Najveća džamija na Balkanu u najsiromašnijoj državi Evrope | Tacno.net\nAutor 👤Husnija Bitić 10.8.2017. u 15:25\nPredsednik Islamske zajednice na Kosovu Naim Trnava najavio je da će 4. oktobra biti položen kamen-temeljac za džamiju u Prištini, koja će najverovatnije biti najveća na Balkanu i čija izgradnja će trajati nekoliko godina.\nDžamija će zauzimati površinu od 8.000 kvadratnih metara, a njena izgradnja koštaće oko 20 miliona evra, kazao je on i dodao da već godinama postoji potreba da se u Prištini izgradi džamija većih gabarita.\nPrema njegovim rečima, zemljište je već određeno i u toku su pripreme i aktivnosti kako bi izgradnja počela neposredno nakon postavljanja kamena- temeljca. Džamija imaće četiri minareta i 50 kubeta, a svaka od četiri minareta će imati po tri šerefe (obruča-krugova), odnosno prostori odakle imami uče ezan. Trnava navodi i da na Kosovu postoji velika potreba za izgradnjom novih džamija jer postojeće ne zadovoljavaju potrebe muslimanskih vernika. On je u izjavi “Anadoliji” rekao da je Islamska zajednica na Kosovu tražila da državne vlasti snose financijske troškove za izgradnju džamije, a koji će iznositi oko 20 miliona evra.\nTrnava, međutim, napominje da će biti otvorena posebna predstavništva na Kosovu za sve one koji žele da financijski doprinesu izgradnji nove džamije. Poglavar kosovskih muslimana je istakao da očekuju da će muslimani širom sveta, a posebno iz Turske, svojim doprinosima pomoći u izgradnji, verovatno, do sada najveće džamije na Balkanu.\n(Tanjug, 25. 09. 2012)\nNije počela izgradnja 04. oktobra kako je Naim Trnava tada rekao, iako “kamen temeljac“ na silu, bez odobrenja nadležnih vlasti, mule postavljali pre nekoliko godina. Još uvek se vode žestoke rasprave oko toga, kako sve to uklopiti u urbanistički plana jednog modernog grada kao što je Priština. Svojevremeno dozvola o izgradnju je izdata pod velikim pritiskom vernika. Dugo pre toga vernici su petkom okupirali glavne ulice grada, klanjajući se Bogu na otvoreno. Navodno nemaju gde drugde jer nema dovoljno džamija. Dok su se oni klanjali na ulici, mnogobrojne džamije u Prištini zujale su prazne ili poluprazne. Ovih dana rasprava oko izgradnje ove luksuzne i nepotrebne velike džamije uzela dramatične tokove. Na ulicama Prištine osvanuli su ovakvi grafiti:\nShpedn Ahmeti, u Dardaniju, nema da ima turske džamije. Biće krvi! Bićeš ubijen. Dole VV (Samoopredeljenje H.B.), Aljbina Talebana\nHej, studenti, otadžbina vas zove\nSmrt Naim Trnavi i Hashimu Turčinu. Živeo Avni Rustemi (ubio Esad paš-Toptani-a)\nGani Mehmetaj u dnevnom listu Bota Press (16/04/2015), pored ostalog kaže: Klerstvo, sestrinske Islamske verske zajednice, Kosova, Albanije, Makedonije i Istočnog Kosova (dolina Preševa, Bojanovac i Medvedža, H.B.), hoće da ubede narod da, Bog ne zna albanski. Po njima, Svevišnji razume samo arapski jezik, tako da, svi rituali, sve molbe i pogrebne ceremonije vrše na arapskom, protiv dubokog verovanja u albanske etnopsihologije, da je dotična osoba sin toga i toga. Mule na dan sahrane mrtvog pozivaju u ime majke, a ne oca. Dok su oznake verskih praznika na turskom, ali nikada na albanskom.\nTurska ubola nož u leđa Albancima, vratila ih u srednji vek, pod anestezijom slepe islamske religije, paralisala ih kao zmija žabu. U misiju denacionalnog debilizma potpomognuta komesarima (obavešetajcima) iz Saudijske Arabije, Irana i Egipta, takođe i uz pomoć naših korumpiranim državnih kriminalaca, za deset godina su doneli Aziju i Severnu Afriku na albanskoj teritoriji više nego za pet stotina godina otomanskog carstva. (website, euroemigrant, 17/07/2017).\nNajsiromašnija država Evrope gradi najveću džamiju na Balkanu!!!\nKuda stvarno ide Kosovo? Nema potrebe za velika mudrovanja, Kosovo prema izjavama političara, kojima su puna usta Evrope i evropskih intengracija (NATO pakt i Evropske Unije), i što se pravne regulative tiče (Ustav i zakonski akti), nema sumnje Kosovo je na putu za Evropu. Međutim, ako se malo prošetamo ne samo centrom Prištine, već i u ruralnim sredinama, gde su nikle i svakodnevno niču velelepne glomazne i raskošne džamije, sa jedno, dva ili četiri minareta, stičete utisak da se nalazite u sred Arabijske pustinje, odnosno Meke ili Medine.\nTeško stanovništvu koji živi u okolini tih džamija kada pet puta dnevno se upućuje poziv vernicima za namaz – klanjanje Alahu, i da je Muhamed njegov poslanik, preko gromoglasnih zvučnika, stotinama dB (decibela).\nPrema onome što piše Kur’an Časni, musliman treba da živi skromno, svaki luksuz, tj. bespotrebno trošenje je haram. Prorok Muhamet je skromno živio, on je celog života odevao se u belu dugačku haljinu (Irham). Za vreme njegovog života, poziv vernika za molitvu je upućen živim ljudskim glasom. Prvo je glasnik išao ulicom, obaveštavao vernike da je vreme za molitvu. Posle nekog vremena poziv – ezan je upućen sa jednog brdašca.\nProrok Muhamed je odredio i način kako da se sahranjuju muslimani. Da bi zaštitio siromašnji sloj, da ne bi došli u situaciju da se stide zbog toga, što ne mogu pripremiti raskošnu sahranu svojih najmilijih kao što su bogati mogli, on je rekao da, bez obzira na imovnom stanju porodice, sahrana mora da se obavi tako, što će se posmrtni ostaci pokojnika, uvijati u kefin (belo platno), bez kovčega na Tabutu (daska) i spustiti u raku, zatim postaviti koso daske iznad pokojnika i pokriti zemljom. Upravo zbog ovoga načina sahrane, neki teoretičari izvode zaključak, da komunizam ima korene u Kur’anu.\nMuslimani koji idu u Hadž, da posete Kabu i Medinu (prorokov grob), bez obzira da li su bogati ili siromašni, muško ili šensko, celo vreme dok Hadžiluk traje, moraju biti odeveni samo belom dugačkom haljinom (Irham), kako se Muhamet odevao za života. Gradnja velelepnih džamija je haram, to je direktno protiv onoga što je prorok Muhamed pripovedao. Na Kosovo preko 45% radnosposobnog stanovništva je nezaposleno. 30% stanovništa živi sa svega 1,32 evra dnevno, za koga se onda gradi takva luksuzna džamija? Prema najnovijim novinskim izveštajima, ova džamija će koštati ne 20 kako je ranije predviđeno, već preko 40.000.000 evra. Nije bitno čije su te pare, mogu to da budu i iz donatarskih fondova, Saudijske Arabije, Turske, Irana ili ma kog crnog đavola. To je vraćanje kosovskog društva od puta civilizacije, puta prosperiteta. Kosovo ima potrebe, za gradnju fabrika gde bi se ljudi zapošljavali, bolnice gde da se leče, električnih centrala, jer od 1999. godine stanovništvo Kosova dobija struju na “recept”. Pod stalnim je restrikcijama, koliko sa strujom toliko bez struje.\nDžamija će imati i podzemnu garažu. 4 minareta, 50 kupola i stotine drugih drangulija, zašto i kome služi taj raskoš? Zna se i to, da izuzev petkom, kada se klanja Džuma i dva puta godišnje za klanjanje Fiter i Kurban Bajrama, kada je potrebno imati imama, sve druge obrede mogu se klanjati individualno, kući, na putu, u šumi, na radno mesto odnosno bilo gde se zatekne vernik u vreme namaza.\nDžamija neće doneti nikakvu korist vernicima, bogatim poglavarima Islamske verske zajednice jeste, i to dvostruko. Koristi će biti od samog objekta i biće još više nagrađeni od “braće” sa Srednjeg Istoka, jer prave od sekularne države Arapsku Džamahiriju. Naim Trnava i njegovi kampanjoni postaće još bogatiji, mada su već sada prebogati. Ne gradi se bogomolja, već Biznis Centar, kamufliran u verski objekat. Ovakva gradnja nema veze sa religijom i njenih potreba, to je pre svega biznis i inat, imaju oni (kršćani), lepe crkve i katedrale, zašto da mi nemamo nešto bolje i veće? Siromašni i dalje će se osiromašivati, oni će i dalji trošti 1,32 evra dnevno. Pitamo se dokle će ovakvo?\nU vreme Kraljevine Jugoslavije, u Suvoj Reci, je služio Hafez efendija, koji je stalno kritikovao dvojicu suvorećana, koji su živeli svoj život, uz meze i piće. Hafez efendija uvek i u svakoj prilici, kritikovao ih: ”Namaz Barjaktaru, namaz Bećo, treba se klanjati”. Posle nekog vremena, dolaze dve, tri sušne sezone, pa meštani nisu mogli ispuniti obavezu u naturu prema njemu. Jednog dana na nekom skupu, gde je bio veći broj meštana, Hafez efendija je zamolio ovu dvojicu da, kao ljudi sa renomeom, utiču na meštane, da plaćaju njemu žito. Oni ga pitaju: “Hafez efendija, šta će ti žito“? On im reče: “Pa nemam hleba da jedem”. Oni će na to: “Jedi namaz efendija, namaz je važan”.\nDimitrije Dositej Obradović (1739-1811), srpski prosvetitelj i filozof govorio svome narodu: “Knjige, braćo moja, knjige, a ne zvona i praporce”. Naim Trnava, mule i imami govore Albancima: ”Ahiret braćo, ahiret, ne gubite glavu i dušu za ovozemaljskim blagom. Važniji je život posle smrti, ovozemaljski je lažan”.


Vreme 963 Arhiva - Nedeljnik Vreme\nBroj: Vreme 963\nMlađan Dinkić ponovo svira gitaru – da li to znači da nas čekaju izbori i može li Toma Nikolić da bude veći evropejac od Borisa Tadića\nNarodu je teško objasniti šta je vlada uradila u uslovima svetske ekonomske krize, jer narodu treba reći da bi živeo jedno trideset odsto gore nego što je živeo pre krize da nije rađeno to što jeste i da zaslugom vlade živi gore – tek desetak odsto. To zbilja nije platforma na kojoj se dobijaju izbori\nPad tvrđave nasred druma\nAko vize zaista padnu, sa njima će pasti ceo jedan kodifikovani način života\nFejsbuk u Nemanjinoj\nNakon petooktobarskih promena, sa demokratijom, stranim investicijama i kompanijama Srbija je doživela i ekspanziju PR-a, a da i ne zna šta znači struka s nazivom od ta dva slova koja se, pritom, ni ne čitaju onako kako se pišu\nKosara Cvetković, Jelena Ivanović,\nDeficit u robnoj razmeni Srbije sa inostranstvom u 2001. vredeo je 2,8 milijardi evra, a prošle godine 8,2 milijarde evra\nĐeneral Ratko je boravio u vojnom objektu Stragari, koji formiran oko ustaničke barutane, i koji ima sav komfor, heliodrom, bazene, jelene i muflone, a kad je iz njega otiš’o, vele 2003, ili 2004, onda bili bezbednjaci da ga ‘vataju\nSterijino pozorje (2)\nSelekcija "stranog teksta" bila je bogata: o nemačkoj krivici, o najboljem od svih svetova, o ženama i muškarcima, o razbojnicima i nasilju svakovrsnom, uključujući i nasilje nad gledaocima...\nU Galeriji Progres od 16. juna do 7. jula održava se Deveti beogradski trijenale svetske arhitekture na kome je izloženo 107 projekata iz 33 zemlje na 120 postera\nŽuta štampa i crna hronika\nOstaje pitanje šta je to na izbore izvelo 85 odsto glasača koji su masovno glasali za dosadašnjeg predsednika Mahmuda Ahmadinežada. Da li je te glasove donela podela 400.000 tona krompira siromašnima, zalaganje da osiguranje dobije i skoro tri miliona žena koje tkaju tepihe kod kuće, ili je posredi nešto drugo\nFudbal i ekonomska kriza\nReal Madrid biznis – četiri Sumesto tri B\nAko neko misli da je Florentino Peres, novi/stari predsednik "kraljevskog kluba", doveo Kristijana Ronalda (94 miliona evra) i Kaku (67) samo da bi prekinuo sportsku dominaciju Barselone, greši. U pitanju je novi koncept poslovanja u vrhunskom fudbalu\n»Gel stavljam samo ujutru!«\nMilutin Mrkonjić, ministar za infrastrukturu, u razgovoru sa ministrom Goranom Bogdanovićem o novoj frizuri\nSusreti - SAMit3\n"Smrt u prisustvu mirovnih trupa"; VREME 962\nSiniša Kostić, elektronskom poštom,\nKastriot Elezi, elektronskom poštom,\n"Pet najboljih fakulteta u izboru 'Vremena'"; VREME 962


Moguce ukidanje rominga za zemlje Zapadnog Balkana\nMinistar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić rekao je da je, nakon što je preuzela predsedavanje EU, Bugarska reaktivirala inicijativu i najavila da bi na samitu u Sofiji mogao da se potpiše sporazum o ukidanju rominga i za sve zemlje Zapadnog Balkana i pristupanju toj evropskoj direktivi, što znači da bi roming bio potpuno ukinut.\n"Mi smo se ranije u nekoliko navrata obraćali Evropskoj komisiji, koja nas je odbijala pod izgovorom da ta direktiva važi samo za članice EU i da bi važenje direktive i za druge zemlje podrazumevalo promenu tog dokumenta", naveo je Ljajić.\nBugarski ministar za transport Ivajlo Moskovski je najavio da će od avgusta biti snižene cene rominga za Makedoniju i Srbiju i da će ta odluka biti doneta tokom bugarskog predsedavanja EU, kao i da mobilni operatori Bugarske, Makedonije i Srbije rade na potpisivanju tog sporazuma.\nPodsetio je na još jednu inicijativu za ukidanje rominga, koja nema veze sa Bugarskom, koja se odnosi na tzv. zapadnobalkansku šestorku odnosno šest ekonomija Zapadnog Balkana – "pet zemalja, plus Kosovo".


