja protivnika daleko iza sebe po pitanju bezbednosti, čime se nameće kao jedini izbor čak i bez razmatranja drugih aspekata ovog duela. Stvari se nastavljaju u istom smeru, jer Renault ostavlja konkurenta u oblaku prašine, nametnuvši se na taj način svakom entuzijasti. To ipak ima svoju cenu, a to je potrošnja goriva... Sve u svemu, nema mnogo šta više da se kaže na ovu temu, za mene ovde ne postoji izbor, već isključivo Renault. Bilo kako bilo, to je neko moje objektivno viđenje stvari zasnovano na informacijama sa ovog portala. Aspekti kao što su dizajn, praktičnost, vrednost brenda, ali i osećaj u vožnji su na Vama da ih odmerite. Takođe, imate priliku da za samo dva minuta saznate koji bi to automobil, kada se sve uzme u obzir, za Vas odabrao naš virtuelni savetnik™, između više od 12.000 različitih, koliko naša baza trenutno sadrži.


Kontrapress | U zemlji cenzure i autocenzure | Verzija za štampu\nNevidljivo nasilje - priče iz redakcije: Bosna i Hercegovina (1)\nPiše: Nidžara Ahmetašević 22/04/2018 | 15:26\nNovinarstvo u bosanskohercegovačkim uslovima je težak i često opasan posao, kažu istraživanja ali i novinari i novinarke sa kojima smo razgovarali, dok ukazuju na katastrofalan tretman i uslove rada, te razne vrste pritisaka kojima su izloženi. Većina tih pritisaka dolazi iz političkih struktura, te njima bliskih ekonomskih krugova. Rezultat je autocenzura koja je, prema nekima, prisutna na istom nivou kao u doba Jugoslavije, kada je Komunistička partija imala punu kontrolu nad medijima.\nU vrijeme Jugoslavije, novinari i novinarke su bili “društven-politički radnici” kojima je osnovni zadatak bio promovisanje tadašnjeg sistema. U tom sistemu, kritikovati Partiju i lidere je bilo nezamislivo. Partija je imenovala urednike i direktore, a svi novinari i novinarke su morali biti članovi Partije. U strogo postavljenim pravilima, cenzura skoro da nije bila potrebna jer su urednici nadgledali da rad novinara i novinarki bude u skladu sa propisanim pravilima, dok su oni koji su izvještavali, da bi izbjegli bilo kakve probleme, primjenjivali autocenzuru.\nNeposredno prije rata, čak tokom i poslije, medijske slobode u BiH su bile na mnogo većem nivou. No, činjenica da nema napretka u većini oblasti, te da su na vlasti skoro pa oligarhije, uticale su i na medijske slobode kojih je sve manje. Rezultat je autocenzura.\nNovinarka Elvira Jukić kaže kako je postojeći stepen autocenzure praktično znači da vlasti novinare i novinarke ne moraju ni disciplinirati, “jer oni već sami znaju kakva je klima u redakciji, gdje naginje uređivačka politika i kako će reagovati urednik”.\nStanje u medijima "jezivo": Kristina Ljevak (foto: Vanja Čerimagić)\nSlično govore ostali sagovornici i sagovornice ukazujući na loš ekonomski položaj, pritiske, nesigurnost u radu, nepostojanje sindikata, postojanje neefikasnih udruženja, generalno nepoznavanje i priznavanje radničkih prava…\nGeneralni zaključak na osnovu niza intervju i istraživanja je da su u BiH novinari i novinarke prekarni radnici koji se, ako ne žele biti bliski saradnici političara, a žele da opstanu, odlučuju na autocenzuru, ili jednostavno napuštaju profesiju. Posljedice trpi široka javnost koja ostaje bez informacija, te bez mogućnosti da donose informisane odluke i na osnovu njih djeluju u javnom prostoru. Postavlja se pitanje, da li takvi mediji imaju smisla?