03.05.2018. 11:01h Ažurirano: 31.01.2019. 01:31h\nMedijska asocijacija Jugoistočne Evrope (MAJE), uputila je danas, na Svjetski dan slobode medija, otvoreno pismo predsjednicima Evropskog savjeta Donaldu Tusku, Evropskog parlamenta Antoniu Tajaniju i Evropske komisije Žan-Klod Junkeru, kojim se traži osnivanje posebnog, ekspertskog ad-hoc radnog tijela Evropske unije koje bi kontinuirano pratilo stanje medijskih sloboda u zemljama Zapadnog Balkana.\nOvakvo radno tijelo, čije osnivanje predlaže Medijska asocijacija Jugoistočne Evrope, kako je saopštio izvršni direktor MAJE Vuk Maraš, pratilo bi ključne segmente u oblasti slobode medija – rasvjetljavanje slučajeva napada i prijetnji na novinare i medije, razne vrste političkih i administrativnih pritisaka na medije kao i državnu pomoć i otvoreno i prikriveno finansiranje određenih privatnih medija iz javnih fondova koje ugrožava medijsko tržište i kreira nepovoljne uslove za rad nezavisnih i profesionalnih medija.\n"Inicijativa da Evropska unija osnuje radno tijelo koje bi detaljno pratilo razvoj situacije u oblasti slobode medija na Zapadnom Balkanu proizišlo je iz stavova same Evropske unije – u Kredibilnoj perspektivi za proširenje koju je EU objavila u februaru ove godine navodi se da je potrebno staviti poseban fokus na očuvanje slobode izražavanja i nezavisnosti medija kao stuba demokratije. Takođe, u aprilu ove godine, prilikom predstavljanja izvještaja o napretku za zemlje Zapadnog Balkana, EU je navela da postoji ozbiljno nazadovanje u oblasti slobode izražavanja i nezavisnosti medija u nekim zemljama, dok je u drugim u najboljem slučaju ostvaren samo ograničen napredak. Evropska unija je takođe, sama potencirala probleme prijetnji i napada na novinare i spore istrage tih slučajeva, kao i netransparentno finansiranje medija javnim sredstvima. Zbog svega toga, EU je navela da vlade zemalja regiona moraju da preduzmu hitne i konkretne korake da unaprijede postojeći pravni okvir za slobodu izražavanja te da unaprijede ukupno stanje u oblasti medijskih sloboda", naveo je Maraš.\n"Ukazali smo čelnim ljudima Evropske unije na to da su njihovi izvještaji o napretku zemalja regiona i razni drugi formalni i neformalni oblici izvještavanja, kao što su non-pejperi, od neprocjenjive vrijednosti za ocjene napretka svih zemalja u oblasti slobode medija. Međutim, smatramo da je potrebno otići korak dalje i kreirati ekspertsko tijelo koje bi kontinuirano pratilo stanje u oblasti slobode medija na Zapadnom Balkanu i koje bi bilo u stanju da promptno reaguje kad god za tim postoji potreba, ne čekajući objave formalnih ili neformalnih izvještaja".\nMaraš je ocijenio da bi takvo tijelo pomoglo i samoj Evropskoj uniji da stvori još detaljniju sliku o stanju slobode medija u regionu i da definiše širi spektar konkretnih preporuka za unapređenje.\n"Želimo da vjerujemo da će gospoda Tusk, Tajani i Junker imati razumijevanja za ovakvu inicijativu Medijske asocijacije Jugoistočne Evrope te da će se lično založiti za stvaranje još jačeg institucionalnog okvira za monitoring medijskih sloboda u Jugoistočnoj Evropi i na taj način pomoći da se u svim zemljama regiona stvore uslovi za nesmetan rad slobodnih, nezavisnih i profesionalnih medija", zaključio je Maraš.\nMAJEMedijska asocijacija Jugoistočne EvropeMeđunarodni dan slobode medijasloboda medijaVuk Maraš\n21.01. 07:12 h\t1006\t55502\n21.01. 17:38 h\t105\t44293\n21.01. 15:16 h\t44\t43482\n21.01. 18:34 h\t376\t36878\n21.01. 13:41 h\t35\t33135


Posle 67 subota protesta, Makron obećao sastanak sa "žutim prslucima" | Svijet\nPosle 67 subota protesta, Makron obećao sastanak sa "žutim prslucima" | MONDOBA\nPosle 67 subota protesta, Makron obećao sastanak sa "žutim prslucima" 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n22.02.2020. / 21:23\nAutori mondo.rs Autori Beta 22.02.2020. / 21:23\nMakro je to obećao nakon što mu je na sajmu poljoprivede prišla jedna Francuskinja koja je rekla da 67 subota protestuje i pitala ga zašto nije primio pripadnike "žutih prsluka", preneo je pariski list Mond.\n"Već 67 subota sam mobilisana. Videla sam prijatelje kako padaju i ja sam udisala suzavce. Svake subote doživljavam rat", rekla je ona.\nPariska prefektura je kao i ranijih subota izdala spisak mesta na kojima je zabranjeno okupljanje "žutih prsluka", među kojima je i sajam poljoprivrede.\nProtest se kasnije pretvorio u opšti izraz nezavodoljstva građana prema politici predsednika Emanuela Makrona, i pored raznih ustupaka vlasti.\nFrancuska Emanuel Makron žuti prsluci