U susret 5. junu, jedno podsjećanje\nTi letovi Migova 21 su bili fascinantni: ogromna, nadzvučna brzina, drugačiji dizajn u odnosu na ove domaće avione, drugačiji zvuk motora, ili bolje reći huk...\n04.06.2018. 10:44h Ažurirano: 04.06.2018. 10:44h\nU susret početku nadgledanja i zaštite neba iznad Crne Gore, od strane NATO aviona iz baza u Grčkoj i Italiji, a najavljeno od 5. juna, evo jedno kratko podsjećanje, a takođe informacija za generacije rođene posle 1990.\nDo raspada bivše Jugoslavije, početkom 90-ih, sa vojnog aerodroma u Podgorici svakodnevno su polijetali vojni avioni na kojima su se obučavali piloti tadašnje JNA. Tokom 60-ih godina prošlog vijeka uglavnom su letjeli „jastrebovi“, u četvorkama ili parovima, a kasnije su ih naslijedili „galebovi“ (G4) i „orlovi“. G4 avion je bio ponos JNA (domaća proizvodnja) i zbog svojih odličnih karakteristika za svoju klasu bio je idealan avion za obuku, a izvozio se i u neke zemlje Afrike i Azije, koliko se sjećam (uglavnom Nesvrstani). Orao je rađen u kooperaciji sa Rumunima i bio je najjači i najmoćniji (polu)domaći avion.\nNakon polijetanja, sa zajedničke piste u Golubovcima, ruta im je obično bila na lijevo, preko Dajbaba ili Zabjela, pa preko Lješanske, jezera, ponekad iza brda do mora, pa nazad preko jezera. Vjerujem da su se mladi piloti iz svih krajeva ex Yu, ali i iz prijateljskih zemalja širom svijeta, nauživali i nagledali ljepote, stasavajući u vrhusnke pilote od koji su mnogi kasnije letjeli za JAT i druge civilne avio kompanije.\nPonekad su letjeli i Mig 21, pojedinačno ili u paru. Njihova baza je bila smještena u brdu Šipčanik kod Tuzi, u kome se sada nalazi vinski podrum Plantaže. Blizu brda je i posebna pista (još postoji, mada zapuštena, ne koristi se) odakle su ovi avioni polijetali i slijetali. Interesantno je da je taj hangar u Šipčaniku, duboko ukopan u brdo, smatran za sigurnu luku za vojne avione. Ipak, NATO avioni - bombe su prilikom bombardovanja 1999. godine relativno lako probili debela vrata na ulazu od čelika i armiranog betona i uništili cjelokupnu flotu koja se nalazila tamo.\nU to vrijeme većinu buke na nebu, na koju smo tada svi bili navikli i koja danas mnogima nedostaje, pravili su upravo ovi vojni avioni, jer je titogradski aerodrom imao daleko manji promet nego danas, i nije bio međunardoni. Sve u svemu, prisustvo naše JNA i naših aviona na nebu stvarao je tada neki poseban osjećaj sigurnosti i bezbrižnosti, ikao nije postojala nikakva prijetnja ni opasnost da nas neko napadne i ugrozi nebo. Doduše, tek nedavno smo saznali da su nam u posjeti bili vanzemaljci i da su sa svojim moćnim letećim tanjirima pratili formacije naših „galebova“ i „orlova“, u par navrata tokom 70-ih. Naši piloti si ih, navodno, pojurili migovima ali su Tanjiri utekli i nestvarnom brzinom nestali sa horizonta. Više nas nisu uzemiravali, bar da se zna.\nEto šta su bila „čelična krila naše armije“: hrabri, nesutrašivi, ponosni... na slobodu, za domovinu.\nPosljednji put sam se suočio sa vojnim avionima, i to „oči u oči“, prilikom bombardovanja podgoričkog aerodroma (vojne baze) od strane NATO aviona, negdje krajem marta 1999. Stajao sam sam na platou ispred restorana u Kombinatu aluminijuma, na svega dva kilometra vazdušne linije od aerodroma, i posmatrao cjelokupnu akciju. Sjećam se - bombardovanje je trajalo od 13:40 do 14:10. Isto to veče je nastavljeno. Eksplozije su bile toliko jake da je tlo podrhtavalo pod nogama. Avioni su kružili i znad KAP-a, na visini od 6-7 hiljada metara otprilike, tj. van domašaja protivvazdušne odbrane koju je vojska ostatka Jugoslavije tada imala na raspolaganju.\nDa li je neki projektil mogao da zaluta i na područje KAP-a prilikom tog bombardovanja, tada se nije razmišljalo. Za nekog ko je odrastao gledajući avione na nebu prkos je bio dominantan osjećaj, potiskujući bilo kakvu drugu emociju, kao i osjećaj straha.\nDanas je drugačije vrijeme, i nove okolnosti. NATO je u sasvim drugačijoj ulozi, zaštitnika a ne agresora. I nema mjesta ni za prkose ni za strahove, sa te strane.Ostali su u muzeju uspomena, za podsjećanje.\n16.10. 18:36 h\t8031\n17.10. 07:00 h\t5495\n16.10. 09:46 h\t2967\n16.10. 11:26 h\t2890\n16.10. 10:45 h\t920


Izvor: B92, Tanjug ponedeljak, 31.10.2011. | 15:59 -> 17:47\nDanas je Interpol, u delu svog sajta na kojem se nalaze meðunarodne poternice, stavio i ime Radomira Kasaloviæa.\nEuleks je preko Unmika, u sluèaju ubistva pripadnika kosovske policije 26. jula, zatražio od Interpola raspisivanje poternice za šestoricom Srba, potvrdio je Tanjugu portparol Euleksa za sever Kosova Hans Kristijan Klasing.\nDa bi saradnja sa Euleksom i Unmikom bila uspešna, mora biti obostrana, kaže za B92 Slobodan Homen, državni sekretar Ministarstva pravde.\nNa pitanje da li æe Srbija poštovati Interpolove poternice koje su raspisane za petoricom Srba zbog ubistva kosovskog policajca, Homen odgovara da je Srbija poslala 50 zahteva Euleksu i Unmiku i da nije dobila nijedan odgovor.\nNa zahtev UNMIK-a Interpol je raspisao poternicu za petoricom Srba koji su osumnjièeni za ubistvo pripadnika ROSU.\nDo sada su na poternici bili Ratomir Božoviæ, Radovan Radiæ, Milovan Vlaškoviæ, Slobodan Vuèiniæ i Dušan Jovanoviæ. U Ministarvu pravde navode da se Vlada Srbije zalaže sa saradnju, ali da saradnju i oèekuje.\nIpak, postavlja se pitanje ukoliko ovi ljudi budu na raspolaganju policiiji i sudu u Srbiji, da li æe biti uhašeni i predati Euleksu.\nPojedini politèki predstavnici sa Srba sa severa Kosova, poput Marka Jakšica iz DSS, smatraju da Srbija treba potpuno da ignoriše Interpolove poternice.\nPripadnik specijalne jedinicePpolicije Kosova Enver Zumberi ubijen je 26. jula u akciji vlasti Kosova na preuzimanju prelaza Jarinje i Brnjak. Njega je posthumno predsednica Kosova Atifete Jahjaga proglasila herojem Kosova.\nKosovo ponedeljak 31.10. 11:20 Komentara: 35


KREM PUSLA SA KESTENOM | IDEJOPEDIJA\nKREM PUSLA SA KESTENOM\nRecepti, Torte, Uncategorized November 28, 2013 Comments: 7\nPre skoro 18 godina Stefan je bio prva beba u široj familiji. Što se kaže kod nas – prvo pa muško! I bio je prva beba sa kojom sam ja, tada devojčurak da tako kažem, obožavala da se igram. Do Stefana me bebe ni malo nisu ni zanimale…\nSećam se da je kao dečak dolazio kod nas na vikendicu, onda smo išli u neki šljivik dole ispred kuće, igrali se žmurke i jurcali. On malo dete, ja veliko dete..\nPitam ga prošlog vikenda da li je teško kada imaš 17 godina (ok, skoro 18)….pitam ga mada znam da zvučim glupo, ali se kao kroz maglu sećam da je to vreme sa puno pitanja, puno želja, a nekako si već veliki i sve treba da znaš i umeš. A Stefan mi stidljivo kaže: Nije teško, i smeška se..\nKao ponosna tetka primećujem kako mi je porastao lep i odmeren, zamišljam kako je sada i zaljubljen.. ali neću da ga pitam, ne ide. Sigurno se i ne seća kako smo se jurili ispred kuće. I neću da budem neka tamo dosadna tetka koja postavlja stereotipna pitanja i gnjavi..i onako je već bio osuđen na subotnje veče sa roditeljima, u gostima kod tetke..\nSamo sam mu u srcu poželela da donosi prave odluke, da ima uz sebe prave prijatelje i da ga prati sreća…i servirala nekoliko slatkiša da makar malo izvadimo subotu veče (nešto razmišljam, možda je ipak uspeo da izadje u kafić malo kasnije:)).\nU nastavku je recept za tetkinu pusla tortu sa kremom od kestena.\nPotrebno je za dve kore:\n1 supena kašika ceđenog soka od limuna\nMikserom penasto umutiti belanca i so. Dodati kristal šećer i nastaviti sa miksiranjem uz dodavanje limunovog soka kap po kap. Kada je sneg sasvim čvrst, dodati prah šećer i lagano umešati silikonskom špatulom.\nMasu podeliti na dva dela i peći 1h 30min na 120 stepeni. Po želji, gornju puslu možete ušpricati (od šama vadite tufne jednu do druge, a one tokom pečenja fino narastu i spoje se) pomoću poslastičarske kese i okruglog nastavka.\n250g odmrznutog kesten pirea.\n250g mascarpone sira (možete ga kupiti u marketu ili sami napraviti prema Minjinom receptu ovde.)\nSastojke pomešati lepo kašikom.\nSve sastojke istopisi na pari. Kada je fil dovoljno gust, skloniti sa vatre i pustiti da se ohladi. Ja sam moj nanosila dok je još bio topao, pa je nastao kreativan nered po torti i neobuzdana erupcija čokoladanog fila koji je neko morao da skuplja i nije mogao da ne smaže viškoveJ. Mislim, važno je ohladiti krem pre nanošenja.\n250ml ulupane mlečne slatke pavlake.\nFilovati tortu prema sledećem redu:\nPUSLA1 – FIL 1 SA KESTENOM – FIL 2 SA ŽUMANCIMA I ČOKOLADOM – SLATKA PAVLAKA ULUPANA – PUSLA 2.\nOdozgo sam blago posula prah šećerom i bademovim brašnom, tek da zaliči na brežuljke prekrivene snegom i na one pahulje od juče:)\nTorta je najbolja kada odstoji preko noći, ali moja je delimično pojedena još istog dana, pre nego što sam uspela da je uslikam..\nKrem puslu šaljem kao ulaznicu za ovomesečnu igru gastro blogera Ajme Koliko nas je, gde nam je Coolinarija zadala zanimljiv sastojak za eksperimentisanje u kuhinji – kesten.\nTagged: ajme koliko nas je, kesten, kremasto, mascarpone, pusla, torta\n← Užasna Pišinger torta (iz kuvara moje bake, iz 1951.)\nDekin kolač (Aromatični čokoladni kolač sa bademom) →\n7 thoughts on “KREM PUSLA SA KESTENOM”\nNale Coolinarija November 28, 2013 at 3:00 pm Reply\nJako lepa priča koja me je raznežila. Vidi se da ste ponosni i tako treba da bude. A, možete biti ponosni i na tortu, koja je baš primamljiva naročito za nas koji volim i pusle i kesten:))) Hvala Vam veliko na učešću u ovom krugu, jako mi je drago da Vam se tema dopala. Pozdrav!\nIdejopedija November 28, 2013 at 3:57 pm Reply\nmignonne December 1, 2013 at 1:19 pm Reply\nVolim pahuljaste kolacice, a ova tortica je upravo takva… divna i topla prica, mislim da je ” tetkin” desert bio pun pogodak.:)))\nIdejopedija December 1, 2013 at 1:39 pm Reply\nMilkica December 1, 2013 at 2:32 pm Reply\nOvo je savrseno…\nIdejopedija December 1, 2013 at 5:24 pm Reply\nHvala Milkice! Drago mi je da ti se svidja i puno mi znaci, posebno zato sto sam veliki ljubitelj tvog bloga i postovalac tvojih gastro umetnickih dela:))\n50 RECEPATA S KESTENOM – Coolinarija November 17, 2017 at 11:08 am Reply\n[…] Pripremila: Vesna (Idejopedija), a recept se nalazi ovde. […]


the festival | TAMOiOVDE\nTag Archives: the festival\n7. maja 2015. by TAMOiOVDE\nFestival puštanja zmajeva u Kini označava dolazak proleća. Hiljade ljudi okupi se svake godine u pokrajini Šandong na istoku zemlje kako bi se takmičili i uživali u ovoj drevnoj veštini.\nPuštanje zmajeva: Festival koji nagoveštava proleće\nKineski filozof Mo Zi proveo je tri godine u 5. veku pre nove ere posmatrajući jastrebove kako lete. Kinezi su prvi upotrebili svilu i bambus za pravljenje zmajeva i puštanje nebu pod oblake.\nPostoje mnoge priče iz drevne Kine o puštanju zmajeva. U 2. veku pre nove ere kineski general Han Hsin koristio je zmaja da leti preko dvorca koji je opsedao sa vojskom da bi dužinom konca odredio koliko dugačak tunel treba da prokopaju da bi zauzeli tvrđavu iznutra.\nKineski carevi često su koristili zmajeve u ratu da šalju signale svojim trupama. U 13. veku Marko Polo je pisao da su vlasnici trgovačkih brodova pre plovidbe puštali zmaja, ako bi otišao pravo i visoko, putovanje će biti brzo i uspešno, ali ako se zmaj sruši ili ne leti, to je bio loš znak, što je značilo da ne treba još isploviti.\nDizajn većine današnjih kineskih zmajeva ima simboličko značenje ili su ilustrovani motivima iz kineskog folklora i istorije.\nKornjača i breskve znače dug život, šišmiši su znak dobre sreće, leptiri i cveća predstavljaju harmoniju, a zmaj moć i napredak.\nPosted in Uncategorized.\tOznačeno China, design, dizajn, festival, history, interesting, istorija, Kina, light, meaning, motiv, simbolika, style, svet, symbolism, the festival, tradicija, tradition, why, zanimljivosti, zašto, značenje