\nPotplaćeni i gurniti na marginu\nUred Ombudsmena u Bosni i Hercegovini 2017. godine je napravio istraživanje o uslovima rada u medijima zaključivši da je novinarstvo generalno na mnogo lošijem nivou nego ranijih godina. Prava medijskih radnika i radnica nisu uređena na adekvatan način, zbog čega su ugrožena ne samo njihova socijalno-ekonomska prava, nego i sigurnost.\nU praksi to znači da većina novinara i novinarki nemaju zaključene ugovore, mogućnost sindikalnog organizovanja, definisano radno vrijeme, te rade za prilično niske plate. U prilog tome ide činjenica da je Udruženje BH novinari registrovalo 266 napada na novinare i novinarke od 2012. do 2017. godine. Pri tome se mora imati u vidu da su tek dio novinara i novinarki članovi ovog udruženja što znači da dobar dio problema ostaje neprijavljen. Jedan od razloga zašto ne prijavljuju napade je i činjenica da tužilaštvo i policija rijetko reaguju na ove prijave.\nPrema dostupnim podacima, plata novinara u BiH je oko 900 km (450 eura), dok su urednici i urednice u prosjeku plaćeni oko 1300 km (oko 650 eura). Prosjećna plata u BiH je oko 800 KM (424 €). Plate su znatno niže u malim, lokalnim medijima.\nDostupni podaci govore i da ne mali broj novinara i novinarki rade neprijavljeni (između 35 i 40 posto), te ne ostvaruju pravo na penziono i zdravstveno osiguranje.\nNovinar Semir Mujkić naglašava da su uslovi u nekim dijelovima gori nego u ostatku BiH. “U Sarajevu se raspon uslova kreće od katastrofalnih, u kojima novinari rade neprijavljeni i bez zdravstvenog i penzionog osiguranja za platu od 300 do 500 maraka (150 do 250 evra), što se nažalost dešava i u javnim servisima, pa do solidnih i jako dobrih uslova u pojedinim i rijetkim redakcijama”.\nIstovremeno, u BiH, kao i ostatku regiona, postoje neprofitni mediji koji se često finansiraju iz stranih donacija i tek njihov položaj je izuzetno komplikovan. Ni ovdje nisu jasne vlasničke strukture, ko određuje pravila rada, niti kome se novinari i novinarke mogu žaliti u slučaju kršenja prava, što ih ne čini puno drugačijim od privatnih medija. Razlika je da dok lokalni javni i privatni mediji trepe pritiske lokalnih vlasti i moćnika, u medijima koji opstaju na donacijama, razne vrste pritiska, samo suptilnijih, dolaze od njihovih donatora.\nJoš jedan problem na koji ukazuju sagovornici i sagovornice u ovom istraživanju je da postojeći mediji sve češće zapošljavaju nekvalifikovane i neobrazovane novinare i novinarke, kojima je lakše manipulisati, ali i koji ne poznaju osnove profesije te se bave više prenošenjem tuđih tekstova i stavova.\nMobing je još jedan problem o kojem se tiho govori u medijskim krugovima, a tek rijetki se odluče prijaviti takve slučajeve, dok su rezultati prijava gotovo nepostojeći.\nČinjenica je da generalno u svijetu novinarstvo postaje sve manje cijenjena profesija, te da su pritisci na medije primjetni kako u manje razvijenim, tako i u visoko razvijenim zemljama koje se diče stepenom dosegnute demokratije. Brojne muke novinari i novinarke dijele sa kolegama i kolegicama u svijetu, no razlika je da dok u dijelu zemalja traje konstanta borba za ova prava, pa čak i u zemljama u okruženju, koju vode postojeća udruženja i sindikati, u BiH je takvih napora malo ili ih nema.