Dr Jasmina S. Ćirić: Kralj Milutin je delima pokazao da se bez Boga ništa veliko ne ostvaruje - MediaSfera\nFoto: Hadži Marko Vujuičić, Jasmina S. Ćirić, Marija Mihajlović Shipley\nO ličnosti i epohi vladavine kralja Milutina razgovaramo sa dr Jasminom S. Ćirić, docentom Filološko-umetničkičkog fakulteta Univerziteta u Kragujevcu i spoljnim saradnicom Instituta za istoriju umetnosti u Beogradu,koja je glavni inicijator ovog naučnog skupa i jedan od najboljih poznavalaca srpske srednjovekovne umetnosti.\n-Posebno mi je drago da prvi put u javnosti za Vaš portal pomenem okolnost da su sve naučnoistraživačke organizacije koje su uključene u organizaciju istovremeno učesnici projekta COST Action 19131 koji za cilj ima utvrđivanje identiteta, transfera ornamenata između odeće, bogoslužbenog tekstila i vizuelnog identiteta sakralnih objekata.\nSa druge strane, posebna je čast da su Srpska Pravoslavna Crkva kao i Pravoslavna Ohridska Arhiepiskopija blagoslovile rad ovog skupa, što je izuzetno značajno osobito ukoliko se ima u vidu da je tema posvećena ne samo velikom vladaru, ktitoru, već i svetitelju kojeg Arhiepiskop Danilo II naziva novim srpskim mirotočcem. Otuda, aučni skup ima za cilj temeljito ispitivanje epohe kralja Milutina, njegovog odnosa kao ktitora prema zemaljskom, materijalnom i duhovnom. Da bi se takva pitanja detaljno proučila, da bismo razvili dijalog među učesnicima razumljivo je da će epoha biti ispitana kroz prizmu istorije, umetnosti, arhitekture, skulptorskog rafinmana kao organskog dela arhitekture, književnosti, odevanja, studija roda, crkvenog pojanja i generalno bogoslovskog konteksta, kaže dr Jasmina S. Ćirić.\nŠta je u ličnosti kralja Milutina ostavilo najveći utisak na Vas? Kao istoričar umetnosti kako vidite njegovu epohu?\nJ.Ć: Kralj Milutin je vladar koji je delima pokazao da se bez Boga ništa veliko ne ostvaruje, a još manje gradi. Njegova zvanična titula je ,,Stefan Uroš, po milosti Božjoj kralj i samodržac svih srpskih zemalja i pomorskih“. Tako se uostalom i potpisivao na većini dokumenata koje je izdavao, a koja se i danas čuvaju u Državnom arhivu u Dubrovniku. Ktitor o čijim delima je Arhiepiskop Danilo II ostavio najlepša svedočanstva govoreći da ,,kao što se ne može izbrojati pesak mora tako se ne mogu izbrojati njegove milostinje“. On je prikazao poreklo i genealogiju kralja Milutina: ,,Meseca oktobra dvadeset deveti dan, žitija i dela blagočastivoga i Hristoljubivoga i Svetorodnoga, moćnoga, samodržavnoga sa Bogom gospodina Stefana Uroša, praunuka Svetog Simeona Nemanje, novoga Mirotočca srpskoga, i unuka Prvovenčanoga kralja Stefana, i sina velikoga kralja Stefana Uroša“. Arhiepiskop Danilo II Pećki opisuje kralja Milutina kao čoveka lepog izgleda, upadljive telesnosti te da je imao starijeg brata, Stefana Dragutina, mlađeg brata Stefana i sestru Brnču o kojoj se malo zna. Prateći ništa manje bitnu žensku genealogiju, Sveti kralj Uroš II Milutin je sin kraljice Jelene Anđel, unuk Ane Dandolo, praunuk Ane (u monaštvu Anastasije).\nDa li epoha kralјa Milutina predstavlјa vrhunac stvaranja u srpskom i romejskom kulturnom kontekstu?\nJ.Ć: Epoha kralja Milutina je uistinu svedok postojanja umnih i dalekovitih ljudi koji su vodili i usmeravali kulturni život srpske države. Ne bi nipošto trebalo zaboraviti period kada se i Milutin i njegov brat Dragutin pojavljuju zajedno kao ktitori u natpisima ili na freskama sa kraljicom Jelenom (Anđel). Nakon 1299.godine nastaje ktitorska delatnost koja do tada nije viđena ne samo u Srbiji, već biću slobodna da kažem, možda i u okvirima celokupnog romejskog Carstva. Zalaganjem kralja Milutina obnavljana su kultna mesta ali i uspostavljana nova svetilišta na celoj teritoriji Srbije koja podrazumeva novoosvojene predele na jugu, ali i na Svetoj Gori, Solunu, Carigradu, Jerusalimu. Srbija Milutinovog vremena je stecište izvanrednih graditelja, slikara, književnika, bogoslova.\nDržava u kojoj je uistinu sazrela umetnost koja ni u čemu nije zaostajala za onim što je godinama unazad nastajalo u drugim romejskim umetničkim centrima. Može se čak reći da je umetnost nastala u Milutinovo vreme čak i prednjačila što se nedvosmisleno može potvrditi arhitektonskim i slikarskim dometima ostvarenim u crkvi Bogorodice Ljeviške, Starom Nagoričinu, Studenici, Banjskoj, Gračanici, kao i u Hilandaru. Navedene crkve su izvesno svedoci poleta srpske umetnosti. Neosporno, glavni činilac je uz saradnju s najvišim predstavnicima Crkve, bio kralj Milutin. Kao ktitor ,,božanstvenih crkava no i palih obnovitelj“ nadmašio je svoje pretke darujući i obnavljajući njihove zadužbine, pominjući njihova imena u natpisima. Takvo mnoštvo svetinja nastalih za vreme Milutinovog dugog upravljanja srpskom zemljom, jedinstveno je u poznosrednjovekovnom razdoblju. Tako je uostalom saopštavana ideološka poruka srpske državne i crkvene politike, što se između ostalog vidi i u vladarskoj ikonografiji koja postaje gotovo identična onoj u carigradskoj sredini.\nKako vidite odnos kralјa Milutina sa dinastijom Paleologa?\nJ.Ć: Naziv skupa, iako je naizgled obiman, podrazumeva razmatranje veoma složenih procesa koji su se dešavali. Razume se, nije moguće razmatrati samo oblast kojom kralj Milutin suvereno vlada, već takve okolnosti kao i umetničke, književne tokove, valja posmatrati u makro planu, a to su upravo odnosi srpskog dvora sa prestonicom, kao i dešavanjima u drugom gradu prestonice, Solunu. Važne i dalekosežne promene su se dogodile nakon sklapanja mira sa Romejima, što je krunisano brakom između kralja Milutina i kćeri cara Andronika II Paleologa, Simonidom. Tako je kralj Milutin postao gospodar teritorije južno od Šar – planine prema liniji Strumica – Prilep – Debar. Porodične veze u kojima naročit značaj imaju dinastički brakovi, otvorile su velika vrata romejskim uticajima. Istini za volju, još za vreme Stefana Nemanje Srbija je imala prisne veze sa Carstvom i to je tako ostalo sve do vremena kralja Uroša I. Kada pogledamo izgled kralja Uroša I zaista je očigledno da na portretu u Sopoćanima on izgleda gotovo identično kao romejski car. Ideju kralja Uroša I nastavio je kralj Milutin koji je ojačao zaokret prema Carigradu pre svega dvorskim ceremonijalima, prihvatanjem carigradskih običaja. Onovremeni izvori to zaista nedvosmisleno potvrđuju.