Poslao: 17 Dec 2020 13:50\n2Ovo se svidja korisnicima: natrix, KlinkaPalacinka\nСурово, али нисмо ту ''естетику'' ни примењивали на свакој...\nSećam se jedne prilično debele devojke iz gimnazije, koju su dečaci toliko provocirali, da je često bila u suzama...Bila je lepa, ali debela i to baš. Nakon svih tih suza i maltretiranja, ostvrila je vezu sa dečkom iz njene generacije, pa su onda zezali i njega. Oboje su bili ismejavani...Onda je ta devojka, otišla na faks, studirala i radila na sebi...Smršala je, a pored studija postala je i fintes instruktor. Ona je par godina mlađa od mene i dan danas izgleda kao ''avion''. Sa njom je i dalje dečko iz srednje....\nPonekad neko ne vidi lepotu nekog ili nečeg, ali se dešava da mnogi iz nesigurnosti ne doživljavaju sebe lepo, pa i kada im ukažeš na nešto lepo kod njih oni to ne prihvte na pravi način...A još je gore, ako neko ne ume da ti ukaže na lepotu na pravi način...\nDrug iz gimnazije je bio ''smrtno'' zaljubljen u našu drugaricu iz odeljenja koja je isto bila prava buca. I imala je kompleks zbog toga, pogotovo što je dobijala i opaske na račun izlgeda, pa je njena nesigurnost u sebe dobila na značaju....On je želeo da joj izjavi ljubav, da uradi nešto smelo, ali nije znao kako...Ona je volela književnost, poeziju....I onda on mene pita za savet, šta da napiše šta da smisli da joj da do znanja da mu se dopada...Ja mu kažem da napiše par nekih lepih stihova, čisto malo da joj skrene pažnju na sebe, pa kad vidi kako ona reaguje da pređe na korak dva...\nI stojimo mi tako na odmoru, i samo se začu šamar u pozadini...On prilazi i krivi mene što sam mu dala glup savet...Ja ga pitam šta joj je odrecitovao....E sad ne mogu da se setim celog stiha ali uvod ide ovako...\n''Debele žene, zanimaju mene''.... Šta reći....\nPoslao: 17 Dec 2020 15:49\nCitat:А како ћемо са лепотом?Ко је први дао суд,да су неко и нешто лепи?Ко је поставио критеријуме лепоте и дао лествицу оцена исте?\nPostoje subjektivni kritijerijumi, i oni koji su prihvaćeni vremenom, kao opšti. i oni sami zavise od sopstvenog estetskog poimanja, odnosno ukusa...\nPoteglo se dosta zanimljivih pitanja, tako da dobro je što je tema na potforumu filosofija, i što šta ima da se kaže iz različitih uglova i aspekata.\nOvo oko -drevnog čoveka- da ilustrujem materijalom koji je relativno sveže uslikan u oktobru, kad smo vodili decu do arheološkog nalazišta Vinča. I slušali predavanje o pračoveku našem.\nŠto bi vodič rekao kad hoćemo nekoga da uvredimo kažemo ponaša se kao pećinski ili praistoriski čovek. A u stvari treba da nam bude to kompliment.\nOn je, naš praistorjski čovek, imao svest veću o društvenoj odgovornosti nego čovek danas, nije ratovao, a imao i je za to vreme solidnu inteligenciju, al i smisao o estetici.\nTako da tragovi u pećinama tj crteži, skulputure koje je ostavio govore o načinu života, vid komunikacije opipljiv koji nam može dosta reći o njemu.\nAl takođe nam kazuju i stepen razvoja njegovog kreativnog bića. Tako da mogu biti i dekorativni element.\nVerujem da crteži u pećini jesu simbol komunikacije kao što su po Pitagori, simbol komunikacije brojevi, pa kao što su to i geometrisi oblici, ili muzika, i boja takođe univerzalni vidovi komunikacije- a svi oni kriju lepotu u sebi i boja i muzika.\nUmetničko delo je vid komunikacije.\nOvde u ovoj vitrini iz Vinčanskog arheološkog nalazišta nalaze se dve grnčarske posude različite.\nUkrašene su. Svaka porodica je to radila valjda u zavisnosti od sopstvene maštovitosti i kreativnosti.\nPosuda koja je standardna je bila za svakodnevno korišćenje za namirnice. Trudili su se da osim da nešto ima upotrebnu vrednost da ima i estetsku vrednost takođe\nPosuda sa nogarima. Je bila posuda za goste. I specijalne prilike. Znači goste su posluživali u posebnim posudama.\nVodili su računa još tad o estetici, ostavljanju utiska. A to bi između ostalog značilo, da su svakao imali određeni pojam i stav o lepoti svakako.\nPoslao: 17 Dec 2020 16:03\nCitat:Ponekad neko ne vidi lepotu nekog ili nečeg, ali se dešava da mnogi iz nesigurnosti ne doživljavaju sebe lepo, pa i kada im ukažeš na nešto lepo kod njih oni to ne prihvte na pravi način\nOvakav primer imamo u bajci Ružno pače..\nKad od ružnog pačeta postane ustvari predivan labud..\nImamo i Kvazimoda, koji je bio -ružan- al predrasuda, stigma i ostale malograđanštine iza njegovog izgleda nisu videle njegovo dobro srce i unutrašnju lepotu, i da i on ume da voli...\nIma takvih primera kroz istoriju, mitove, predanja, bajke, umetnosti, književnost...\nPoslao: 17 Dec 2020 17:47\nImamo i Kvazimoda, koji je bio ružan al predrasuda, stigma i ostale malograđanštine iza njegovog izgleda nisu videle njegovo dobro srce i unutrašnju lepotu, i da i on ume da voli...\nЗнамо да човек човеку изгледа леп или ружан.Ко још,осим човека опажа његову лепоту или ружноћу .Давно сам чуо,у нашем народу причу,да се мечка плаши ружних људи и да бежи од њих.Не би ме изненадило,да је то мит,пошто имамо снажну културу гајења митова о нама.\nВећ за унутарњу лепоту тј.доброту,кажу поједини научници, животиње имају способност процењивања,и не само оне, него чак и биљке и елементи опажају, на неки свој начин.Добар човек,као и рђав наравно,може бити овакав и онакав.\nЈе ли је лепота безпредметна о појединцу у моралној и духовној пасправи?\nPoslao: 17 Dec 2020 18:18\nCitat:Већ за унутарњу лепоту тј.доброту,кажу поједини научници, животиње имају способност процењивања\nBilo je situacija da je u jednom dvorištu pas napadao samo jedne te iste osobe. Oni su kao kućnog ljubimca i čuvara imali i imaju psa mislim da je pulin.\nKako koji ugine od starosti ili ga zgazi auto isl uvek su nabavljali istu rasu. I uvek je kidisao na iste osobe iskreno, odličnu su moć zapažanja imali da nisu baš dobre osobe, više puta su pokazale ka drugima svoju lošu stranu. Ajde da kazemo postupci im nisu bili kako treba...\nTako da ima istine u tome definitivno.\nItekako imaju instikt verovatno i za nečiju suštinu kad imaju instikt da osete zemljotres, kao i većina životnja mnogo pre, ili kad je bilo bombardovanje čuju avione pre nego ih ljudsko uvo čuje..\nCitat:Је ли је лепота безпредметна о појединцу у моралној и духовној пасправи?\nNeko može biti fizičke lepote al biti isprazan iznutra i hladan kao osoba.\nSa druge strane neko može biti ružan al da izgleda ipak toplo harmonično, i pun ljubavi. Negde je bilo sličnih rasprava davno na MC. I u tom smislu opet lepota je relativna stvar tj u oku posmatrača il onako kako odgovara ličnom senzibilitetu...\nŠto se tiče moralnosti i duhovnosti i lepota i ružnoća- u fizičkom smislu, ne igra ulogu.\nJer i jedne i druge podjednako mogu dotaći dno nemoralnosti ali i doživeti prosvetljenje.\nDa sa praistorije pređem, na trenutak, kad se već setih toga na 21 vek\nImate i našeg profesora Milinovića proferosa sa Mašinskog fakulteta zaljubljenika u rakete\nkoji tepa raketama da su lepotice\nPoslao: 18 Dec 2020 00:22\nSa druge strane neko može biti ružan al da izgleda ipak toplo harmonično, i pun ljubavi.\nПоменула си Квазимода,а ја се одмах сетим Валтазара Богишића :"Што се грбо роди,вријеме не исправи".Сад ,да ли је он мислио на духовног грбу или телесног не знам.\nВратимо се причи о нашем прачовеку.Пре цртања животиња по зиду пећине,морао је научити повлачење праве,криве ,косе,па након дужег времена круг,троугао,крст итд.У коју сврху је користио те знаке?Обележавање свог терена,ловишта или је бележио своје раније присуство?Своју припадност?Ти једноставни знаци,произвољно повучени,представљају мало .Можда је тада за тог цртача,представљао више од обичног знака.Симбол.Знак је познат садржај и непроменљив,а симбол већ представља нешто узвишеније.\nНисмо поменули лепоту и зло.Има ли лепоте у злу?Злоделу?Лепота зна да буде проклета и чињена су злодела због исте.\nЗлодело је убити.Убити комарца такође,али је лепота спавати лети без њих\nPoslao: 18 Dec 2020 01:40\nJutros sam uzela novi pasoš...\nCeo dan gledam u jednu tačku, ćutim i duboko uzdišem...\nTešim se: "Imaš ti i neke druge kvalitete!"\nSetiću se već koje...\nNikad se udati neću\nPoj'de me to\nPoslao: 18 Dec 2020 11:44\nLepota i udaja, nisu baš u korelaciji.... niti je garancija da će se neka lepotica udati 100%....\nO tome kako se lepota različito doživljava, najviše govore umetničke slike....Jedan slikar će većinu umetničkih slika doživeti na drugačiji način od nas neumetnika...Jednom sam u raspravi sa drugarom koji je završio akademiju rekla da pola slika koje je on kupio ne bih ni pogledala...Na šta mi je on rekao da ne umem da procenim šta je lepo...\nDoživljaj lepote je stanje duha. Po pravilu, što je čovek više duhovno izgrađen, on je jasnije odredio šta je sve lepo za njega.\nLepota mora da ima dubinu, da ima smisao. Sve ono što je površno, nije lepo ili je samo privid. Tu bi se mogla napraviti veza sa predmetima koji su kičerajka, a za mnoge bi isti ti predmeti bili baš lepi.\nKada su mene pitali, zašto mi stan nije u jarkim bojama tipa...crvena, plava, zelena...Rekla sam da mi tople boje više prijaju...jer ih ja doživljavam na lep način...\nPoslao: 18 Dec 2020 13:48\n3Ovo se svidja korisnicima: Skywhaler, amstel2, Cipelica~\nKlinkaPalacinka ::Jutros sam uzela novi pasoš...\nНи ја се нисам оженио. А деца нам постала људи - обоје мастери у својој струци. Кћерка ради као професор, а син (графички дизајнер) је отишао у Шведску. Наравно да бисмо волели да је са нама, али овде би или увенуо или подивљао, али то сам већ писао. Да не заборавим - кћерка нам је подарила и две унуке, а чека се и треће...Према томе - женидба и удадба нек буде тема за Стерију . Ако наиђе прави, стаћеш ти на луди камен не часећи ни часа...\nPoslao: 18 Dec 2020 13:59\nCitat:Jutros sam uzela novi pasoš...\npa seti se čim si samo na MC vrediš\njoš sam nik Klinka Palačinka, simbolika je večitog deteta a to može biti samo plus\na verujem da je u pitanju fotka na pasošu. Njih boli uvo, kako ćemo ispasti na dokumentima, nema izbora. Nije ko nekad, kad si morao da se slikaš i dve fotke za ličnu kartu dve za pasoš, pa ako ti se ne sviđa kako si ispao ideš kod fotografa i napraviš čitavu kolekciju slika, dok ne dođeš do one na kojoj si najlepše ispao\nUkupno su 602 korisnika na forumu :: 19 registrovanih, 3 sakrivenih i 580 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: _Sale, A.R.Chafee.Jr., boki199777, croato, eulereix, HDMI, indja, Mercury, milijarder, nenad81, plavii, repac, Sirius, Skiper1, Sr.Stat., suton, theNedjeljko, vathra, Vlada1389


Nove nadstrešnice na autobuskim stajalištima Banjaluka.com\nU toku su radovi postavljanja nadstrešnica na autobuskim stajalištima u seoskom području dok je postavljanje na gradskom području završeno, saopšteno je iz odsjeka za Odnose s javnošću Administrativne službe grada Banjaluka.\nPutnici su zadovoljni izvedenim radovima. Jedna od njih, stanovnica naselja Šargovac Branka Vrućinić kaže da je pohvalno što su i udaljena naselja dobila nadstrešnice, a ne samo ona u gradu.\n“Zadovoljna sam renoviranjem autobuskih stajališta prije zime, jer iako su do sada na njima postojale nadstrešnice nisu bile baš efikasne kada su padavine. Nove će svakako dobro doći posebno zbog toga što putujem i po nekoliko puta u danu “, izjavila je Vrućinić.\nAda, Karanovac, Lazarevo 1 i 2, Motike, Petrićevac, Vrbanja, Srpske toplice, Obilićevo, Starčevica, Rekavice 1, Šargovac, Dragočaj, Piskavica, Bočac, Agino selo, samo su neke od 17. mjesnih zajednica u kojima su ovi radovi izvedeni, saopšteno je na Zvaničnoj Internet prezentaciji grada Banjaluka.\nZa radove su izdvojena sredstva u iznosu od 101 900 KM.