\nU istraživanju “Sužavanje javnog prostora”, autorica Lejla Turčilo i Belma Buljubašić, stoji kako je najveći problem za novinarske slobode u BiH, i za uslove rada u medijima, “kombinacija političkih i ekonomskih pritisaka”, te ukazuju na slučajeve kada oglašivački novac biva korišten u svrhe ucjena na medije “i njihovo prisiljavanje da pišu u skladu s interesima oglašivača i s njima po/u/ vezanih političkih elita”.\n“Na medijskoj sceni u Bosni i Hercegovini već se ustalio termin ‘medijskog reketiranja’ koji podrazumijeva pritisak privatnih medija na određene elemente sistema u svrhu ostvarivanja određenih partikularnih interesa vlasnika/ca medija, u zamjenu za ‘kupovinu šutnje’, odnosno nekritikovanje vlasti. Ovaj je pritisak latentan i teško dokaziv, ali se, posredno, može primijetiti i u vezi između afirmativnog pisanja o određenim kompanijama, na primjer, koje su, istovremeno, i veliki oglašivači u određenom mediju,” navodi se u ovom istraživanju.\nZbog niskih primanja novinari i novinarke podložni pritiscima: Aleksandar Brezar (foto: Imrana Kapetanović)\nAleksandar Brezar konstatuje da ima osjećaj da nikada nije bilo teže baviti se novinarstvom. “Mislim da su kolege i koleginice najugroženiji prvo niskim i neredovnim primanjima koji, s obzirom da živimo u tranzicijskom društvu koje teži kapitalističkom uređenju, njima stvaraju svakodnevnu presiju preživljavanja, što ih onda čini podložnim raznim vrstama pritisaka”, kaže dodajući da su kolege i kolegice i generalno nesigurne i rade u prekarim uslovima, “posebno u privatnom sektoru gdje se otkazi, čini mi se, mogu udjeljivati čak i ako se uredniku ili vlasniku ne sviđa nečija frizura, a kamoli u slučaju da se novinar ili novinarka usprotive odlukama koje se kose sa etikom struke, i dobijamo jedan vrlo loš ‘koktel’".\nPrimarni vid vršenja pritiska\nBrezar ukazuje i na razne vrste pritisaka, koji nerijetko dolaze od političara koji imaju neku vrstu vlasničkog odnosa. “Jako se teško oduprijeti pritiscima da se nešto uradi ‘po nalogu’, ako vam s druge strane egzistencija visi o koncu. To je primarni vid vršenja pritiska, taj materijalni. Mislim da postoje i slučajevi gdje se poseže za podobnim a ne sposobnim kadrom, pa se nad takvima ne mora toliko vršiti pritisak koliko su i sami spremni da rade samo ono što im se kaže, bez nekog kritičkog pristupa datom zadatku.”\nDugogodišnja novinarka koja je radila u javnom servisu, a sada u privatnom mediju, slaže se da su uslovi za rad izuzeto teški, mada naglašava da sama nije bila žrtvom nepostojanja sistema.\nIpak, prisjeća se kako je dok je radila na javnom sevisu plata bila redovna, “ali stalno nas je pratila najava da već sljedećeg mjeseca možda neće biti tako, da je RTV taksa slabo naplativa, da se treba štedjeti na putovanjima i slično”, kaže.\n“Nerviralo nas je u informativnom desku kada bismo čuli da BiH ide na Eurosong, ali da zato nismo u finansijskoj mogućnosti pratiti neki izuzetno važan događaj, recimo, u Zagrebu.”\nIpak kaže da je svjesna pritisaka koji se vrše na novinare i novinarke kako javnih tako i privatnih medija, te da se oni manifestuju na razne načine. “Mnogo puta sam se našla u situaciji da prilikom snimanja nekog intervjua, ili slanja zahtjeva za intervju, sagovornik vrlo nevješto skreće pažnju na činjenicu da poznaje direktora televizije ili izvršne producente, te da će ih pozvati telefonom, i slično. Shvatala sam to kao neku vrstu prijetnje, ali ni u jednom slučaju temi nisam pristupila drugačije, niti sam kalkulisala na način – hoće li me to u nekom smislu ugroziti. Shvatam to kao njihov problem, ne kao svoj.”