\nKralj Milutin, freska u crkvi Svetog Đorđa u Starom Nagoričinu, foto: Jasmina S. Ćirić\nKako je izgledao svakodnevni život na dvoru svetog kralja?\nJ.Ć: Postoje zanimljivi izvori koji pokazuju propagandu onoga vremena. Svedočenja su ostavili Teodor Metohit, Nićifor Grigora, Georgije Pahimer. Carigrađanin po rođenju, Teodor Metohit koji je čak pet puta posetio državu kralja Milutina, opisuje Srbe koje naziva Tribalima kao grubijane, neznalice, besramnike naviknute na otimačinu stoke. Istovremeno opisao je u svom ,,Poslaničkom slovu“ prijem na srpskom dvoru, kako je izgledala gozba i kako je izgledao kralj Milutin. Kada je u pitanju gozba Teodor Metohit je ostavio poprilično detaljna svedočanstva. Posebno je zanimljiv deo u kojem kaže ,,Osim divljači i mnogih raznih ptica i druge jestive zveradi kao što su šumski veprovi i jeleni, a pored toga se obično svakoga dana sa arhontove (Milutinove) trpeze šalju i mnogobrojna ukusno pripremljena jela i poslastice u zlatnim i srebrnim tanjirima (..) A Milutin nam šalje još i sveže i sušeno voće i najbolje njihove kolače”. Zanimljivo je da Metohit ostavlja brilijantne opise kraljevog izgleda: „Sutradan, čim je svanulo, dobijemo poziv i odemo gospodaru uz pratnju junačkih mladića svečano spremljenih, koji su poslani po nas počasti radi. Čitava ceremonija beše vesela, puna dostojanstva i časti. Ona pokazivaše stanovništvu da je stigao plemeniti izaslanik velikog Gospodara sa misijom ozbiljnijom no što su bile druge ranije misije. I sam kralj beše veoma lepo nagizdan. Oko tela je imao više nakita od skupocenog kamena i bisera, koliko je god mogao da stane i sav je treptio u zlatu. Ceo dom blistaše svilenim i zlatom ukrašenim nameštajem. Okružen je bio svojim odabranim ljudima, i sve je bilo najlepše uređeno i ukrašeno. Ukratko rečeno, sve beše udešeno po romejskom ukusu i po ceremonijalu carskog dvora, a kao što veli poslovica „pokušalo se peške nadmetanje s lidijskom dvokolicom, ali se ipak nadmetalo“.“ Metohitove reči predstavljaju prvorazredan izvor za pokušaj razumevanja vizuelnog konstrukta epohe kralja Milutina kao i epohe dinastije Paleologa.\nKoliko ima istine u njegovim opisima govori i činjenica da su Romeji kralja Milutina nazivali carem bez carske krune. To pokazuje koliki je bio nivo srpskog naroda u tom vremenu, iako su, istini za volju, neki izveštaji sa Zapada bili negativni. Tako ga i Dante Aligijeri svrstava u jedan krug Pakla što ne bi moglo biti moguće za jednog relativno udaljenog pisca od Srbije, da nije bilo propagande prema srpskom kralju. Sa druge strane, u ovom vremenu sija možda i najnežniji biser epohe, a to je ličnost mlade kraljice Simonide Paleologine, ćerke romejskog cara Andronika II Paleologa i žene mu Irine od Monferata. Georgije Pahimer kaže da je Milutin ,,primio carevu kćer više nego kao suprugu. Jer dočekao ju je blagonaklono, ne na konju kao što je bio običaj dočekivati, nego sjahavši kad je prilazila, to jest kao pred gospodaricom a ne pred suprugom“. Njihovo venčanje je obavio ohridski arhiepiskop Makarije, u Ohridu, odmah nakon Vaskrsa koji je bio 19. aprila 1299. Iako je još među njihovim savremenicima, Milutinov brak sa Simonidom bio protkan propagandom i čini se netačnim tumačenjima, neophodno je imati u vidu da njen odnos prema Svetom kralju najbolje prikazuje okolnost da je izradila Plaštanicu za njegov kivot (koja se čuva u Muzeju Srpske Pravoslavne Crkve u Beogradu) i da je dala da se izradi skupoceno zlatno kandilo. To su pokazatelji da ga je doživljavala kao svetu ličnost i kao ličnost kojoj bi trebalo pokazati najveće poštovanje. Zanimljivo je da je i Simonida smatrana i ktitorkom Hilandara. Naime ostalo je zabeleženo da je Dimitrije Paleolog, upravnik grada Soluna, tražio da se zaštiti Hilandar ,,zbog gospodarice sestre mi kraljice (Simonide), jer je ona ktitorka i gospodarica toga manastira.“\nKralj Milutin i kraljica Simonida, foto: Hadži Marko Vujičić\nKralj Milutin je među Nemanjićima bio najveći ktitor, podigao je i obnovio najviše bogomolja. Koje su njegove najznačajnije zadužbine?\nJ.Ć: U bliskosti sa srpskom crkvom sazdana je tajna Milutinove vladavine. Govoreći o Milutinovoj ktitorskoj delatnosti, arhiepiskop Danilo II naročito ističe staranje o zadužbinama svojih predaka ,,I u državi svoga otačastva mnoge božanstvene manastire od samog osnova podiže I odlikova dostojnoimenitom slavom da vaistinu budućiobnovljen Duhom svetim, obnavljaše stara rukopoloženja roditelja i praroditelja svojih i više od korena svršavaše po Božjem izvoljenju”. Veličajući kraljevo bogoljublje, krotkost, smernost, sklonost milostinjama Danilo II reći da je ,,u celoj velikoj Romaniji sazdao crkve i malomoćne hranio i negovao“. Od tih milostinja sačuvane su neke crkve sa freskama, a nekada i sa ikonama. Sveti kralj Milutin je neosporno sazidao ili obnovio: crkvu Bogorodice Ljeviške u Prizrenu (1306/07), crkvu Svetog Prohora Pčinjskog (1307 /09), crkvu Svetog Nikite u Čučeru kod Skoplja (oko 1308.), crkvu Svetog Đorđa Tropeoforosa (Pobedonosca) u Starom Nagoričinu kod Kumanova (1312 / 13), crkvu Svetih Joakima i Ane u Studenici (1313 / 14), oko 1315. crkvu Lipljanske episkopije Gračanicu, do 1316.godine crkvu Svetog Stefana u Banjskoj, oko 1317.godine crkvu Svetih Petra i Pavla u Bijelom Polju. U Solunu je kralj podigao i crkvu Svetog Đorđa ali i crkvu Svetog Nikole Orfanona (Crkvu Siročadi) koju je slikao slavni carigradski i solunski slikar Mihailo Kaliergis.