Bodrožić (NUNS): Oko 98 odsto sredstava sa konkursa ide lokalnim medijima pod uticajem vlasti - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Bodrožić (NUNS): Oko 98 odsto sredstava sa konkursa ide lokalnim medijima pod uticajem vlasti\nŽeljko Bodrožić Foto: BETA/ MILAN OBRADOVIĆ\nPredsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije Željko Bodrožić izjavio je danas da 98 odsto sredstava na konkursima za sufinansiranje lokalnih medija odlazi portalima koji su „pod direktnim uticajem vlasti“.\nBodrožić je na panelu „Budućnost je lokalna – Lokalni mediji za bolje društvo“ u prostorijama Hrvatskog novinarskog društva u Zagrebu kazao da su medijski zakoni u Srbiji popravljeni, da su relativno dobri i uskladjeni sa EU, ali da je njihova primena „očajna“.\n„Sama vlast se trudi da ih obesmisli“, rekao je Bodrožić.\nPrema njegovim rečima, broj medija bi mogao da pokaže da u Srbiji postoji pluralizam i dodao da „zapravo nikada nije bilo manje pravih lokalnih medija“.\n„Svakoj slobodnoj redakciji uskraćene su izjave državnih i lokalnih funkcionera, uskraćeni su im oglasi,…“, kazao je Bodrožić.\nIstakao je i da se na dnevnom nivou beleže desetine teških pretnji novinarima, posebno na društvenim mrežama, kao i da je broj pritiska na novinare u porastu iz godine u godinu.\nPredsednica Sidikata novinara Hrvatske Maja Sever istakla je da je u Hrvatskoj situacija „vrlo loša“ i ocenla da je većina aktera na lokalnoj medijskoj sceni svesna da se nešto mora promeniti.\nNaglasila je da većina lokalnih medija u Hrvatskoj direktno zavisi od finansiranja iz jedinica lokalne samouprave, ali da su konkursi netransparentni, gde se često ne zna po kojim kriterijumima, kao i ko tačno odredjuje kome će se dodeliti novac sa konkursa.\n„Sredstva su se dodeljivala onima koji lepo pišu o vlastima, zaboravljajući da je to novac svih gradjana“, naglasila je Sever.\nGeneralna sekretarka udruženja BH novinari Borka Rudić istakla je da u Bosni i Hecegovini ne postoji sistem po kome deluju lokalni mediji, što, kako je ocenila, ostavlja širok prostor za zloupotrebe.\nNaglasila je da u Bosni i Hercegovini postoji pluralizam medija, ali da ne postoji pluralizam informacija.\n„Mediji su vrlo često sredstvo propagande, a ne sredstvo informacija“, rekla je Rudić.\nŠpela Stare iz Društva novinara Slovenije kazala je da u toj zemlji postoji više od 2.000 medija, od čega su oko dve trećine na lokalu.\nNaglasila je da skoro sve lokalne samouprave imaju svoje novine ili portal, koji se direktno finansiraju iz tih samouprava, pa samim tim nemaju dovoljno uredjivačke slobode.\nkonkursiLokalni medijiNUNSsufinasiranje medijaŽeljko BodrožićBeograd\nDruštvo • 17.06.2022. 16:55


Napokon novosti o trećem "Sherlocku Holmesu" - TeVe\nAutor: | 28. 10. 2016 - 14:35 | 0 komentara\nMeđu njima se nalaze scenaristica Čuvara galaksije Nicole Perlman, Justin Malen koji potpisuje novi Baywatch, Gary Whitta koji je radio Rogue One: A Star Wars Story, Geneva Dworet-Robertson, koja će napraviti scenarij za novi Tomb Raider film te Kieran Fitzgerald, koji potpisuje film Snowden. Čini se kako od takvog trusta mozgova možemo očekivati više od jedne priče, ali za sada takvi detalji nisu poznati.


Pravni informator - pravni časopis za savremene pravnike | Separat - Februar 2021.\nSeparat - Februar 2021.\nSLOBODAN PRISTUP INFORMACIJAMA OD JAVNOG ZNAČAJA I ZAŠTITA PODATAKA O LIČNOSTI\nBROJ 2. GODINA 2021\nSLOBODAN PRISTUP INFORMACIJAMA I ZAŠTITA PODATAKA O LIČNOSTI – Naslovna strana i impresum separata\nSLOBODAN PRISTUP INFORMACIJAMA I ZAŠTITA PODATAKA O LIČNOSTI – Sadržaj Separata\nSLOBODAN PRISTUP INFORMACIJAMA I ZAŠTITA PODATAKA O LIČNOSTI – ZAKON o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja ("Sl. glasnik RS", br. 120/2004, 54/2007, 104/2009, 36/2010) – Sadržaj Zakona\nSLOBODAN PRISTUP INFORMACIJAMA I ZAŠTITA PODATAKA O LIČNOSTI – ZAKON o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja ("Sl. glasnik RS", br. 120/2004, 54/2007, 104/2009, 36/2010) – Tekst Zakona\nSLOBODAN PRISTUP INFORMACIJAMA I ZAŠTITA PODATAKA O LIČNOSTI – Zakon o zaštiti podataka o ličnosti ("Sl. glasnik RS", br. 87/2018) – Sadržaj Zakona\nSLOBODAN PRISTUP INFORMACIJAMA I ZAŠTITA PODATAKA O LIČNOSTI – Zakon o zaštiti podataka o ličnosti ("Sl. glasnik RS", br. 87/2018) – Tekst Zakona\nSLOBODAN PRISTUP INFORMACIJAMA I ZAŠTITA PODATAKA O LIČNOSTI – Izvod iz - Izveštaja (Poverenika) o sprovođenju Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja i Zakona o zaštiti podataka o ličnosti za 2019. godinu (sa Zaključkom Narodne skupštine Republike Srbije, RS broj 72, od 26.12.2020. godine, objavljenim u "Sl. glasniku RS”, br. 157/2020, od 28.12.2020. godine)


SKANDAL U BRITANIJI: Princ odstupio zbog pedofilske afere Epštajna | Ekspres.net\nSKANDAL U BRITANIJI: Princ odstupio zbog pedofilske afere Epštajna\n21.11.2019 . Autor:\nBritanski princ Endru objavio je da se povlači iz javnog života, navodeći da su kontroverze oko njegovog nepromišljenog odnosa sa američkim finansijerom Džefrijem Epstajnom, koji je osuđen zbog podvođenja maloletnica, donele velike smetnje kraljevskoj porodici, javio je Rojters.\nEndru je naveo da se “odriče svih svojih javnih dužnosti u doglednoj buducnosti”.\nPrinc je takođe od svoje majke, kraljice Elizabete Druge, zatražio dozvolu da se povuče, javio je u sredu Rojters.\nPokušaji britanskog princa Endrua da razjasni svoje prijateljske odnose s finansijerom pedofilom Džefrijem Epstajnom u intervjuu koji je dao pre nekoliko dana za BBC izazvali su mnoga negativna reagovanja.\nPrinc Endru je u jednom od retkih intervjua za BBC kategorički odbacio navode da je imao seksualni odnos sa Amerikankom Virdžinijom Roberts, koja ga je optužila za seksualno zlostavljanje u vreme kada je bila maloletna.\nVišesatni intervju odmah je postao udarna tema na društvenim mrežama. Reagovanja su bila brojna, a malo njih je išlo princu u prilog, preneo je Blumberg\nTags Britanijadzefri epstajnIntervjukraljica elizabeta IIpedofilska aferaprinc endru\nNOVINAR CBS: Da li je Putin umešan u ubistva protivnika? Tramp: Verovatno, da… UHAPŠEN ASANŽ: Ekvador ukinuo azil osnivaču “Vikiliksa” (VIDEO HAPŠENJA) Asanž u ambasadi: Od svađa do psihofizičkih problema DŽONSON NOVI PREMIJER BRITANIJE: Slede ostavke ministara


Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave | Ružić: Važno da gradovi i opštine unapređuju usluge za građane\n23. januara 2020. Ružić: Važno da gradovi i opštine unapređuju usluge za građane\nMinistar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić izjavio je danas da je važno to što gradovi i opštine unapređuju rad svoje uprave kako bi građanima pružili efikasnu uslugu.\n“Za uspeh svih promena koje uvodimo, da bi uprava bila po meri svih građana i privrede, ključna je volja i spremnost da se stvari menjaju. Danas nagrađujemo one lokalne samouprave koje jesu pokazale najveću spremnost da uvedu uslugu bezgotovinskog plaćanja u svojim uslužnim centrima”, rekao je ministar na svečanom proglašenju najuspešnijih gradova i opština u okviru takmičenja “Šampioni bezgotovinskog plaćanja”.\nOn je podsetio da je Ministarstvo u prethodnom periodu podržalo 14 lokalnih samouprava da uspostave Jedinstveno upravno mesto – da omoguće građanima da dolaskom na jedan šalter, jedno mesto završe sve poslove koje imaju sa upravom.\nMinistar Branko Ružić na dodeli priznanja „Šampioni bezgotovinskog plaćanja“\n“Za tri godine uspeli smo da izdvojimo milion evra za gradove i opštine širom Srbije, da urede JUM i podignu kvalitet usluga”, rekao je on.\nOmogućavanje bezgotovinskog plaćanja u ovim korisničkim servisima je važno jer, kako je rekao, osim toga što građanin više neće morati da obilazi šaltere različitih institucija, neće više morati da idu ni u banke i pošte da bi platio takse.\nDodao je da se utvrđuje i Program razvoje eUprave odnosno, konkretne aktivnosti i mere kojima će naša uprava postati eUprava i koristiti nove tehnologije, kako bi građanima pružila kvalitetnije i brže usluge.\n“Druga važna stvar je isticanje pozitivnih primera kojima želimo da podstaknemo i druge opštine i gradove da ulože maksimalan napor, kako bi za građane i privredu bili istinski servis. Sa tom namerom Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave, od ove godine u okviru Fonda za lokal, pokreće nagradu za gradove i opštine koji su se istakli kao najbolji primeri dobre uprave”, dodao je ministar Ružić.\nU 60 gradova i opština u Srbiji uvedeni su POS terminali i omogućeno je plaćanje taksi i naknada platnim karticama na šalterima lokalne administracije. Nagrađene lokalne samouprave su Priboj, Crna Trava, Irig, Sombor, Vranje, Pančevo, Šabac, Novi Sad, Žabalj, Leskovac .


SBB lider po pitanju zadovoljstva TV kanalima, sadržajem i brzinom interneta | N1 Srbija\nSBB lider po pitanju zadovoljstva TV kanalima, sadržajem i brzinom interneta\n04.06.2019. |10.53 >11.02 |\nIstraživanje je rađeno na reprezentativnom i pouzdanom uzorku od 1223 ispitanika širom Srbije, metodama razgovora licem u lice i onlajn intervjuima. U poređenju sa ostalim operatorima, SBB kao vodeći brend se izdvaja i po kvalitetu i jedinstvenosti dodatnih TV usluga, kao što su Video klub, vraćanje programa unazad, gledanje televizije na različitim mobilnim uređajima, besplatnoj Wi-Fi usluzi sa korisnike – Unifi, koja je dostupna širom zemlje i regiona, kao i TV platformi EON čiji broj korisnika raste iz dan u dan.\nDodatno, rezultati pokazuju da je SBB profesionalna i pouzdana kompanija, koja se izdvaja ekspertizom u oblasti telekomunikacija.\nSBB EON Ipsos stratedžik marketing\nsve bi bilo ok kada me sbb ne bi primoravao da placam tv koji ne gledam i dao mogucnost pretplate samo na internet\nImate odlučnu ponudu kanala, kvalitetnog interneta, cene usluga da samo miruju neko vreme :)\nKada ce sbb u surcin? Osudjeni smo na ove lopove radius vector tj sada supernova


Biznis.ba - Vino, smilje i masline su naša budućnost\nZatvoren sajam u Mostaru\nVino, smilje i masline su naša budućnost\nA. A. 10:20 / 09.04.2017.\nSpuštena je zavjesa na još jedan uspješno organizovan Sajam gospodarstva koji je okupio oko 800 izlagača.\nU Mostaru je jučer stavljena tačka na još jedan uspješno organizovan Sajam gospodarstva koji je 20. jubilarni put okupio oko osam stotina izlagača iz petnaestak država Evrope. Zemlja partner ovog puta bila je Republika Hrvatska, a Sajam je i ove, kao i ranijih godina, bio obogaćen brojnim popratnim sadržajima.\nNa Sajmu se, inače, tradicionalno predstavljaju subjekti iz gotovo svih grana privrede, među kojima prednjače poljoprivreda, gastronomija, turizam i uslužne djelatnosti, zatim elektroindustrija i IT sektor, a sastavni dio i ovogodišnjeg sajma bili su Sajam turizma na kojem su se predstavila autohtona domaća vina i turistički potencijali, te Sajam knjige i grafičke industrije.\nOno što se posebno izdvojilo su međunarodne konferencije, forumi i radionice. Između ostalog, održavana je dvodnevna konferencija Inicijative 16+1 Jedan pojas – jedan put, na kojem su učestvovali predstavnici 16 zemalja jugoistočne Evrope i Kine, zatim konferencija Komunikacijski sistemi u okviru koje je predstavljena južna trasa koridora 5c, te okrugli stol o maslinarstvu u Hercegovini.\nAkcent ovogodišnjeg Sajma bio je na vinarstvu, s obzirom na to da je našoj zemlji u maju prošle godine u Rigi pripala čast da bude organizator konferencije 16+1 koja je osim vinara iz naše zemlje i regiona privukla i vinare iz Kine koji su na koncu pokazali veliko interesovanje za bh. vino.\nPrivredna komora FBiH potpisala je opći ugovor o partnerstvu komore, članova Grupacije proizvođača i prerađivača smilja i federalnog Agromediteranskog zavoda Mostar.\nPotpisivanjem ugovora PKFBiH obvezao se da će raditi na zaštiti kvaliteta proizvoda od smilja, što je osnovna pretpostavka za brendiranje hercegovačkog eteričnog ulja od smilja. Najavljeno je i da će se raditi na sinergijii destilerija i poljoprivrednih proizvođača, a sve s ciljem unapređenja poljoprivredne proizvodnje, kvaliteta i zaštite cijena.\nUgovor će smiljarima biti od velike koristi jer će im olakšati istraživanje tržišta, ali ih isto tako uputiti i na to kako da usklade svoj nastup kada je riječ o prodaji na domaćem i stranom tržištu. Osim o smilju, govora je bilo i maslinarstvu koje je okarakterisano kao zanimanje budućnosti u Hercegovini.