\nPrisjeća se situacije u kojoj joj je Fahrudin Radončić, medijski mogul i političar, prije sedam ili osam godina prijetio je da bi upravo zbog priče koju je radil i u kojoj se on spominjao mogla ostati bez posla, dok su njegovi mediji je pokušavali diskreditirati na ličnoj osnovi.\nAldin Arnautović ima iskustvo privatnih, javnih i neprofitnih medija. Kaže da uslovi u kojima generalno gledajući radi većina novinara i novinarki “nisu niti zadovoljavajući niti dostojanstveni”. “Postoji pritisak i on ima različita lica. Od autocenzure samih novinara do pritisaka koje provode njihovi nadređeni ili nadređeni njihovih nadređenih. Obično je najjači pritisak od menadžmenta kuće, a taj pritisak se pravda i često maskira u ‘potrebu da se preživi i opstane na tržištu’ ili u borbi sa konkurencijom”.\nSemir Mujkić smatra da je najpogubnija vrsta pritiska ekonomska, no, dodaje, “vlastodršcima i vlasnicima kapitala u BiH nisu mrski ni drugi načini pritisaka poput lažnog optuživanja u javnosti, anonimnih i javnih prijetnji i slično”.\nIzuzetno tamna slika medija u BiH u ovom trenutku, te činjenica da postoji autocenzura, ukazuje na to koliko je teško biti novinar i novinarka u ovoj zemlji danas. Najteži dio je što se trenutno rješenje ne nazire, jer teško da bilo koje udruženje ili postojeće organizacije se bore za radnička prava novinara. Dodatno situaciju usložnjava nepostojanje sindikata, ili inicijative o sindikalnom organizovanju.\nOvi prekarni uslovi rada uticali su na to da je skoro pa nestala solidarnost među radnicima i radnicama u medijima, što naravno njihov položaj čini još težim. Također izostaje podrška javnosti koja generalno ima malo povjerenja u medije. U slučajevima napada na novinare i novinarke, rekacija postojećih udruženja se svodi na javne osude, što ima malo i nikakvog efekta.


Sa Passatom CC po Evropi...\nAko vam se učinilo da pejzaž na fotografijama nije ”domaći” - u pravu ste. Tokom sedmodnevnog druženja sa modelom Passat CC, prešli smo oko 4.000 kilometara - od Novog Sada preko Stuttgarta, do Nurburgringa, Wolfsburga i nazad\nS obzirom da smo relativno mala zemlja, koja se baš i ne nalazi na prvom mestu u Evropi po prodaji novih automobila, logično je očekivati da automobili poput Passata, u našim očima deluju vrlo dopadljivo i interesantno. Na Zapadu (čitajte Nemačkoj), gde jedno crveno svetlo na raskrsnici može da zaustavi i po četiri, pet ovakvih automobila, jasno je da se u slučaju ovog modela ne može govoriti o naročitoj ”individualnosti”. Zato je Volkswagen napravio Passat CC, automobil koji je sa ”klasičnom” verzijom sličan samo po (odličnoj) tehnici.\nU smislu izgleda, on deluje poznato, drugačije i možemo slobodno reći - atraktivnije. Iako u nekim elementima dizajna podseća na Mercedes CLS, Passat CC nije direktan konkurent modelu iz Stuttgarta, jer je pre svega manji i kraći automobil. Takođe, ne želeći da ulazimo u raspravu oko definicije kupea i toga da li se automobil može tako zvati ako ima četvoro vrata, najvažnije je da je kombinacija uspela. Čak i u zemljama čiji stanovnici imaju svakodnevnu priliku da gledaju znatno skuplje i luksuznije automobile, Passat CC nije prošao nezapaženo.