\nGračanica, Foto: Jasmina S. Ćirić\nZanimljivo da je ovaj manastir bio hram manastira Filokala, čiji je ktitor bio Sveti Sava, tako da se i kroz taj graditeljski poduhvat Sveti kralj dodatno upisao u krug Bogom odabranih nemanjićkih ktitora. Na mestu stare crkve svojih predaka Svetog Simeona i Save obnovio je Sabornu crkvu manastira Hilandara koja je živopisana u poslednjim godinama Milutinovog života. To je uostalom posvedočeno portretima careva Andronika II, Andronika III I kralja Milutina – između juna 1320. i oktobra 1321. Postoje i zadužbine o kojima se danas gotovo ništa ne zna : o crkvi Sv. Georgija Gorga na brdu Virgin (Deva) na reci Seravi, crkvi sv. Konstantina, crkvi Svetog Jovana Preteče i Bogorodice Trojeručice koju pominje i Teodor Metohit u ,,Poslaničkom slovu”, crkvi Svetog Georgija u Orahovici, crkvi Svetog Stefana u Prizrenu, crkvi svetog Nikole pod Kožljem na Pčinji, o crkvama u Jerusalimu. Isto tako nema sačuvanih podataka o kraljevom dvoru u Solunu koji je izvesno postojao. Kasnije je tradicija vezala neke crkve za kralja Milutina iako je malo verovatno da ih je on obnovio. Ipak, važno je pomenuti da je na osnovu sačuvanih dokumenata jasno da je kralj Milutin darovao i crkvu u Mateiču koju će kasnije obnoviti carica Jelena sa svojim sinom Urošem. Bez obzira na okolnost da se brojne crkve koje je kralj Milutin podigao ili obnovio danas nalaze izvan granica Republike Srbije, izvesno je da crkve koje su sačuvane predstavljaju celinu i u arhitekturi, tako i po odlikama slikarstva. Pored izuzetno jakih veza sa prestonicom, uz neosporan značaj dvora, značaj Milutinovih zadužbina nikako se ne bi mogao razumeti da nije bilo doprinosa Crkve kao institucije i njenih najznačajnijih predstavnika.\nStaro Nagoričino, Foto: Jasmina S. Ćirić\nKralj Milutin je proširio granice države na jugu na Makedoniju i pola Albanije, a na zapadu na veliki deo Dalmacije i od Srbije napravio najveću balkansku silu. Uporedo sa vojnim intervencijama, kralј Milutin veliku pažnju posvećuje kulturi i umetnosti. Da li se njegovo kulturno nasleđe vezuje samo za umetničku, kulturnu i duhovnu snagu romejskog Carstva dinastije Paleologa?\nJ.Ć: Veoma je važno razumeti da pozornica Milutinove kulturne politike nije samo Srbija. Uprkos kompozitnom religijskom ustrojstvu, vidljivi su i zapadni uticaji, kao i održavanje bliskih veza sa Zapadom. Između ostalog to je moguće videti i kod Arhiepiskopa Danila II koji koji iako nije popustljiv prema Latinima i latinskoj jeresi, nikada ne govori o njima sa omalovažavanjem. Sa umetničkog aspekta za nas je zanimljiva potvrda da je majka kraljeva Milutina i Dragutina, Jelena Anđel, nazivana od strane pape ,,svojom u Hristu najmilijom ćerkom“. Papa Nikola IV održavao je prepisku sa kraljevima Milutinom i Dragutinom, kao i sa kraljicom Jelenom. Kao vizuelni pokazatelj takvih živih i aktivnih odnosa, možda je najrečitiji primer ikona koja je darovana papi. To je ikona na kojoj su prikazani Apostoli Petar i Pavle, a u donjem delu su prikazani Milutin i Dragutin dok je između njih monahinja za koju se veruje da prikazuje kraljicu Jelenu. Ova ikona se pominje u popisu papske riznice već 1295. godine što je pokazatelj da je mogla biti darovana neposredno pre tog popisa.\nKraljeva Crkva u Studenici, Foto: Marija Mihajlović-Shipley\nNažalost, većina Srba ne zna da mošti srpskog kralja Stefana Uroša II Milutina počivaju u Crkvi svete Nedelje u Sofiji od 1460. godine.\nJ.Ć: Poznato je da je tokom jeseni 1321. godine kralj Milutin doživeo apoplektički udar koji mu je oduzeo moć govora i bacio ga u postelju. Upokojio se 29. oktobra 1321. godine u svom dvorcu u Nerodimlju, nedelju dana nakon završetka Gračanice i Andronikovog poklona u vidu manastira svetog Nikole kod Sera. Njegova iznenadna bolest i nesređeni naslednički odnosi stvorili su pravi metež u državi, tako da su pljačkaške čete napale čak i sprovod koji je prenosio njegovo bogato ukrašeno telo iz Nerodimlja u njegovu zadužbinu manastir Banjsku. Dve i po godine posle njegove smrti, crkva ga je kanonizovala kao Svetog kralja. Najvećim ga je učinilo da ga pominjemo kao svetitelja jer ga pamtimo kao pokajnika i ispovednika pravoslavne vere. Branio je zemlju od najezde inovernika, ali i od latinske jeresi. Kralj Milutin je trasirao pravoslavni kontekst srpske države, podižući kulturni nivo i posvećenost srpskog naroda Pravoslavlju.