Pobegli od rata, doèekala ih nemaèka birokratija - B92\nIzvor: DW petak, 22.10.2021. | 12:55 -> 22:30\n"To je stvarno bilo katastrofalno", kaže Abdul o svom prvom saslušanju. Godinama je taj Avganistanac radio u Kabulu za nemaèke institucije. Odlièno govori nemaèki. Kada je u avgustu morao da pobegne od talibana, nadao se da æe u Nemaèkoj naiæi na dobrodošlicu. Meðutim, naišao je na poteškoæe.\n"Pitao sam se, da li sam stvarno u Saveznoj Republici Nemaèkoj?" kaže Abdul, bivši prevodilac nemaèje vojske u Avganistanu.\nNjega je posebno šokiralo to što je tek èetiri nedelje nakon što ga je nemaèka vojska avionom evakuisala iz Avganistana bio pozvan u Ured za migraciju.\nBilo je to u Hamburgu gde je živeo u smeštaju za izbeglice.\nLokalni saradnici nemaèkih organizacija – tako mu je obeæao Bundesver – dobiæe u Nemaèkoj dozvolu boravka do tri godine "zbog humanitarnih razloga".\nKako mu je reèeno, moæi æe odmah da radi i dobijaæe socijalnu pomoæ. Tako naime predviða èlan 22 nemaèkog Zakona o boravku.\nAbdul je bio uveren da æe odmah dobiti dozvolu boravka, jer donedavno je radio za jednu nemaèku instituciju.\nNjeno ime ne želi da kaže dok njegov sluèaj ne bude rešen. A ne želi ni da se objavi njegovo pravo ime.\nRadne ugovore i druga dokumenta poneo je sa sobom kada je pozvan u Ured za strance. Ali, ta dokumenta, kaže taj ljubazan mladi èovek, nikoga nisu interesovala. Umesto toga, rekli su mu da podnese zahtev za dodelu azila. Za lokalne saradnike nemaèkih organizacija uopšte nije predviðen postupak azila. Osim toga, oni u tom sluèaju imaju mnogo manja prava.\nPostupak dodeljivanja azila traje mesecima, ponekad i godinama.\nDo konaène odluke podnosilac zahteva ne sme da radi, niti sme u Nemaèku da dovede svoju porodicu.\nA povrh svega, o zahtevima za azil za Avganistanke i Avganistance trenutno se uopšte ne odluèuje zbog situacije u toj zemlji.\nHiljade zahteva tek bi trebalo da bude obraðeno.\nOtkako su sredinom avgusta talibani preuzeli vlast u Avganistanu, u Nemaèku je stiglo oko 5.440 Avganistanki i Avganistanaca.\nTo su podaci savezne vlade od 18. oktobra. Meðu njima je 477 lokalnih saradnika s porodicama. Nemaèka, osim toga, iz humanitarnih razloga prima i aktiviste za ljudska prava, aktiviste za prava žena i medijske radnike.\n"Niko nije hteo da me sasluša"\nKada je Abdul napomenuo da je on lokalni saradnik nemaèkih organizacija, na njega je, kaže, vršen pritisak.\nUpozoren je da æe izgubiti smeštaj u izbeglièkom domu ako bude insistirao na dozvoli boravka iz humanitarnih razloga.\n"U takvoj situaciji nekome oduzeti smeštaj stvarno znaèi potpunu katastrofu", kaže Abdul.\nZdušno je pokušavao da objasni svoju situaciju – na nemaèkom i uz pomoæ dokumenata koje je doneo sa sobom - "ali niko me nije slušao".\nNa papiru koji su mu dali, dobio je crno na belo da nije priznat kao lokalni saradnik.\nDokument pokazuje DW-u.\n"To je za mene bio veoma težak trenutak."\nAbdul je pozvao svog bivšeg poslodavca koji je onda intervenisao u Uredu za strance.\nIduæeg dana stvar je ispravljena, kaže Abdul.\nPogodilo ga je to što je samo zahvaljujuæi dobrim vezama i odliènom znanju nemaèkog mogao da spreèi to da bude gurnut u postupak azila.\nI to je bacilo senku na pozitivnu sliku koju je imao o Nemaèkoj.\nEKSKLUZIVNO Poslednji Srbin u Avganistanu za B92.net: "Ostajem ovde" "Avganistan na rubu graðanskog rata"\nDo nekoliko nedelja pre talibanskog preuzimanja vlasti, nemaèka ministarstva odbrane, unutrašnjih poslova, razvojne pomoæi i spoljnih poslova još nisu bila postigla saglasnost o tome ko može da bude priznat kao lokalni saradnik.\nNajpre su tu ubrajani oni koji su za nemaèke ustanove radili u poslednje dve godine.\nTek sredinom juna su ministarstva odbrane i unutrašnjih poslova proširili krug lokalnih saradnika na one koji su za njih radili od 2013. godine.\nDruga dva ministarstva to nisu prihvatila, jer su svoje lokalne saradnike hteli da zadrže u Avganistanu za buduæu saradnju.\nSavezna vlada potcenila je opasnost koja je tim ljudima pretila od talibana.\nTako je mnogim ugroženim ljudima prekasno pružena pomoæ.\nAli, i pred onima koji su stigli u Nemaèku su prepreke.\nSavezna ustanova za migraciju i izbeglice (BAMF) saopštila je na upit DW da za sve Avganistanke i Avganistance mora da se izvrši provera da li su bili lokalni saradnici.\nKo ne bude priznat kao lokalni saradnik, taj mora da podnese zahtev za azil kako bi i nakon 90 dana (toliko važi viza koju su dobili na aerodromu ili nemaèkoj ambasadi u Pakistanu) mogao da ostane u Nemaèkoj.\nTo je specijalna viza izdata samo radi provere statusa kad stignu u Nemaèku.\nTo je kod nekih izazvalo zbrku, jer su oèekivali da æe, kad doðu u Nemaèku, automatski da dobiju višegodišnju dozvolu boravka.\nKasnije su saznali da prvo mora da bude razjašnjeno da li su bili lokalni saradnici ili moraju da podnesu zahtev za azil.\nNeki su, meðutim, pozvani da podnesu taj zahtev i pre nego što je provereno da li su bili lokalni saradnici.\nJedan od njih je Mohamad. Njega je s porodicom iz Kabula evakuisao Bundesver, prièa on na telefonu i preko Votsepa.\nMohamad, koji se zapravo drukèije zove, trenutno živi u smeštaju za izbeglice na severu Nemaèke. Poèetkom septembra dobio je pismo od BAMF-a da podnese zahtev za azil.\n"Prilikom kratkog saslušanja na aerodromu niste naveli da ste radili za neku nemaèku organizaciju u Avganistanu."\nZato ne može da dobije dozvolu boravka kao lokalni saradnik, reèeno mu je.\nZa Mohamada je to bio šok.\n"Bio sam lokalni saradnik", kaže. Od 2019. do 2021. radio je za Nemaèko društvo za meðunarodnu saradnju (GIZ).\nRedakciji DW dostavio je i pismo, odnosno potvrdu koju je izdao menadžer jednog projekta.\nTu stoji da je radio za GIZ kao savetnik.\nAli, i dalje je bio zaposlen u jednom avganistanskom preduzeæu i zato nije jasno da li je i on, po definiciji nemaèke vlade, lokalni saradnik.\nLokalnim saradnikom se smatra neko ko je od 2013. radio za neko od nemaèkih ministarstava ili neku od institucija.\nBrojni Avganistanci su, meðutim, radili preko avganistanskih kooperanata.\nMohamad se sada pita da li je pametno podneti zahtev za azil, jer viza istièe nakon 90 dana.\nStruènjaci za azil upozoravaju da onaj ko podnese zahtev za azil, pa ga možda kasnije povuèe jer je priznat kao lokalni saradnik, može da dospe u nezgodnu situaciju.\n"Kad osoba podnese zahtev za azil, viza prestaje da važi", objašnjava Peter fon Auer iz organizacije za ljudska prava "Pro azil".\n"Ako zahtev povuèete, onda ste do okonèanja postupka ilegalno u Nemaèkoj. Morali biste Nemaèku da napustite."\nNemaèka Savezna ustanova za migraciju i izbeglice demantuje da se vrši pritisak na Avganistanke i Avganistance da podnesu zahtev za azil.\nPriznaje da su slali pisma, ali samo kako bi ih "informisali o njihovim pravima".\n"Savezna ustanova je samo ukazivala na moguænost postupka za dobijanje azila", navodi se u saopštenju poslatom u redakciju DW.\nDodaje se i da je podnošenje zahteva za azil "dobrovoljna opcija".\nZa rešavanje statusa nadležna je Savezna ustanova za migraciju i izbeglice\nAli, istraživanje koje je sproveo DW pokazuje nešto drugo.\nAvganistanske saradnice i saradnike jedne fondacije bliske jednoj nemaèkoj partiji, BAMF je pozvao da podnesu zahtev za azil, iako su oni po definiciji bili lokalni saradnici.\nI drugi Avganistanci su, prema informacijama DW, pozivani da podnesu zahtev pre nego što je razjašnjeno imaju li status lokalnog saradnika.\n"Izbaciæemo vas na ulicu"\nTo potvrðuje i jedan video snimljen 22. septembra koji je dostavljen DW, a koji se deli i po društvenm mrežama.\nU njemu jedna saradnica gradskih vlasti u Ajzenhitenštatu Avganistankama i Avganistancima govori da "nisu sto posto priznati kao lokalni saradnici", da æe to biti provereno – i dodaje:\n"Ako danas kažete da neæete pokrenuti postupak za dobijanje azila, dogodiæe se sledeæe: izbaciæemo vas (…) na ulicu".\nBAMF je i to demantovao tvrdeæi da se niko ne prisiljava na podnošenje zahteva.\nNeizvesnost optereæuje avganistanske lokalne saradnike u Nemaèkoj.\nTo kaže i Abdul sa poèetka ovog izveštaja:\n"Ne mogu više da spavam jer se brinem", prièa on za DW.\nDva meseca nakon dolaska u Nemaèku on još uvek nema dozvolu boravka.\nJedino mu je obeæano da i nakon isteka od 90 dana može da ostane u Nemaèkoj – do okonèanja postupka.\n"S time moram da živim", odgovara on na pitanje kako izlazi na kraj sa situacijom.\nJedno ga ipak raduje: odnedavno zna da i njegova porodica može da doðe u Nemaèku. To mu je, kaže, najvažnije.\nGust toksièni dim se širio iznad grada; veliki požar u fabrici u Èileu VIDEO\nUkrajinske službe bezbednosti istražuju moguæi puè\n"Spremni smo za omikron, nema razloga za paniku"\nPostignut naèelni dogovor o ulasku Alternative u vladu Severne Makedonije\nPoruka ili poruga za kraj?\nPretnja Zapadu: Rusija dobija nove avione sa hipersoniènim raketama


Irska | Putovanja\nPočetna / Evropa / Irska\nNa odručju Dablina preovladava umereno – kontinentalna klima, sa jakim uticajem atlanske klime koja preovladava na većini ostrva. Na blage zime utiče Golfska struja, tako da se temperature u tom periodu kreću oko 6 stepeni celzijusa. [Read more…] about Dablin\nFiled Under: Irska\nKork je drugi po veličini grad u Republici Irskoj. Nalazi se na jugu ove ostrvske države, a zauzima povrišnu od 37, 3 kvadratnih kilometara. U Korku živi oko 120 000 stanovnika. Ovo je nakon Dablina i najvažniji ekonomski i kulturni grad u Irskoj.\nNa području Korka preovladava umereno – kontinentalna klima, sa jakim uticajem atlanske klime. Zbog kretanja Golfske struje, zime su veoma blage. [Read more…] about Kork


WARM: Ispričati priču profesionalno i sa integritetom | MC_ONLINE\nWARM: Ispričati priču profesionalno i sa integritetom\n"Obično se novinari, bar ovi što izvještavaju o ratu, ne vraćaju u zonu konflikta, a šta smo mi uradili prošle godine je da se nakon 20 godina vratimo na to mjesto i da dijelimo uspomene i iskustva", kaže Remy Ourdan, novinar Le Mondea, i jedan od ratnih reportera koji su izvještavali iz opkoljenog Sarajeva. Zajedno sa brojnim drugim reporterima, prošle godine je učestvovao u konferenciji "Sarajevo 2012" gdje se rodila ideja o otvaranju centra koji bi okupljao reportere, umjetnike i istraživače iz cijeloga svijeta. Zvanično predstavljanje i početak rada WARM Fondacije obilježeno je u Sarajevskom ratnom teatru, 8.aprila 2013.godine.\nNihad Kreševljaković, direktor SARTR-a i umjetnički direktor Modula Memorije, u čijem je okviru i organizovana konferencija "Sarajevo 2012", izjavio je kako je Modul Memorije kao program konstantno potencirao da naše sjećanje neće imati vrijednost ako ono ne bude sadržavalo empatiju prema ljudima koji stradaju danas širom svijeta: "Mislim da je Fondacija WARM najveći rezultat takvih nastojanja i nadam se da će nastaviti da u budućnosti izvršava tu misiju koju smo još davne 1995. godine imali kada smo pokretali Modul Memorije"\n"Ovo danas je tek početak WARM projekta, lansirali smo web stranicu i ideja je da naredne godine održimo prvi festival. Takođe namjeravamo što prije da otvorimo centar, koji će ujedno moći da bude arhiv istraživanja različitih projekata, a u isto vrijeme u njemu mogu boraviti umjetnici, studenti. Naši bliski prijatelji kao što su Nihad Kreševljaković, Danis Tanović, Dino Mustafić, Damir Šagolj i mnogi drugi, su prihvatili partnerstvo sa WARM-om jer nama je u cilju da sarađujemo sa lokalnim organizacijama, bilo da je to u Londonu, Afganistanu, Parizu ili ovdje u Sarajevu", obrazložio je Remy Ourdan osnivač i voditelj cijelog WARM koncepta.\nOsnovna misija WARM-a jeste da ispriča priču profesionalno i sa integritetom. Te priče neće biti pričane samo iz perspektive ratnih reportera, nego i umjetnika i drugih angažovanih ljudi. Nakon prošlogodišnje konferencije, grupa organizovana oko WARM-a pokrenula je razne projekte, a jedan od njih je i knjiga fotografija "Bosnia 1992-1995" čija je izložba takođe otvorena u SARTR-u povodom pokretanja Fondacije. Izložba predstavlja fotografije iz istoimene knjige koju su uredili Jon Jones, Remy Ourdan i Gary Knight.\nWARM takođe podržava projekte kao što je pozorišna predstava "Tajna džema od malina" rađena na osnovu djela Karima Zaimovića. "Kada nas je Nihad nazvao i rekao da je ova predstava toliko bliska svemu onome što želimo da bude WARM, pristali smo da koproduciramo tu predstavu i da podržimo mlade talentovane ljude kao što je režiserka Selma Spahić", objašnjava Ourdan. Pored navedenih, postoji još par aktuelnih projekata koje je moguće pronaći na zvaničnoj stranici Fondacije WARM, a u planu je i rad na drugoj knjizi koja će biti arhiva ratnih reportera i pokrivat će period od 10-12 godina rata i perioda nakon rata.\nPatrick Chauvel, ratni reporter koji je prošao više od dvadeset ratišta, ranjen tri puta, takođe je angažovan na ovom projektu: "Mislim da je ovo odlična ideja i takođe mislim da je Sarajevo odličan izbor za tu ideju, jer ovaj grad je odličan primjer kako se može dostojanstveno izaći iz rata i iz te epidemije ludila koje se širi svijetom, a mi uporno idemo za njom i pokušavamo ispričati priču kako se to ne bi ponovo desilo", ističe Chauvel uz obrazloženje kako bi WARM mogao biti idealna prilika za okupljanje mladih ljudi iz cijelog svijeta."Mogli bismo da informišemo mlade ljude i takođe da prikupljamo novčana sredstva kako bismo podržali dobre projekte".\n"Iako WARM priča priču o ratu, o konfliktu, naša želja je da to bude projekat pun mladih ljudi, pozitivne energije. Mjesto gdje ćemo pričati tu tešku priču, ali se i zabavljati i dati priliku novim talentima", poručio je na kraju Ourdan.\nViše informacija o WARM Fondaciji možete pronaći na njihovoj zvaničnoj stranici kao i Facebook stranici.