\nKao i svaki, pravi, kupe, Passat CC nema okvire stakala na vratima, a poseduje sve detalje koji ga definišu kao lifestyle automobil. Za razliku od standardnog, kod modela CC nisu sva rešenja podređena praktičnosti, već estetici. Niska linija krova zahteva nešto više saginjanja prilikom sedanja na zadnju klupu, a pozadi ima nešto manje mesta. Takođe, u ”drugom redu” mogu da sede samo dve osobe, jer su zadnja sedišta tako profilisana, dok se između nalazi mala ostava sa držačima za čaše. Prednja sedišta snažno su profilisana i tvrdo postavljena, a imaju mogućnost naduvavanja jastuka kojima se reguliše nivo lumbalnog oslonca.\nU skladu sa nemačkom filozofijom: praktičnost, organizovanost, udobnost. U Passatu CC sve je na dohvat ruke, a kvalitet materijala i završne obrade na visokom nivou\nOdlično profilisana sedišta pružaju više nego dobru udobnost i na izuzetno dugim relacijama od preko 1000 km Pozadi se mogu smestiti samo dve osobe budući da je zadnja klupa profilisana\nKao i kod svih VW-ovih modela, kvalitet izrade i korišćenih materijala na vrlo visokom je nivou. Passat CC nudi poznat osećaj nenametljivog luksuza, koji se sreće i u nekim modelima iz premijum segmenta. Sve što se u automobilu može dodirnuti, uliva poverenje da će trajati dugo vremena. Instrument tabla skoro je identična onoj u klasičnom Passatu, sa izuzetkom par detalja, te je to možda jedini elemenat gde se moglo očekivati više ”šminke” nego što je to slučaj kod standardnog modela.\nIako se radi o automobilu koji je na neki način deklarisan kao kupe, količina prostora na sasvim je zadovoljavajućem nivou. Čak i pozadi ima sasvim dovoljno prostora za glave putnika, ukoliko su isti visoki do 190 centimetara. Vozačka pozicija nešto je viša od onog što smo očekivali, a suvozačko sedište takođe nudi mogućnost podešavanja po visini.\nPreglednost napred u skladu je sa standardima koji važe u ovoj klasi, dok je pozadi i sa strane nešto više ograničena masivnim B i C stubovima. Ovo nije nešto što bi se moglo okarakterisati kao mana, jer samo opredeljenje za ”CC” i ovakav dizajn dovoljno govori o prioritetima novog vlasnika koji je mogao da izabere i ”običnu” verziju. Svaki eventualni nedostatak praktičnosti možemo da vidimo samo kao prednost, jer je dobitak u smislu dizajna daleko veći.\nSenzor koji registruje prisustvo ljudske ruke kod ručice za otvaranje vrata automatski daje signal da se staklo malo spusti s obzirom da nema okvir. Masivna vrata se otvaraju i ukazuju se snažno profilisana sedišta koja dolaze u standardnom paketu opreme, a odlična ergonomija i širok opseg podešavanja omogućavaju skoro trenutno pronalaženje idealne pozicije za kožnim trokrakim volanom.\nŠestostepeni DSG menjač najviše dolazi do izražaja pri gradskoj vožnji\nPraktično rešenje sklopivog ključa zamenjeno je još modernijom tehnologijom tako da se startovanje motora vrši pritiskom na ključ kada on uđe na svoje mesto. Jedina stvar koja je ostala od ”starih” vremena je što se startovanje vrši ”analogno”, tako je ključ potrebno držati pritisnut sve dok motor ne proradi. Tada se javlja poznata common rail dizel jedinica od dve litre zapremine sa 140 konjskih snaga i 320 Nm obrtnog momenta.\nS obzirom da se na listi dodatne opreme našao šestostepeni DSG menjač sa dvostrukim kvačilom, kretanje i manevrisanje dodatno je olakšano. Ono što je specifično za ovu transmisiju je trenutna promena bez karakterističnog trzaja, jer menjač u svakom trenutku ima spreman sledeći stepen prenosa i može se primetiti samo po kazaljki obrtomera. Ovaj menjač ima manuelni i sportski mod, ali se karakteristike motora najbolje ”slažu” sa standardnim režimom, jer na optimalan način koristi snagu i obrtni moment kojeg ovaj motor ima sasvim dovoljno.