\nNjegovo telo je pred Кosovski boj 1389. godine prebačeno iz Banjske u Trepču, da bi osmanskom najezdom 1460. godine i tokom epidemije kuge bilo preneto u Sredac (današnju Sofiju), u crkvu Svete Nedelje koja se po njegovim moštima još naziva i crkva svetog Кralja. Mošti svetog kralja su preneli u Sofiju kaluđeri Joanikije, Spiridon i Joakim. Početkom 21. veka, vođeni su razgovori o tome da se deo njegovih moštiju prebaci u obnovljeni manastir Banjsku, ali one i dalje počivaju u Sofiji.\nŠta nam možete reći o percepciju kulta kralјa Milutina koji se održao sve do savremenog doba?\nJ. Ć: Кao potvrdu svetosti mirotočećih moštiju Svetog kralja Milutina, napomenućemo čudo koje desilo tokom napada komunista na Vaskrs 1925. godine, kada je usled postavljenog eksploziva u crkvi Svete Nedelje poginulo 193 vernika, a preko 500 ranjeno, dok su svete mošti čudom Božijim i zaštitom nebeskom ostale netaknute. Njegove netruležne mošti samo potvrđuju da je Gospod proslavio svoga ugodnika i da Gospod sudi sudovima koji su Njemu poznati, a do kojih običan čovek ne može doći svojim razumom. Nepovoljne istorijske okolnosti u kojima se nalazimo, potvrđuju da moramo najpre u sebi stvoriti svest o potrebi obnove srpske duhovne slave zato što samo iz toga izvora može krenuti bilo kakva svest da Srbi dobiju potrebu da se poklone moštima svetoga kralja Milutina. Tako će ljudi vremenom imati potrebu da čine Bogougodna dela na podobije dela Svetoga kralja Milutina i da bacaju nove iskre svetlosti na istoriju i delo Svetorodne loze Nemanjića.\nSutra: Tragična sudbina srpskih hramova u Severnoj Makedoniji\nTagovidr Jasmina S. Ćirić Intervju kralj Milutin\nPoslednji dan Naučnog skupa o sv. Kralјu Milutinu u Skoplјu - MediaSfera kaže:\n26/10/2021 u 21:08\n[…] Dr Jasmina S. Ćirić: Kralj Milutin je delima pokazao da se bez Boga ništa veliko ne ostvaruje […]


KRUZNI TOK U KONJEVICIMA\nTema: KRUZNI TOK U KONJEVICIMA\n26.04.2010., 23:34 #1\nDali je neko primetio vec posle skoro 4 meseca da je kruzni tok jedna velika opasnost kad se ulazi u cacak.s obzirom da prirodu moga posla svako jutro prolazim i vidim kako se ljudi navlace na one ostre ivicnjake verovatno i krive felne i dozivljavaju ko zna kakve defekte na svojim autima,postoji li neko da natera projektanta onog kruznog toka onako velikog koji je jos malo pa ko onaj na slaviji u beogradu po velicini,da se smanji zelena povrsina i prosiri malo kolovozna traka da nebi kamioni navlaceci se na onako ostar i mali kruzni tok jer svaku noc obavezno neki kamion naleti i izbaci po koji ivicnjak na put na koji mozete naleteti kolima a da ga i nevidite uopste pogotovu kad je mrak a jos gore kad je i kisa i mrakem mali em ostar a kao zacin jos i neosvetljen. NADLEZNI REAGUJTE DOK NEKO NENAPRAVI NESTO OZBILJNIJE,A VI PUTNICI KOJI CETE PREMA CACKU OBRATITE PAZNJU U KONJEVICIMA POSLE AUTO KUCE KOLE KAD ULAZITE U CACAK NA KRUZNI TOK KOJI JE NAJGORI U EVROPI A NE U SRBIJI ONO JOS NEMA NIGDE,a onom ko ga je projektovao treba naplatiti prepravku o njegovom trosku a i zabraniti da vise radi onakve stvari jer covek nema pojma o pojmu.verovatno ovi iz FIRME GRADAC treba da se priupitaju kojieg strucnjaka drze na poslu projektanta kruznih tokova po gradu.\n27.04.2010., 15:34 #2\nRe: KRUZNI TOK U KONJEVICIMA\nNe znam bas za taj kruzni tok ali pogledaj ceo grad je u pupama, svaka 2m rupa, propade mi auto nacisto...Ne mogu vise da popamtim rupe gde je koja, niko to da zakrpi.\n28.04.2010., 01:23 #3\nE zakrpili su, i umesto asfalta stavili kaldrmu\nOd koga je - dobro je!\nDa bar ceo grad kaldrmišu, manje će posla imati svakog proleća, a i lepši je zvuk guma nego na asfaltu\n28.04.2010., 07:33 #4\nМного би помогло кад би га барем осветлили...\n28.04.2010., 19:33 #5\nma onde ce neko daleko bilo da pogine ono treba pothitno prepraviti ali majmuni iz gradske vlasti izgleda cekaju da se desi nesto tako pa onda da reaguju.prekljuce ujutru sam video da je neko produzio pravo i pokopo par ivicnjaka\n28.04.2010., 23:33 #6\nKruzni tok je stvarno katastrofa, a ulice jos gore.\nSta sam jos primetio sto me strasno nervira,a to je kada prekopaju\ncelu ulicu i to ostave tako mesecima, STRASNO.\n06.05.2010., 22:21 #7\nVEROVATNO TRAZE ZLATO PO CACKU PA SVAKI CAS KOPAJU,NADLEZNI NEREAGUJU A BRATE I OVA MURIJA DA NECE DA MRDNE PRSTOM SAMO GLEDAJU KAKO CE NAS KAZNITI.EVO PRIMERA....NA TROTOARIMA GDE SE NALAZE NASA KOLA PREKO DANA KUPE I NOSE PAUKOM KLEMPAVE NAS A UVECE DOLAZE I PARKIRAJU SE BAS NA ISTOM MESTU ZASTA POSEDUJEM I FOTOGRAFIJE SAMO NEZNAM GDE DA IH OBJAVIM.KAD ZOVNES SUP DA PRIJAVIS NACELNIKU NIJEDAN NIJE NA POSLU NEMOZES NIKOM DA SE POZALIS ,ONI SU UVEK U PRAVU\n08.05.2010., 23:07 #8\nješta lobi... niko nesme ništa da kaže za IVICINE momke a,\n~Ljubav nije u posedovanju ,ljubav je uuvažavanju~\n...hehehe , cesto vozim tim putem , i zaista sam shokiran , kako je jedan chobanin sa Jelice , mogao da projektuje ovu raskrsnicu , verovatno , nije video vece vozimo od zapreznik kola ...\n29.08.2010., 18:02 #10\nPo meni je taj kruzni tok veoma dobro resenje. Pre njega su se ukrstali putevi velikog prometa i regulacija semaforima nije donosila ploda. Ovako svi prolaze i sve se svodi na toleranciju i medjusobno propustanje i nema cekanja na zeleno.\n29.08.2010., 19:14 #11\nКинг, начи нећеш даи тужиш... ?...\n29.08.2010., 22:27 #12\nStae, tisinekiljakse, A?\nPoslednja poruka: 23.03.2007., 13:43