NDNV: Zaštititi novinare i medijske radnike RTV-a od otpuštanja - Magločistač\nPočetna U fokusu NDNV: Zaštititi novinare i medijske radnike RTV-a od otpuštanja\nPostavio/la: MagločistačObjavljeno: 11.08.2020 Kategorija: U fokusu1 Comment\nNezavisno društvo novinara Vojvodine (NDNV) pozvalo je danas rukovodstvo Radio-televizije Vojvodine (RTV) da hitno i bez odlaganja nađe način da se zaštite radna mesta novinara i medijskih radnika u toj kući i da jasno predoči po kojim profesionalnim kriterijumima planira otpuštanja koja su najavljena u medijima.\n„Nedopustivo je da rukovodstvo pokrajinskog javnog servisa novinare i novinarke kao i medijske radnike te kuće drži u neizvenosti i bez jasnih i transparentnih kriterijuma pristupa bilo kakvom smanjenju broja zaposlenih i angažovanih“, navodi se u saopštenju za javnost.\nNDNV zahteva da se zaštite kolege i koleginice na RTV i da rukovodstvo nađe način da oni ostanu i dalje u radnom odnosu.\n„Ukoliko do toga ipak ne dođe, smatraćemo to još jednim neuspehom celog rukovodstva, zbog čega Upravni odbor te kuće treba da podnese ostavku. Posebno je zabrinjavajuće da je, prema informacijama od kolega, ugroženo manjinsko informisanje, jer redakcije na tim jezicima ne mogu više podneti teret smanjivanja broja radnika.“\nNDNV podseća da godinama ukazuje na lošu kadrovsku politiku i na smanjenje kvaliteta programa RTV-a, zbog nedostatka stručnosti i namere rukovodstva da od RTV izgradi javnu medijsku kuću građana Vojvodine.\n„Pozivamo i građane i građanke da zaštite novinare i novinarke kao i ostale medijske radnike od neizvesnosti i pritisaka, jer nezavisnost, integritet i autonomija novinara direktno zavisi od njihovog načina zapošljavanja i stabilnosti radnih mesta. Ponovo ukazujemo na nedopustiv način kako je deo radnika RTV angažovan preko različitih agencija, direktno držeći ih u neizvesnosti u periodu kada građanima i građankama najviše treba kvalitetno informisanje“, stoji na kraju saopštenja, uz napomenu da će NDNV pomno pratiti situaciju u toj medijskoj kući i ponuditi pravnu pomoć kolegama i koleginicama.\nNDNV pomno pratiti situaciju i ponudice pravni pomoc gospodo to je premalo u ovom nasem djuvecu treba ozbiljnije nastupati, pogledajte sa lepim kulturnim recima u ovakvom sastavu rukovodstva — ne samo u takozvanoj Vojvodini jer danas rec Vojvodina nista NE znaci ,sem neku hladovinu za privilegovane da bi cutali. Uzecu samo primer sa restitucijom , pise se da je najvise oduzeto od stanovnika Vojvodine – to kaze Agencija zato i ne resavaju ljudski restituciju jer ako bi pogledali i nacionalni sastav uzurpirani od koji su ta dobra oduzeta medju njima najmanje imaju clanovi bozjeg naroda, sada je jasno zasto ne resavaju taj problem otimanja ljudski.Vidite i pisite da i manjinsko informisanje ugrozeno nije Vama jasno sta se u Vojvodini desava ne samo u Vojvodini, Citavom svetu se bore za pravilan nastup pojedini regiona za Autonomiju a ovde mi radimo suprotno tome, nije zato predsednik kriv nego okolina pratioci vlasti. Vi trebate ovakve slucajeve i slucaj u RTV-u internacionalnom korakom pokrenuti, unutar drzave to nece dati nikakav rezultat. Vidite krugu velikana ne odgovaraju resenje restitucije jer zele zadrzati otimano ali zele da Srbiji vrati kosovo takve suprotnosti u normalnim glavama i u svetu ne mogu biti prihvaceni. Do sada nisam teo tako nesto napisati ali vidim da sada je krajni rok da stvari budu gledani i prikazani realno, i protivno zelje oni koji sada koriste ta dobrai zele vladati iznad evropskog zakona i vrsiti uticaj na neke rukovodioce nase drzave. Nasa Srbija je jaka, bogata i do sada izdrzala sve nakaradne dogadjaje, sada je vreme da dogadjaji budu prikazani realno,ne za sve sto podmetnu neprijatelji na vrhu bude kriv Predsednik i Premijerka nego aktivni rusioci nase buducnosti. Gubitak Kosova pocela ostvariti vec odavno pa preko razni omalovazavanja kosovara stigli do ove tacke i ni danas ne nudimo stvarni svetski autonomiju ni kosovu ni vojvodinu nego samo neki surogat razmislite i o tome veliki borci — recima za bolju buducnost Srbije i pustite Predsednika da radi samostalno u okviru danasnje mogucnosti, bez upotrebe sile jer Vi i iz vojske izmislili kako da sebe izvucite mislim na ratne huskace.


Bore na čelu: Bolesti na koje ukazuju - Azra Magazin\nBore na čelu: Bolesti na koje ukazuju\nBore koje imate na licu nisu samo posljedica starenja, već mogu ukazivati na mnogo veće probleme. Nakon istraživanja veza između rizika od smrti od kardiovaskularnih oboljenja i dubokih bora na čelu. Rezultati istraživanja, koje su sproveli francuski naučnici Univerzitetskog medicinskog centra u Tuluzu (Centre Hospitalier Universitaire de Toulouse), ukazuju na to da bore na gornjem dijelu lica mogu upozoriti na potencijalne probleme sa srcem i krvnim sudovima.\n– Ne možete vidjeti ili osjetiti faktore rizika poput visokog nivoa holesterola u krvi ili povišenog pritiska. Proučavali smo bore na čelu jer su one tako jednostavne i vrlo uočljive – kaže autorica studije Jolanda Eskvirol.\nNaborano čelo bi moglo da ima veze sa smanjenjem elastičnosti arterija zbog nakupljanja naslaga na njihovim zidovima. Budući da su krvni sudovi na čelu veoma mali, oni su osjetljiviji na skupljanje, što znači da bi to mogao biti rani znak preranog starenja. Istraživanje je rađeno 20 godina, a u njemu je učestvovalo 3.200 odraslih zdravih osoba koje su imale 32, 42, 52 i 62 godine kada je istraživanje počelo. Svaki učesnik bodovan je u zavisnosti od dubine bora na čelu. Bodovi su bili u rangu od nula do tri. Utvrđeno je da su oni koji su dobili jedan bod imali veći rizik da umru od kardiovaskularnih oboljenja od onih koji su dobili nula bodova, dok su oni sa dva ili tri boda imali 10 puta veći rizik.\nTamara Ecclestone: Nadam se da ću uskoro ...\nRođendanska zabava: Madonnin sin u kombinaciji koja ...\nPet savjeta za rješavanje svakodnevnog stresa\nPrirodni šećer koji se nalazi u medu i voću poboljšava ...


"Ivanoviæ u sukobu s Radojièiæem? Predsednik me iznenadio" - B92.net\nBeograd -- Tvrdnje predsednika Aleksandra Vuèiæa da je Oliver Ivanoviæ od 2000. godine bio u sukobu sa Milanom Radojièiæem niko nije mogao da potvrdi, piše “Danas“.\nIzvor: B92, Danas sreda, 21.02.2018. | 11:15\nKako navode, tu informaciju nisu mogli da potvrde u Ivanoviæevoj porodici, kao ni njegovi saradnici.\nBrat Olivera Ivanoviæa Miroslav kaže za “Danas” da ne veruje da se Ivanoviæ ikada sreo sa Radojièiæem.\n“Iznenaðen sam predsednikovom izjavom. Ne vidim u kakvoj vezi, pa još i u sukobu mogu da budu dva èoveka iz dva krajnje razlièita miljea, koja nemaju nikakvih dodirnih taèaka. Ne verujem ni da su se sreli. Zato me je iznenadila informacija da je meðu njima postojao sukob. Radojièiæ nije sa ovih prostora. On nije biznismen, ne znam èim se bavi, osim što se po gradu o njemu prièa kao o uticajnoj liènosti, ali po drugim osobinama. Oliver je imao informaciju ko je Radojièiæ, na osnovu kojih je tražio da se nešto uradi po pitanju bezbednosti graðana”, navodi Miroslav Ivanoviæ.\nPrema njegovim reèima, ovakve situacije su muène i teške za porodicu Ivanoviæ.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vuèiæ izjavio je u ponedeljak tokom gostovanja u "Æirilici" na televiziji "Hepi" da je sukob ubijenog lidera GI SDP Olivera Ivanoviæa i Milana Radojièiæa trajao od 2000. godine.\n“Ne odbacujem moguænost da je on uèestvovao u tome, ali taj èovek je znao da æe svi da upere prstom u njega. Pa 10-15 godina njihov sukob traje…. Od 2000. godine. Da li je on glup ili lud ili šta je u pitanju? Možda i jeste, dovoljno bahat, ali nadležni organi æe to da utvrde”, naveo je Vuèiæ tokom gostovanja u emisiji "Æirilica" na Hepiju.\nPrema njegovim reèima, istraga se ne sprovodi u svim pravcima, nego samo onako kako bi to nekome odgovaralo.\n“Ne odbacujem moguænost krivice ni na jednoj strani. Imamo odreðene sumnje, a da imamo prave podatke izašli bismo sa njima. Siguran sam da su u to upleteni ljudi sa razlièitih strana”, naveo je Vuèiæ.\nVuèiæ je istakao da je to sve organizovano sa “zakljuènim ciljem da se sever Kosova otme od Srba”, kao i da ga ne interesuje "ko je pucaè, veæ samo ko je nalogodavac".\nPodseæamo, srpska politièarka sa Kosova Rada Trajkoviæ istakla je ranije da "Milan Radojièiæ na severu Kosova odluèuje o svemu i o dobrom i o lošem", dok je kosovski premijer Ramuš Haradinaj naveo da je pregovarao sa Radojièiæem kao s "jednim od istaknutih Srba na Kosovu".\nU intervjuu u emisiji "Slobodno srpski" 24. decembra prošle godine Haradinaj je rekao da "veoma dobro saraðuje sa kolegama Srbima“, meðu kojima je i Radojièiæ, a na pitanje ko je taj èovek, rekao je: "Neki sa severa, koji je bitan za sve i ja prièam i sa njim."\nDirektor Kancelarije za KiM Marko Ðuriæ izjavio je za Insajder da postoji trend kriminalizacije severa Kosova, kao i da se Milan Radojièiæ "bavi biznisom".\nMediji o "Radojièiæevoj grupi", Hoti ne oèekuje hapšenje\nOliver Ivanoviæ ubijen je 16. januara u Kosovskoj Mitrovici, ispred kancelarije svoje graðanske inicijative "Srbija, demokratija, pravda". Prema podacima sa obdukcije, Ivanoviæ je pogoðen sa šest metaka iz "duge devetke", a nedaleko od mesta ubistva pronaðeno je zapaljeno vozilo.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vuèiæ izjavio je odmah da je ubistvo Olivera Ivanoviæa teroristièki akt i da æe se Srbija prema tom aktu tako i odnositi, kao i da Srbija zahteva da uèestvuje u istrazi ubistva Ivanoviæa, ali su kasnije prištinski zvaniènici odbacili tu moguænost, navodeæi da æe samo razmenjivati informacije o sluèaju sa srpskom stranom.\nPodseæamo, Ivanoviæ je ranije izjavio da se plaši moguæeg atentata, dok je za "Vreme" rekao da na Kosovu postoji neverovatan oseæaj ugroženosti i straha kod naroda.\nKako je naveo, "ljudi se ne boje Albanaca, nego Srba, lokalnih kabadahija i kriminalaca koji se voze u džipovima bez tablica, a policija ne reaguje".\nOsim toga, Ivanoviæeva supruga je nakon ubistva izjavila da se "zna ko je to uradio".\n"Za èetiri godine razgranièenje sa Srbijom"\nPriština -- Poslanik skupštine Kosova Iljir Deda naveo je da su od zvaniènika EU dobili poruku da demarkacija granice sa SRB treba da bude okonèana u roku od èetiri godine.\nKosovo sreda 28.02. 23:15 Komentara: 3\nLedeni talas zatvara škole na Kosovu\nPriština -- U školama na Kosovu sutra i prekosutra neæe biti nastave zbog hladnog vremena, saopštilo je kosovsko ministarstvo obrazovanja, nauke i tehnologija.\nKosovo sreda 28.02. 19:03 Komentara: 0\nHaradinaj za BBC: Nema ustupanja teritorije Beogradu\nKosovski premijer Ramuš Haradinaj kaže da je u potpunosti protiv "ustupanja teritorije" Beogradu i "promene granica", jer "takve prièe dovode do tragedija".\nKosovo sreda 28.02. 18:45 Komentara: 2\nTaèi i Haradinaj ubeðuju Srbe da glasa za demarkaciju\nPriština -- U kosovskom parlamentu i dalje nejasno šta se dešava. Opet neizvesno glasanje za Sporazum o demarkaciji sa Crnom Gorom.\nKosovo sreda 28.02. 13:55 Komentara: 0\n"Gardijan": Tužilac za zloèine OVK morao da ode zbog SAD\nHag -- Specijalni tužilac za ratne zloèine na Kosovu Dejvid Švendiman izjavio za britanski "Gardijan" da je primoran da ode s te funkcije u kritiènoj fazi.\nKosovo sreda 28.02. 11:41 Komentara: 35\n"Koha": Demarkaciji Kosova i crne Gore fale dva glasa\nPriština -- Kosovski parlament pokušaæe danas, iz treæeg puta, da usvoji Zakon o demarkaciji granice sa Crnom Gorom. "Koha" navodi da nedostaju još dva glasa "za".\nKosovo sreda 28.02. 10:50 Komentara: 0\nPriština opet podnosi zahtev za prijem u Interpol\nPriština -- Ministar unutrašnjih poslova Kosova Flamur Sefaj izjavio da æe Priština ponovo podneti zahtev za prijem u Interpol krajem ove godine, piše prištinski list Zeri.\nKosovo sreda 28.02. 10:44 Komentara: 1\nAvion u kojem je bio Haradinaj nije mogao da sleti u PR\nPriština -- Avion Viz Air iz Sofije, u kojem je bio kosovski premijer Ramuš Haradinaj, zbog loših vremenskih uslova, nije mogao da sleti na prištinski aerodrom.\nKosovo sreda 28.02. 10:28 Komentara: 0