\nPrtljažnik velike dubine i dužine skriva i rezervni točak punih dimenzija\nZa razliku od standarne automatske transmisije, DSG menjač osetno je direktniji, odnosno, izostaje utisak da se snaga isporučuje preko ”gumene trake”. S obzirom da ova menjačka kutija ima šest stepeni, broj obrtaja pri većim brzinama ostaje na niskom nivou. To omogućava ugodno putovanje i pri većim brzinama koje su na našim ”auto-putevima” uveliko zabranjene.\nTest-automobil bio je opremljen i širokim pneumaticima dimenzija 235/45 R17 koji su u ovim uslovima vožnje dobile pravi smisao. Automobil ide ”kao po šinama”, pogotovo na dobrim putevima, a nivo buke relativno je nizak - pogotovo ako se obzir uzme činjenica da stakla nemaju okvire.\ntip/broj sedišta/vrata\tlimuzina-kupe/4/4\nD x Š x V mm\t4800x1855x1415\nmeđuosovinski razmak mm\t2710\nzapremina prtljažnika l\t532\nCena (sa PDV-om) €\t38.360\nIako je TDI sa 140 KS izuzetno štedljiv i dorastao zadatku, ipak bi agregat od 170 KS bio logičan izbor\nIako dvolitarski TDI motor ni na nemačkim testovima nije osvajao maksimalan broj poena za kulturu rada, zaslužio je sve pohvale za prosečnu potrošnju, koja je tokom celog puta bila vrlo niska. Primera radi, na jednoj od deonica gde se prosečna brzina (naglašavamo: prosečna!) kretala oko 130 km/h, potrošnja u realnim uslovima vožnje nije prelazila preko 7 litara. Napominjemo da je deonica obuhvatala i planinske reone sa usponima. Ukupan prosek za ceo put u dužini od oko 4.000 kilometara iznosio je okruglo 6 litara evrodizela. Na otvorenom putu, uz mirnu nogu na ”gasu”, potrošnja lako može da bude i manja od 5 litara.\nMotor od 140 KS pokazao se kao dovoljno snažan, ali zbog nešto veće mase vozila, bilo bi dobro izabrati snažniju verziju sa 170 KS - pre svega zbog temperamentnijeg ponašanja u gradu.\nprevoz četiri putnika\nNesumnjivo je da najveći evropski automobilski koncern ništa ne prepušta slučaju. Čak i ako se za ”običan” Passat može reći da je ”običan”, CC to sigurno nije. Besprekorna tehnika ukomponovana sa atraktivnom Coupe linijom daje veoma dobre rezultate. Passat CC izaziva dosta emocija, a samim tim što postoji i ”konvencionalna” verzija, ovaj automobil dosta govori o svom vlasniku i njegovim prioritetima, a njegova upotrebna i praktična vrednost nije bitno narušena atraktivnim linijama. Teško je odoleti utisku da bi i ”normalan” Passat trebao ovako da izgleda. CC verzija dolazi samo kao potvrda činjenice da u Nemačkoj ipak ne žive ”hladni” ljudi, ako to već nije bilo jasno nakon pojavljivanja modela Scirocco i Golf GTI.\nPassat CC ima sve one elemente zbog kojih su VW modeli popularni sa dozom individualnosti i avangarde. Tim potezom ovaj je model istovremeno zašao u ”premium zonu” gde suvereno vladaju Audi, BMW i Mercedes, ali ne po standardnoj crvenoj, već po povoljnijoj, ”zelenoj tarifi”.\nMozda nije prosao nezapazeno zbog registarskih oznaka (ako se vec ovakvi automobili mogu naci na svakom koraku).Samo predpostavljam ne umanjujuci cinjenicu da je pored modela scirocco ovo najbolje dizajniran vw koji trenutno moze da se kupi.\nStvarno ekstra automobil. E ovo je automobil za mladog porodicnog muskarca. Vidjam ih i kod nas sve vise na ulici, svaki dan bar jedan. Naravno malo je to, al ipak za nase uslove nije lose. Mada ne vidim da ih uvoze polovne, bas cudo, mislim da bi se dobro prodavali.