Bicikli | Delovi i oprema : Karbonski nosaci bidona 10.06.2021 - ID 113273359 - KupujemProdajem\nBicikli | Delovi i oprema > Bidoni i nosači bidona > ID oglasa: #113273359 (postavljen: pre nedelju dana)\nKarbonski nosaci bidona\nKarbonski nosaci bidona, stanje kao sa fotografija, bez ostecenja.\nČepovi Poklopci za felne VW Volkswagen ZVEZDA / LEPEZA\nSelle Italia SLR - REZERVISANO\nVrlo korektan odnos prema kupcu, opis i sedište korektni, pravo je zadovoljstvo poslovati sa Vladom! Dragan\nAuto dijagnostika, Autodijagnostika, Autool obdII, 2020\nBez imalo skromnosti ali najiskrenije sa nekim ljudima je zaista pravo zadovoljstvo saradjivati ! ! ! Izuzetno prijatna i jasna komunikacija, svaki dogovor do najsitnijeg detalja ispostovan. Sve pohvale i preporuke svim ostalim clanovima po bilo kom pitanju ! ! !\nBiciklistički šorts CASTELLI - rezervisan\nJuwel Primo 70 LED - Besplatna dostava za BG!\nSve preporuke za saradnju! !! 10++++


Radio Boom93 :: Da se razumemo :: Lični pratioci za decu uskoro u Požarevcu\nNaslovna | Projekti | Da se razumemo | Lični pratioci za decu uskoro u Požarevcu\nUdruženju za negovanje zdravih stilova života “ Veritas” Požarevac dodeljena su sredstva od oko 2 miliona dinara za realizaciju usluge ličnog pratioca. Ova sredstva su namenjena za obuku kandidata i stručnih lica za realizaciju usluga i praćenje aktivnosti.\nPripremne aktivnosti su završene, te stvoreni uslovi za pružanje odgovarajuće individualne praktične podrške deteta radi uključivanja u redovno školovanje i aktivnosti u zajednici, kao i uspostavljanja što većeg nivoa samostalnosti. Obuka je realizovana programu autora iz Ivanjice “Lični pratilac deteta Korak po korak”. Program je akreditovan kod Republičkog zavoda za socijalnu zaštitu.\nPripremne aktivnosti počele se u avgustu mesecu. Uspostavljena je saradnja sa Nacionalnom službom za zapošljavanje u cilju obaveštavanja nezaposlenih lica radi obezbeđivanja polaznika edukacije za lične pratioce deteta, izabran je program za obuku, i izvršena je edukacija. Obuku je završilo 24 kandidata.\nLični pratilac je usluga koja pripada socijalnoj zaštiti i odnosi se na decu sa smetnjama u razvoju. Na nivou grada Požarevca kao i u drugim gradovima u Srbiji postoji velika potreba za ličnim pratiocima.\nInkluzija kao ideja je ušla u Zakon o obrazovanju još 2009.god. Medjutim, njen ulazak u sve nivoe obrazovanja ide sporo. U Požarevcu u školama do sada nije bilo ličnih pratilaca i pedagoških asistenata, iako su neophodni kako bi inkluzija imala smisla.


Naplata pogrebnih troškova | Drnda\nPogrebni troškovi su neminovnost i dodatna otežavajuća okolnost za svakoga u najtežim trenucima za porodicu. Tokom dugogodišnjeg rada uspostavili smo sistem pružanja posebnih usluga i pomoći kod administrativnih poslova naplate pogrebnih troškova naših klijenata, kako bi smo im pomogli koliko god je to u našoj moći.\nPo dugogoišnjem iskustvu našim klijentima kompletiramo dokumentaciju za ostvarivanje prava članova porodice na naplatu pogrebnih troškova od Fonda PIO. Takođe, pružamo i usluge regulisanja odjave inostranih penzija.\nDokumentacija potrebna za podnošenje zahteva za naknadu pogrebnih troškova:\n1. Izvod iz matične knjige umrlih\n2. Lična karta pokojnika\n3. Lična karta podnosioca zahteva (ko naplaćuje pogrebne troškove)\n4. Ček od penzije pokojnika (poželjno poslednji)\n5. Račun za pogrebnu opremu\nPogrebni troškovi stižu poštom na podnosioca zahteva na adresu iz lične karte u roku od 30 dana od dana podnošenja zahteva, a zaostale penzije do dana smrti u narednom isplatnom periodu.


Kragujevačke rukometašice srebrne na Svetskom prvenstvu - Ritam Grada - vesti Kragujevac\nNaslovna Sport Kragujevačke rukometašice srebrne na Svetskom prvenstvu\nKragujevačke rukometašice srebrne na Svetskom prvenstvu\nKragujevčanka Marija Lojpur, koja trenutno nastupa za skopski Vardar i rukometašice Radničkog, Beograđanka Jovana Risović i Svilajnčanka Ivana Milošević (na slici), osvojile su srebro sa reprezentacijom Srbije, na Svetskom prvenstvu koje je upravo završeno u našoj zemlji.\nIako su u finalu poražene od Brazila (22:20), Srpkinje su ostvarile veliki uspeh i našoj zemlji donele prvu medalju od osamostaljenja. U tom meču golman Jovana Risović upisala je šest odbrana iz 12 šuteva (50%), krilna igračica Ivana Milošević zabeležila je debi na ovom Svetskom šampionatu, dok pivot Marija Lojpur posle osam odigranih utakmica nije bila u protokolu.\nRezultati Srbije i učinak kragujevačkih rukometašica:\nSrbija – Japan 28:26 (Risović 7 odbrana (47%), Lojpur 5 golova)\nSrbija – Alžir 34:14 (Risović 8 (57%), Lojpur 2)\nSrbija – Brazil 23:25 (Risović 4 (33%), Lojpur 0)\nSrbija – Danska 23:22 (Risović 0, Lojpur 1)\nSrbija – Kina 32:18 (Risović 14 (54%), Lojpur 2)\nOsmina finala: Srbija – Južna Koreja 28:27 (Risović 2 (25%), Lojpur 0)\nČetvrtfinale: Srbija – Norveška 28:25 (Risović 2 (22%), Lojpur nije ulazila u igru)\nPolufinale: Srbija – Poljska 24:18 (Risović 6 (60%), Lojpur nije ulazila u igru)\nFinale: Srbija – Brazil 20:22 (Risović 6 (50%), Milošević 0)\nPrethodni članakKraguj jesenji prvak, Radnički siguran\nSledeći članakNovi poraz Smeča 5\npitbul Dec 22, 2013 u 21:23\nCESTITKE SVIM RUKOMETASICAMA…..