“Pretpostavka je da su napustili Bosnu i Hercegovinu i zbog toga se zaključkom obustavlja postupak o azilu”, pojasnio je Mektić tokom rasprave o Informaciji Vijeća ministara Bone i Hercegovine o kontroli i upravljanju prilljevom masovnog broja migranata i izbjeglica u ovoj zemlji, s osvrtom na aktualnu sigurnosnu i humanitarnu situaciju na području Unsko-sanskog kantona.\n‘Nema drastičnog povećanja’\n“Ako uzmemo da je za prvih šest mjeseci više od 10.000 migranata i ako se, a za pretpostaviti je tako, nastavi ova dinamika, mislimo da se neće uvećati broj migranata u odnosu na prošlu godinu. Čak je pitanje da li će se dostići cifra od prošle godine”, kazao je Mektić.\nSmatra kako se može konstatirati da “nema nekog drastičnog povećanja broja migranata, “kao što se ponekad pokušavala stvoriti takva percepcija da je došlo do enormnog povećanja”.\nProšle je godine, nastavio je, najmanje 15.000 migranata spriječeno da uđe u Bosnu i Hercegovinu, a prema procjenama i pokazateljima, “na tom nivou će biti i ova godina”.\n“Ključ rješavanja migracija jeste da se, sa jedne strane, zapriječi koliko god je moguće više i bolje istočna granica Bosne i Hercegovine da migranti ne ulaze. Druga je stvar, nakon njihovog ulaska u Bosnu i Hercegovinu, njihov humanitarni tretman u Bosni i Hercegovini”, naveo je Mektić.\n“Mi smo predlagali nekoliko varijanti, a jedna je da angažujemo i Oružane snage Bosne i Hercegovine, s tim da bi vojska bila nenaoružana i da bi isključivo radila pod nadležnošću Granične policije [Bosne i Hercegovine] i da bi se samo angažovali po pitanju sprečavanja ilegalnih migracija. Drugi prijedlog je bio da na pogodnim mjestima zapriječimo žicu. Treći prijedlog je bio da još neke policijske agencije, osim državnih agencija i Ministarstva unutrašnjih poslova [bh. entiteta] Republika Srpska, mogu pružiti pomoć na zaštiti granice. Ali, ne postoji saglasnost u Predsjedništvu [Bosne i Hercegovine] o tome”, naveo je Mektić.\n“Nijedna od tih mjera nije prošla”, zaključio je.


Rukometaši Spartaka izgubili u Novom Sadu, ali prošli na završni turnir\nSubotica.com\t31.03.2017 08:36\n"Putari" su bez većih problema uspeli da odbrane ranije stečenu prednost iz prvog susreta i pored poraza zasluženo slave prolaz na finalni turnir Kupa Srbije. Subotičani su Novom Sadu izgubili od Vojvodine (23:18).\nSubotičani su Novi Sad putovali sa prednošću od 12 golova, pa poraz u Novom Sadu od pet golova nije zaboleo mnogo izabranike Slaviše Lakovića koji su tako ozborili plasman na završnicu Kupa Srbije.\nOtvaranje utakmice bilo je bolje za Novosađane koji su poveli sa 4:0. Prvi pogodak za "putare" postigao je Županjac u 12. minutu. Subotičane je u životu u prvoj polovini prvog poluvremena držao golman Petrovič koji je otupio napad "lala". Neefikasno prvo poluvreme obe ekipe završeno je rezultatom 10:6.\nIgrači Spartaka su u nastavku zaigrali dosta angažovanije i već posle sedam minuta igre izjednačili na 10:10 čime su ponovo pojačali pritisak na Novosađane, koji su očigledno vrlo motivisano ušli u susret. Vojvodina je uzvratila istom merom za 14:10, igra Spartaka je na momente delovala kompaktno i organizovano, ali sreća je bila što Novosađani nisu znali da iskoriste. Vojvodina je imala na pet minuta pre kraja meča imala +7, ali ostalo je premalo vremena da nešto više učine i "putari" su rutinski priveli utakmicu kraju za veliko slavlje nakon izbacivanja aktuelnog šampiona Srbije iz nacionalnog Kupa.\nVojvodina - Spartak Vojput 23:18 (10:6)\nVojvodina: Arsenić, Đukić 3, Orbović 6, Milić, Popov, Ilijan, Radonjić, Ostojić 3, Perović, Stojanović 1, Jelić, Jovanović 4, Bojanić, Pešić 3, Davidović 1, Grozdanović 2.\nSpartak Vojput: Kosović, Stefanović, Đekić 1, Radović, Perović 7, Stevanović, Potpara, Medić, Delibašić, Petrović, Mikić, Županjac 5, Jelić 3, Petrović Ilija, Rakocija 2, Abadžić.\nPočetna Strana | Tenis i ostali sportovi | Novi Sad i Vojvodina


R I Z I N G E R I U M: Kris Martin i Noel Galager: Nastupaju zajedno!\nU utorak se održava dodela Brit Awardsa. Tokom godina ove dodele, organizatori su se zaista potrudili da gledaocima pruže pravi spektakl i muzičke saradnje na pozornici\nMeđutim, po prvi put će se ujediniti snage sjajnog britanskog pop roka. Naime, zajedno će na dodeli nastupiti Kris Martin i Noel Galager. Martin je još pre nekoliko meseci predložio Noelu da se nađu i dogovore nešto. Kada je Galager upitan za komentar oko saradnje i mogućeg dueta, nije želio ništa da komentariše.\n- Noel jako poštuje Coldplay. Bio je oduševljen njihovim koncertom na Glastonburiju i oboje bi želeli da naprave nešto posebno, rekao je izvor blizak muzičaru.


Kletve srednjovekovnih knjiga | Translations\nKletve srednjovekovnih knjiga\nProkletstvo: javno izgovorena, objavljena želja da koga snađe najveća nesreća.\nIako je pismo pronalazak star više od 5 milenijuma, knjige su u srednjovekovnom periodu zadržale ogromnu vrednost. Pisari su provodili sate ručno prepisujući rečenice iz postojećih dela kako bi stvorili nov primerak. Ukrašavanje stranica i početnih slova kao i dodavanje ilustracija bio je poseban zadatak koji se najčešće obavljao tek nakon što je tekst ispisan. Obavljali su ga sami pisari, ali je neretko dodeljivan i profesionalnim slikarima. Pisanje knjiga u srednjem veku bio je mukotrpan proces. Za izradu jednog novog primerka bilo je potrebno utrošiti i po nekoliko godina rada.\nNa tlu Evrope zanimanje pisara najčešće je bilo povezano sa monaškim redovima. Knjige su u najvećem broju pisane na latinskom jeziku, ali postoje i dela napisana jezikom korišćenim u svakodnevnom govoru. Zbog njihove izuzetne vrednosti, vlasnici knjiga su ulagali posebne napore kako bi ih sačuvali od kradljivaca. Knjige su zaključavane u sanducima i vezivane lancima. Na njihovim stranicama ispisivane su kletve.\nČin pisanja kletvi na dragocenim spisima kako bi se oni zaštitili od lopova star je gotovo koliko i sama pisana reč. Najraniji poznati primer ovakve prakse jeste kletva velikog kralja Asurbanipala, koji je vladao Asirijom u periodu od 668. do 627. godine pre nove ere. Asurbanipalova kletva zapisana je na glinenim tablicama i priziva božiji gnev usmeren ka svakome ko bi pokušao da ih ukrade ili uništi. U srednjovekovnim knjigama kletve su se obično nalazile na prvoj ili poslednjoj stranici, kao i na marginama teksta.\nStrah od prokletstva čuvao je rukopise od krađe. Proklinjanje se iz današnje perspektive može činiti kao čudan izbor za zaštitu dragocenosti, međutim u prošlosti su sujeverje i magijski način mišljenja, odnosno uverenje da misli i reči imaju moć upravljanja natprirodnim silama, bili sveprisutni. Samo mali broj je ljudi bio spreman da rizikuje sa šansom da postane uklet. O tome koliko su kletve zapravo bile delotvorne govori njihova rasprostranjenost. U evropskim srednjovekovnim rukopisima kletve su najčešće prizivale anatemu, odnosno ekskomunikaciju. Ekskomunikacija podrazumeva isključenje iz crkvene zajednice, i u srednjem veku je predstavljala kaznu namenjenu najtežim prestupnicima.\n(Ko ovu knjigu ukrade, neka mač anateme na njega padne.)\nAsurbanipal lovi lavove\nPored pretnje ekskomunikacijom u knjigama se pojavljuju i drugačije kletve koje prizivajući bolesti, krvavu smrt, mučenje ili pogubljenje pokušavaju da zaplaše lopove.\nMorteque malorum: raptor libri moriatur.\n(Od zle smrti: neka kradljivac knjige umre.)\nZapisivana prokletstva ponekad su bila i veoma kompleksna. Njihova složenost zavisila je samo od mašte pisara koji su ih izrađivali. Knjiga iz Opatije Svete Marije i Svetog Nikole u Arnštajnu jedan je od najslikovitijih primera evropskih srednjovekovnih kletvi u knjigama.\nLiber sancte Marie sancti que Nycolai in Arrinstein Quem si quis abstulerit Morte moriatur in sartagine coquatur caducus morbus instet eum et febres · et rotatur et suspendatur Amen\n(Knjiga Svete Marije i Svetog Nikole od Arnštajna: Ako je iko ukrade neka umre, u tiganju neka ga isprže, neka dobije napad padavice i groznice, neka ga slome na točku i obese. Amin)\nJednu od najvećih zbirki ovih kletvi sakupio je i objavio autor Mark Drogin u knjizi Anathema!: Medieval Scribes and the History of Book Curses, koja na žalost još uvek nije prevedena na naš jezik.\nIzum štamparske prese i razvoj tehnologije štampe postepeno su omogućili bržu i jeftiniju proizvodnju knjiga. Kako su postajale dostupnije, tako su i kletve na knjigama polako nestajale. U današnje vreme umesto kletvi prvu stranicu knjige ponekad krasi ex libris, natpis koji označava vlasnika kome bi se knjiga trebala vratiti ukoliko se slučajno negde izgubi.