\nKada se reklo "nezapazeno", zaista mislimo na sam automobil, jer na auto-putu, dok preticete nekoga, on jos ne vidi vase tablice, a poprilicno gleda u automobil koji ga prestize. Drugo, izuzetno je iznenadjenje bilo i to sto smo tokom celog puta kroz Austriju i Nemacku (oko 3000 km), na putevima sreli samo jednog (da, jednog!) Passata CC (ovde ne racunam Wolfsburg i Autostadt, gde ih znatno vise, kao uostalom i Golfova GTI, pa cak i po koji GTD).\nNije cest automobil na zapadnim putevima...verujte na rec, daleko ih je vise ovde, nego li napolju. Jos jedan kuriozitet...tokom celog putovanja, sreli smo samo dve Mercedesove S klase i dva Audija Q7 (od toga jedan u Regensburgu). Nekih prestiznih automobila ovde ima u enormnim kolicinama u odnosu na, recimo, Nemacku! Zakljucak prepustam drugima...\nNema ih polovnih, jer je poprilicno nov model, a kao sto gore napisah, uopste nije cest prizor na putevima Nemacke ili Austrije, pa cak ni na ulicama.\nHvala na objasnjenju.Sada mi je mnogo jasnije jer ste lepo dopunili na kom mestu ste bili zapazeni. Mislio sam da su pogledi bili upucivani dok ste stajali na semaforu,dok je autoput druga prica i tablice padaju u drugi plan,zato sam napisao da predpostavljam da su tablice u pitanju.\nPotpuno razumem zasto ih ima vise kod nas nego li na zapadu.Balkanski mentalitet - nemac je nemac i ostale tvrdnje takvog tipa...Zato je kod njih situacija drugacija!!!\nHvala na odgovoru jos jednom i pozdrav!\nNasao sam na slovenskom sajtu ima polovnih,presli oko 50 000 km,cena oko 24000 €.Nije nesto isplativo da se uvozi,jeftinije je da se kupi novi ovde.\nMa koji uvoz da me oplackaju ti nasi prevaranti prodavci, sad kad bude beli sengen, lepo sednes na autobus i odes kupis kola koja hoces. Brat mi zivi u belgiji, prica mi sta tamo sve ljudi prodaju za sitne pare!! Al ne po placevima nego tipa baba i deda daju oglas u novinama - prodaju se golfovi cetvorke za 1000 evra....\nPS. u Srbiji moze da se uzme NOV Passat CC, za oko 30.000 evra, a ako kupujes na kes, sigurno mozes da se iscenkas za snizenje od par hiljada. Tako da mi ta ponuda sto si naveo izgleda nenormalno, sem ako doticni model nije neki ABT sa felnama od 20 inci i muzikom od 5000 vati i kozom od aligatora unutra :)\nPoznata mi je situacija preko kako se krecu cene itd,jedan moj poznanik uvozi automobile i prica kako je bruka jeftino i naravno kako nece vise moci to da radi upravo zbog sengena.\nMogao sam uzeti preko njega neki auto ali nije mi frka tako da cekam da stupi na snagu sengen.\nPS tu ponudu polovnog passata cc (koji je star jednu godinu i ima osrednju opremu) sam naveo kao primer kako je van svake pameti da se tako nesto uvozi polovno odnosno TRENUTNO je van svake pameti ali nece biti uskoro kada beli sengen stupi na snagu.\nSad znas zasto ih ne uvoze polovne jer bi krajnja cena prema kupcu bila veca od one cene novog kod nas.\nEto po meni je od 5. oktorba i smene Milosevica, ovaj sengen najveca stvar koju je ova je+ena vlast uradila za nas. A kad kazem vlast mislim na sve partije. Sve su iste.\nLepo cemo moci da vozimo golfove cetvorke za 3 soma e na bg table... A to ce dovesti do toga da padnu cene servisa kod nas kao i da padnu cene novih automobila. Posto su i novi automobili smesno skupi kod nas.