Moon Express će biti prva privatna kompanija koja leti na Mesec - SMT\nMoon Express će biti prva privatna kompanija koja leti na Mesec\nHome » Posts » Moon Express će biti prva privatna kompanija koja leti na Mesec\n3 August 2016 | Gadget, Popularan\nAmerička federalna administracija za letove danas je i zvanično potvrdila izdavanje dozvole privatnoj kompaniji Moon Express, kojom je kompaniji dozvoljeno da put Meseca pošalje svoju robotizovanu letelicu, čija će primarna misija biti prikupljanje uzorkaka tla sa površine ove planete.\nPrivatna kompanija za svemirske letove Moon Express planira da u svoju prvu misiju ka Mesecu uloži preko 10 miliona dolara. Investicija bi trebalo da se isplati uz izvesnu zaradu, ukoliko kompaniji pođe za rukom da proda uzorke tla sa Meseca, zajedno sa ostalim rudnim resursima među kojima su najvrednije platina i mesečeva prašina. Stručnjaci su jednoglasni u konstataciji da je izdavanje dozvole za svemirske misije jednoj privatnoj kompaniji velika prekretnica u svemirskim istraživanjima, i da je vrlo izvesno da će Moon Express i slične kompanije doneti mnoga unapređenja.\nMoon Express – ilustracija\nGeneralni direktor kompanije Moon Express, Bob Richard je povodom izdavanja dozvole kratko prokomentarisao: “Zašto da puzimo, ako možemo da letimo” i dodao da će prva svemirska letelica ka Mesecu poleteti krajem 2017. godine, najverovatnije sa Novog Zelanda.\nZa sada je poznato da će svemirska kapsula kompanije Moon Express na Mesec povesti i pet putnika, među kojima će se naći i jedan civil, koji na Mesec nosi pepeo svojih preminulih roditelja. Njegova misija je da uz njihovu omiljenu pesmu “Fly me to the Moon” ispuni poslednju želju roditelja i raspe njihov pepeo na Mesecu.\nTelefoni i tableti će činiti 75% internet saobraćaja ove godine\nKompanija Comtrade otvorila novi softverski centar u Mariboru


OBAVEZNO OSIGURANJE KAO KOMUNALNA DELATNOST?\n05. oktobar 2015. 13:36:28\tPročitano 2060 puta\nNacionalna organizacija potrošača Srbije (NOPS) i Centar potrošača Srbije (CEPS) sa svojim članicama - 28 organizacija potrošača iz cele Srbije, najoštrije osuđuju i pozivaju nadležne organe da hitno reaguju povodom skandaloznog pokušaja Infostana da građanima Beograda putem računa „nametne“ nekomunlanu uslugu osiguranja bez njihove volje i saglasnosti.\nOvakvu praksu Zakon o zaštiti potrošača tretira kao nepošteno, odnosno obmanjujuće poslovanje. Ovom namerom grubo je prekršeno više zakonskih odredbi, odnosno članova koji se odnose na dužnost obaveštavanja pre zaključenja ugovora (član 13) i radnje propuštanja kojim se obmanjuju potrošači (član 20), kojima su građanima - potrošačima uskraćena bitna obaveštenja koja omogućavaju razumno odlučivanje u pogledu kupovine ove usluge. Građani ne znaju šta dobijaju ovakvom uslugom, niti znaju kada gube pravo na uslugu koju su platili. Osim toga, osiguranje je dobrovoljan, a ne obavezan čin, samim tim ne može biti obavezujući i kao takav iskazan na računu.\nSve češća praksa poslednjih godina, po kojoj pojedina javna i javno-komunlana preduzeća na računima za komunalne usluge iskazuju određeni iznos za neko osiguranje iz ponude, na primer, osiguranje stana ili porodično osiguranje, predstavlja čist primer zloupotrebe sistemske naplate, kojom se krši čak 5 (pet) zakona: Zakon o javnim preduzećima, Zakon o osiguranju, Zakon o obligacionim odnosima, Zakon o zaštiti potrošača i Zakon o zaštiti podataka o ličnosti i to svaki od pomenutih zakona po nekoliko osnova (tačaka). Zbog slične prakse 2012. godine Udruženje za zaštitu potrošača Vojvodine (UZPV) podnelo je tužbu protiv novosadskog preduzeća „JKP Informatika“, a koja je pomenutu stavku nakon podnošenja tužbe i reakcije pokrainskog Ombudsmana, stavku uklonila iz ponude.\nZakonom o javnim preduzećima propisano je da je javno preduzeće, preduzeće koje obavlja delatnost od opšeg interesa, a čiji je osnivač republika Srbija, autonomna pokrajina ili jedinica lokalne samouprave. Delatnosti od opšeg interesa, u smislu navedenog zakona jesu delatnosti koje su kao takve određene zakonom i odlukom jedinice lokalne samouprave, a koja može kao komunalne, odrediti i pojedine delatnosti od lokalnog interesa. Osiguranje imovine i lica nije delatnost od opšteg a ni lokalnog interesa jer ga nijedan važeći propis republike Srbije i jedinice lokalne samouprave ne prepoznaje kao kao takvo.\nNaime, Zakonom o osiguranju propisano je da je osiguranje imovine i lica doborovoljno i samo izuzetno je obvezno u slučajevima propisanim zakonom (obavezno osiguranje u saobraćaju).\nZakon o obligacionim odnosima definiše Ugovor u smislu pravnog odnosa koji nastaje putem razmene saglasnih izjava volja lica kojih se tiče. Postupak usaglašavanja njihovih volja naziva se zaključivanje ili sklapanje ugovora a lica koja ga sklapaju označavaju se kao ugovorne strane, koje svojim potpisima prihvataju predmet ugovora sa definisanim pravima i obavezama svake ugovorne strane. U slučajevim kada nedostaje neki od bitnih uslova ili elemenata koji su gradivni deo ugovora ti ugovori su nepostojeći, jer bez ovih elemenata oni ne mogu nastati. Za razliku od ništavih ugovora, kod ove vrste ugovora ne može se govoriti o prestanku važnosti jer ovi ugovori zapravo nisu ni nastali. S obzirom da se potrošaču nameće teret (teretni ugovor) ugovor može nastati samo ukoliko obe strane pristanu na njegove odredbe.\nSlanjem računa za komunalne usluge sa stavkom osiguranje grubo se krši jedna od osnovnih odredbi Zakona o zaštiti podataka o ličnosti. Bez pristanka i saglasnosti lica, jedinstvena baza ličnih podataka korisnika JKP Infostana pod potpuno nejasnim okolnostima stavlja se na raspolaganje privrednim društvima za osiguranje i to bez izričite saglasnosti lica na koje se podaci odnose, a zbog čega je reagovao i Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti - Rodoljub Šabić.\nTreba još dodati da se ovim nametanjem krše i odredbe Zakona o zaštiti konkurencije, jer se potrošačima nameću usluge isključivo jedne osiguravajuće kuće.\nViše iz ove kategorije « Šabić: Računi Infostana su skandal Telekom, Telenor i Vip otkupili dokumentaciju za frekvencije »