Lokomotiva jača za centarfora - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Transferi Fudbal Lokomotiva jača za centarfora\nWilson Isidor (21) novi je član Lokomotive iz Moskve, u koju je stigao za 3.500.000 evra iz redova Monaka. Reč je o dvadesetjednogodišnjem fudbaleru rodom iz Francuske, koji igra na poziciji centarfora, a snalazi se i kao levokrilni i desnokrilni napadač.\n🔥 Wilson Isidor has joined Lokomotiv\n🇫🇷 Football Club Lokomotiv Moscow has signed the contract with 21-year-old centreforward Wilson Isidor. The contract is for 4.5 years. The player picked number 19\n🚂 Welcome to Loko, Wilson!\n➡ https://t.co/ruNQYRIoah pic.twitter.com/OsXZtPYQ9X\n— FC Lokomotiv Moscow (@fclokomotiv_eng) January 22, 2022\nTokom čitave karijere igrao je u Francuskoj, a više vremena je proveo na pozajmicama, nego što je igrao u Monaku. Stoga, ovaj potez delovao je očigledno. Potpisao je ugovor do kraja juna 2026. godine, dok se za poziciju u A selekciji Francuske i dalje bori. U tekućoj sezoni je upisao 12 nastupa uz 1 gol i 1 asistenciju. Sve u svemu, perspektivan transfer uprave ruskog kluba.\nPrethodni tekstKako od h2h statistike do tiketa dana? Lako! – 23. januar 2022.\nSledeći tekstTampa Bej Bakanirs – Los Anđeles Rems – Najava meča uz predlog za klađenje\nEvroliga: Dobijaju ogromno pojačanje na teškom gostovanju\nNemački trener napustio Moskvu


Press Online :: Life style :: (VIDEO) SEKSI BAKA: Izgleda kao da joj je 40, a ustvari...\n(VIDEO) SEKSI BAKA: Izgleda kao da joj je 40, a ustvari...\nZdrava ishrana, vežbanje, botoks i plastične operacije čuda čine. Britanka Džejn Peš ima 73 godine, ali je serijom hirurških intervencija na koje je potrošila više od 12.500 evra, zdravom ishranom i redovnim vežbama, uspela da dotera svoju figuri i da izgleda nekoliko decenija mlađe.\nOva udovica i majka troje dece kaže da se za njom okreću i 50 godina mlađi muškarci. Džejn obožava da nosi mini suknje i izlazi iako je u osmoj deceniji živote.\n- Pretpostavljam da bi trebalo da nosim udoban džemper i ravne cipele. Ali gde bi u svemu tome bila zabava? Imam prijateljice koje su u mojim godinama, i oblače se konzervativnije. One kažu da bi želele da mogu da nose odeću koju ja nosim. Ali ko ih zaustavlja? Ne postoji zakon koji nalaže da posle 70. godine trebate da se oblačite konzervativno – kaže Džejn.\nDžejn, koja je iz Derbišajera, kaže da je su i pre 30 godina za njim zviždali mnogo mlađi muškarci.\n- Kada bih išla u školu koju su pohađali moji sinovi, njihovi drugovi bi zviždali za mnom. To mi je laskalo i ne razumem zašto bih danas morala da se povučem u pozadinu. Osećam se podjednako dobro kao pre 30 godina – priča Džejn, koja je udovica.\nOna ne krije da je imala nekoliko plasntičnih operacija. Nakon što je rodila decu, 80- godina prošlog veka imala je operaciju grudi. Posle toga se podvrgla i zatezanju vrata, zatezanju lica, a sada redovno ide na botoks. Ipak, tajna njenog izgleda nije samo u plastičnim operacijama.\nOna redovno vežba, zdravo se hrani godinama unazad, i kako kaže, samo želi da se zabavlja u životu. Zbog toga, ona je aktivna i na nekoliko sajtova za upoznavanje, na kojima joj se udvaraju mnogo mlađi muškarci.\n- Na Match.com-u, i na još nekoliko drugih nisam želela da skrivam svoje godine. Nije me sramota što imam 73, već sam ponosna na to. Ipak, problem kad imate 73. jeste što mi niko ne veruje da imam toliko godina. Zato se na sajtovima predstavljam da sam 10 godina mlađa – rekla je ova penzionerka.\nIzvor: mirror.co.uk, Telegraf\nNase estradne zvezde... [neregistrovani]\n[31.08. 2014., 10:10]\nvec sa 30...\nizgledaju ovako,ne moraju da cekaju 73 godine!!!\n[30.08. 2014., 20:14]\nBako,bako,što si tako velike oči.Da ti ga bolje vidim sine.Bako.bako,što su ti tako velika usta.Da ti ga celog progutam.Baka na slikama izfotošopirana,pa bi rekao da joj je stvarno 35.Ali kad pogledaš snikak,e onda vse vidi da je baka džaba bacila 12.500 evra.jer se ne može toga mnogo sakriti.Baka je ipak baka,pa makar kako je obukli.


Grčki patent za izazivanje krize | Komentar | DW | 05.03.2010\nGrčki patent za izazivanje krize\nPrije 150 godina je starogrčki jezik u berlinskim salonima bio mondenski i "nobl". Ali grčkog premijera u petak (5.3.) u Berlinu njemačka kancelarka nije primila u okruženju, koje pokazuje ljubav prema grčkoj kulturi.\nGrčka mora vratiti povjerenje koje je izgubila\nGrčki premijer Giorgos Papandreu ispunio prvi domaći zadatak, koji je dobio od EU\nFinancijskoj podršci Njemačke se Grčka službeno ne može nadati, ali političkoj podršci najjačeg evropskog partnera, grčki premijer Papandreou se ipak može nadati. Njemačko povjerenje je za uzdrmanu Grčku itekako važno, jer ono otvara put lakšem dobijanju kredita. Banke su, kada je u pitanju odobravanje kredita, u međuvremenu postale veoma stroge i nepovjerljive. Berlin je postavio uslove. Nova grčka vlada mora pokazati da je istinski spremna da smanji deficit i konsolidira budžet. Ali, iza kulisa se već radi na planovima za slučaj opasnosti.\nRigorozni plan štednje, koji je ove sedmice usvojila vlada premijera Papandreua, pokazuje da je Atina izvršila domaći zadatak. Moguće je da su Grčku prodrmale intervencije EU i posebno Njemačke proteklih sedmica. To bi za ovu zemlju mogla biti i šansa za bolju budućnost. EU više ne može podnositi da svaka grčka vlada nonšalantno prelazi preko fiskalnih problema. To je konačno ugrozilo i stabilnost cijele euro-zone.\nAli ako se EU samo skoncentriše na grijehove Grčke, to neće riješiti strukturalne probleme u zemljama eura. Cijeli južni dio euro-zone, od Portugala, preko Španije do Italije, ima nizak stepen produktivnosti i ne može biti baza snažnom euru. Euro-zona ne može adekvatno funkcionirati bez odgovarajuće finansijske politike EU. Zastrašujući primjer Grčke pokazuje da euro-zona ne raspolaže mehanizmima kojima bi spriječio manje i veće defekte.\nNa prijedlog Nijemaca da prodaju nenaseljena ostrva, Grci su podsjetili Nijemce na njihovu ratnu prošlost\nAli i Irska je imala velike finansijske probleme. Pa ipak nije izazvala takav talas nezadovoljstva u njemačkoj javnosti, kao "grčki patent za izazivanje kriza". Dio njemačke štampe nazvao je Grčku zemljom spavača, minuciozno opisujući dekadenciju grčke nacije. Neki njemački političari predložili su Grčkoj da proda nenaseljena ostrva ili da, kako bi došla do novca, iznajmi Partenon, hram na Akropolju. Iz Atine je odmah stigao odgovor. Bulevarske novine poručile su da dio Nijemaca, i pored sretne okolnosti što su mnogi rođeni kasnije, ipak snosi odgovornost za nacističke zločine. Čak su se za riječ javili i političari grčke vlade i podsjetili da Njemačka, kao okupator u 2. svjetskom ratu, nikada nije vratila iznuđeni novac od Grčke u vidu državnog kredita.\nJe li kucnuo čas usijanih glava? Senzibilnost nikada nije bila njemačka osobina kao što ni Grčkoj nije jača strana finansijska disciplina i borba protiv korupcije . Kako bi bilo da se obje strane bace na učenje, svaka na svom polju? To bi u svakom slučaju bilo dobro za zajedničku evropsku stvar.\nAutor: Spiros Moskovou/Jasmina Rose\nGrčka ne smije biti novi "Lehman Brothers"\nLideri Evrospke unije su u Briselu razmatrali načine pomoći posrnuloj državnoj kasi Grčke. U slučaju bankrota ove države prijeti nova kriza koja bi ugrozila sve države zajedničke evropske valute euro. (11.02.2010)\nGrčka: Reforme ili propast\nFinansijska kriza u Grčkoj prijeti da se prelije na ostatak Evrope, ali možda i na BiH čija kovertibilna marka je direktno vezana za euro. Njemački mediji upozoravaju da su potrebne reforme u samoj Grčkoj, ali i u EU. (26.02.2010)\nStrah da će Grčka uzrokovati raspad Eurozone\nEU sve opreznije djeluje kad je u pitanju Grčka. Novi komesar za ekonomiju i financije, Olli Rehn, se danas (01.03.) sastaje s predstavnicima grčke vlade u Ateni, kako bi se pronašlo rješenje za izlazak iz krize. (01.03.2010)


Jedinstvo remiziralo sa drugim timom Hajduka\n/ Izaberi grad / Bihać / NK JEDINSTVO / Jedinstvo remiziralo sa drugim timom Hajduka\n21.02.2016. u 18:32\nFudbaleri Jedinstva jučer su na pomoćnom terenu stadiona Poljud odigrali svoju treću pripremnu utakmicu pred nastavak sezone u Prvoj ligi Federacije BiH. Ovaj put izabranici Benjamina Ključanina za protivnika su imali drugi tim Hajduka, a konačan rezultat nakon 90 minuta igre glasio je 2:2.\nDvostruki strijelac za Jedinstvo u ovom susretu bio je mladi Sinan Samardžić. Vrijedi podsjetiti da je Jedinstvo u prethodne dvije pripremne ostvarilo poraz od Slobode Novi Grad (2:1) i pobjedu protiv Rudara iz Kamengrada (4:0), a naredni test na rasporedu je već danas protiv Šibenika.


Edin Džeko(VFL Wolfsburg)\nBorusia Dortmund-VFL Wolfsburg 11.09.2010 15.30\nAnes Haurdić(FK Baumit Jablonec)\nAC Sparta-FK Baumit Jablonec 11.09.2010 15.30\nMuris Mešanović(FK Baumit Jablonec)\nMSK Zilina-1.FC Tatran Prešov 11.09.2010 17.30\nJasmin Šćuk(FK Mlada Bolselav B)\nMlada Boleslav B-Viktoria Žižzkov B 11.09.2010 10.15\nMahir Hadžirešić(Mlada Bolselav B)\nMlada Boleslav B-Vikotoria Žižkov B 11.09.2010 10.15\nAdi Mehremić(FK Teplice-juniori)\nFK Teplice-FC Most 11.09.2010 11.00\nFK Teplice-FC Brno 12.09.2010 17.00\nAdmir Ljvaković(FK Teplice)\nFK Teplice-FC Brno 12.09..2010 17.00\nAlen Melunović(FK Teplice)\nFC Most B-FK Teplice B 12.09.2010 10.15\nAldin Čajić(FK Teplice B)\nVfl Wolfsburg-1.FSV Mainz 05-3:4\nEdin Džeko-90 minuta,2 gola,0 asistencija\nFC Baumit Jablonec-1. FC Slovacko-3:0\nAnes Haurdić-85 minuta,1 gol,0 asistencija\nFC Banik Ostrava-FK Teplice-0:1\nAidin Mahmutović-90 minuta-0 golova,0 asistencija\nAdmir Ljevaković(FK Teplice)\nAdmir Ljevaković-90 minuta-0 golova,0 asistencija\nAvdija Vršajević(1.FC Tatran Presov)\n1.FC Tatran Presov-MFK Kosice-1:1\nAvdija Vršajević-45 minuta,0 golova,0 asistencija\nAmar Krajina(FC Slovan Liberec-juniori)\nSK Kladno-FC Slovan Liberec-1:1\nAmar Krajina-45 minuta,0 golova,0 asistencija\nJasmin Šćuk(FK Mlada Boleslav B)\nFK Mlada Boleslav-Sokol Ovčary-2:1\nJasmin Šćuk-90 minuta,0 golova,0 asistencija\nMahir Hadžirešić(FK Mlada Boleslav B)\nMahir Hadžirešić-90 minuta,1 gol,0 asistencija\nSemir Kerla(NK Želejzničar)\nNK Želejzničar-FK Leotar-8:0\nSemir Kerla-90 minuta-0 golova,0 asitencija\nHaurdić zabio u pobjedi Jabloneca\nDanas su odigrana dva susreta sedmog kola češkog prvenstva, a domaće pobjede ostvarili su Jablonec i Usti. Jedan gol za Jablonec postigao je i mladi bh. reprezentativac Anes Haurdić.\nJablonec je bez većih problema na svom terenu savladao Slovačko (3:0), te izbio na treće mjesto češkog šampionata.\nIzabranici trenera Frantiseka Komnackyja poveli su već u desetoj minuti golom Jablonskyja, a naš mladi reprezentativac u 62. minutu je povisio na 2:0. Konačnih 3:0 postavio je Elias sedam minuta kasnije.\nUsti nad Labom je pogotkom Voleka (54.) savladao Bohemians.\nČeško prvenstvo, 7. kolo:\nJablonec - Slovačko 3:0\nUsti - Bohemians 1:0\nDžeko najbolji strijelac Vukova\nIako je Wolfsburg danas poražen, naš reprezentativac Edin Džeko ima razloga za slavlje. Naime, Džeko je, postigavši dva gola u današnjem susretu, postao najbolji strijelac Wolfsburga u istoriji.\nS današnja dva gola Džeko je došao do brojke od 59 bundesligaških golova, prestigavši Diega Klimowicza čiji je rekord izjednačio u 1. bundesligaškom kolu.\nKolika je vrijednost ovog Džekinog dosega govori podatak da je 59 golova postigao u 96 utakmica, dok je Klimowicz 57 zabio u 149 utakmica.\nVeliki preokret Mainza, dva gola Džeke\nZavršeni su susreti 2. kola njemačke Bundeslige. Bivši prvak Wolfsburg je vodio 3:0 nakon pola sata igre, ali je utakmica okončana - pobjedom gostiju (3:4)! Dva gola za Vukove postigao je bh. reprezentativac Edin Džeko.\nNakon pola sata je Wolfsburg imao tri gola prednosti nad Mainzom (3:0) i već su Vukovi upisali na svoj kontro tri boda. Edin Džeko je zabio prva dva pogotka, a treći Brazilac Diego. Bio je to prvijenac za veznjaka koji je stigao iz Juventusa prije nekoliko dana.\nMainz je najprije u 39. minuti smanjio preko Rasmussena. Soto je na samom otvaranju pogodio za 3:2, potom je Schurrle deset minuta kasnije poravnao na 3:3, a Vukove naprosto "zaledio" Szalai u finišu utakmice. Wolfsburg je tako doživio i drugi prvenstveni poraz (poraženi u prvom kolu kod Bayerna).


YACHT SERVICE , Service - Other, Yachts in Croatia\nVršimo servisne usluge za sve vrste plovila. Ugovorni smo brodopopravljači za renomirana osiguranja te posjedujemo certifikate HRB za obavljanje konstrukcijskih popravaka na plovilima, a ovlašteni smo REX i BOAT CARE partneri kao i nositelji YIC SEA ASSIST-a. Naš stručni tim će u najkraćem roku izvršiti intervenciju na moru, tegalj, procjenu štete i vrijednosti plovila kao i izvršiti sve popravke na plovilu ( trup, interijer, mehanika, elektrika......) Nudimo mogućnost godišnjeg održavanja i transfera plovila. Obavljamo usluge registracije jahti, pripreme dokumentacije za izvoz i uvoz plovila. Naš stručni tim može u kratkom roku učinkovito i kvalitetno odraditi sve poslove koje su stavljeni pred njih. Molimo da nas kontaktirate radi termina servisa