SARADNJA SA ARHITEKTAMA I DIZAJNERIMA ENTERIJERA\nUkoliko ste arhitekta ili dizajner enterijera, uređivanje i kreiranje novog izgleda kupatila je vaša interesna sfera, ovo je pravo mesto za vas. Akvadom vam nudi saradnju i mogućnost za dodatnu zaradu.\nPre svega, vaša direktna korist od saradnje jedodatna zarada. Svaki saradnik postaje član PREMIUM grupe, ostvaruje karticu sa popustom od 5-15% na sve kupovine i na veći deo asortimana naše ponude. Visina popusta zavisi od ukupnog iznosa pri kupovini ali i dužine saradnje sa nama.\nPrilikom izrade projekta za vaše klijente možete uneti proizvode za opremanje kupatila iz naše ponude, a kasnije preporučiti kupovinu tih kupatilskih proizvoda i nameštaja na jednom mestu u našem salonu. U našem salonu možete kupiti sve proizvode, različitih modela i proizvođača, za opremanje kompletnog kupatila. Dodatna prednost je naš online shop u kom se nalaze svi proizvodi iz salona, tako da će vam izrada projekta biti jednostavnija, jer vam jekompletna ponuda sa cenama dostupna online.\nJedan od naših saradnika, dizajner enterijera Petar Jović, u znak zahvalnosti našem timu napisao je tekst u kome je izneo njegovo iskustvo sa premium karticom.Savetujemo da pročitate taj blog članak.\nAkvaDom u svom maloprodajnom objektu pruža i nudi sve od moderne keramike do opreme za kupatila. Naš salon u Novom Sadu na površini od oko 300m2 prodajnog prostora objedinjuje celokupan asortiman uvozne keramike, sanitarija, kupatilskog nameštaja, tuš kabina i tuš paravana, opreme za fino uređenje (renoviranje ili adaptaciju) kupatila. Naša ponuda nije zapostavila ni instalaterski deo vodovoda i kanalizacije.\nZahvaljujući širokoj ponudi mi smo spremni da Vam ponudimo sve na jednom mestu i sa zadovoljstvom stojimo Vam na usluzi. Naše dugogodišnje iskustvo u prodaji opreme i nameštaja za kupatila pretočili smo u specijalizovani shop.\nUkoliko imate dodatnih pitanja ili ste zainteresovani za saradnju i preuzimanje premium kartice, kontaktirajte nas putem telefona ili email-a, a možete nas posetiti u salonu u Novom Sadu.\nPločice | Adobe Cuero - Keros - 23x46 - 1.5\nBaterija za Lavabo | Rosan - S2 Black Gold Visoka\nVertikala | Plazma Z Black


[es] - [Delphi - MSSQL] - Kreiranje automatski generisanog zaključanog polja\n[Delphi - MSSQL] - Kreiranje automatski generisanog zaključanog polja\n[es] :: Ostali programski jezici :: [Delphi - MSSQL] - Kreiranje automatski generisanog zaključanog polja\n[Delphi - MSSQL] - Kreiranje automatski generisanog zaključanog polja 23.05.2018. u 09:19 - pre 33 meseci\nPotrebno mi je automatski generisano zaključano polje (koje ne može biti slobodan unos). Ovo polje izgleda ovako (ovo je primer): 2-0103-1 / 2017. U ovom primjeru broj 2 predstavlja broj odjeljenja u kojem je dokument kreiran. Broj 0103 je datum u obliku mesec pa dan.\nBroj 1 je redni broj dokumenta za tekući dan. Ovo polje mora biti automatsko uvećano sve dok postoje dokumenti za isti (trenutni) dan. Nakon završetka dana, treba ga ponovo resetovati na 1.\nPolje 2017 predstavlja tekuću godinu.\nMoje pitanje je, kako to implementirati u Delphiju? Koji je najlakši način? Da li je lakse pomoću trigera baze podataka (ja koristim MSSQL) ili logike aplikacije (preko Delphi kodiranja). Može li neko objasniti?\nMolim da detaljno objasnite kako to implementirati (bilo koji način).\nDa li možete dati konkretne izvorne kodove (primjere) (u Delphi-u ili u trigerima baze podataka), ili reference (linkove) koji objasnjavaju implementaciju ove funkcionalnosti?\n07.05.2009. Prikaz memo polja u gridu u delphi-ju\n02.10.2009. Delphi + BazePodataka\n09.10.2010. Potrebni Delphi programeri sa iskustvom\n01.03.2011. Kreiranje instalacioni cd za programa napisana vo..