UTVRĐEN PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POTICAJU RAZVOJA MALOG GOSPODARSTVA\nNakon parlamentarne rasprave o Nacrtu, Vlada FBiH je, na današnjoj sjednici u Sarajevu, utvrdila Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticaju razvoja malog gospodarstva kojim se postojeći zakon usklađuje sa novim Zakonom o prekršajima.\nPrije svega, preciziraju se obaveze koje mora ispunjavati korisnik sredstava u realiziranju mjera razvoja.\nPored toga, usklađena je visina novčanih kazni sa predviđenim u Zakonu o prekršajima, tako da su kazne propisane u rasponu od 1.000 do 10.000 KM, odnosno 500 do 5.000 KM za prekršaj pravne osobe koja koristi sredstva, ili 500 do 1.500, odnosno 200 do 1.000 KM za prekršaj korisnika sredstava, kad je u pitanju fizička osoba.\nIZMIJENJENE UREDBE O SEKRETARIJATU I GLAVNOM UREDU VLADE FBiH\nPolazeći od preporuka iz dokumenta Skica razvoja centralnih organa vlada u BiH u okviru Strategije reforme javne uprave, Federalna vlada je na današnjoj sjednici donijela uredbe kojima su izmijenjene i dopunjene postojeće dvije uredbe: o Sekretarijatu Vlade FBiH i Glavnom uredu Vlade FBiH.\nZa razliku od dosadašnjih rješenja, Sekretarijat Vlade postaje Generalni sekretarijat Vlade FBiH kao primarno koordinacijsko tijelo, sa prioritetnim zadatkom osiguravanja efikasnog i koherentnog djelovanja pojedinačnih ministarstava i drugih tijela izvršne vlasti, kao i za razvijanje koordinacije među različitim nivoima izvršne vlasti u Federaciji BiH.\nUSVOJEN DOKUMENT OKVIRNOG BUDŽETA ZA PERIOD 2009.-2011.\nU skladu sa Zakonom o budžetima u Federaciji BiH, Vlada Federacije BiH je na današnjoj sjednici usvojila Dokument okvirnog budžeta za period od 2009. do 2011. godine. Ovaj Dokument predstavlja preliminarni nacrt budžeta za 2009. godinu i daje predviđanja za 2010. i 2011. godinu.\nNjim je definisana finansijska disciplina, alokacija budžetskih sredstava po njihovoj efikasnosti i transparentnost izvještavanja. Dokument okvirnog budžeta je podijeljen u četiri oblasti: srednjoročne makroekonomske pretpostavke i prognoze, srednjoročna fiskalna strategija, struktura potrošnje u javnom sektoru i srednjoročni budžetski prioriteti. Dokument okvirnog budžeta će biti dostupan javnosti putem internet stranice Federalnog ministarstva finansija.\nDokument okvirnog budžeta je jedan od instrumenata projekta za jačanje upravljanja javnim finansijama u Federaciji BiH.\nPRIPREME ZA GRADNJU NOVIH DIONICA AUTOCESTE\nSukladno idejnom projektu što ga je sačinilo Ministarstvo transporta i komunikacija BiH, Vlada FBiH je, današnjom Odlukom, utvrdila javni interes za izgradnju autoceste na trasi Koridora 5c na dionici od Svilaja (sjeverna granica BiH) do Odžaka, dužine deset kilometara.\nDanas je, također, donesena Odluka o utvrđivanju javnog interesa za izgradnju autoceste na trasi Koridora 5c na sekciji Mostar Jug - Bijača, u čijem sklopu su dionice Mostar Jug - Počitelj dužine 20 km, Počitelj - Zvirovići (Međugorje) dužine 12 km i Zvirovići - Bijača (južna granica BiH) u dužini od deset km.\nOve odluke, kojima Federalna vlada potvrđuje strategijsko opredjeljenje za gradnju prometne infrastrukture visoke razine, omogućavaju pribavljanje urbanističko-tehničkih suglasnosti, te izradu elaborata o eksproprijaciji i sam postupak eksproprijacije zemljišta.\nSredstva će biti osigurana sukladno izvorima financiranja utvrđenim odlukama Vlade FBiH i Paralmenta FBiH.\nFederalno ministarstvo prometa i komunikacija će, putem Federalne direkcije za izgradnju, upravljanje i održavanje autocesta, u roku od 180 dana pripremiti i Vladi na usvajanje dostaviti model financiranja.\nPRIHVAĆENO IZVJEŠĆE O NEISPLAĆENIM DUGOVANJIMA DOBAVLJAČIMA\nVlada FBiH donijela je Odluku kojom prihvata Izvješće Povjerenstva za potvrđivanje neisplaćenih obveza spram dobavljača za robe, materijal i usluge prijašnjeg Federalnog ministarstva obrane i drugih federalnih tijela.\nRiječ je o obvezama nastalim u razdoblju od 1. travnja/aprila 1996. do 31. prosinca/decembra 2005. godine, a prihvatanje Izvješća je bilo uvjet kako bi Federalno ministarstvo financija moglo pristupiti isplati potraživanja.\nPovjerenstvo je kontinuirano radilo od 12. ožujka/marta do 23. travnja/aprila 2008. godine, te je uvidom u dokumentaciju utvrdilo neisplaćene obveze u ukupnom iznosu od 984.983,81 konveribilnu marku.\nVlada Federacije BiH prihvatila je na današnjoj sjednici izvještaj o izvršenju Proračuna Federacije BiH za prvo polugodište 2008. godine. Ostvareni su ukupni prihodi, primitci i financiranja u iznosu od 617,5 miliona konvertibilnih maraka, a ukupni rashodi i izdaci iznose 666,9 miliona KM. Dakle, u ovom periodu ostvaren je manjak prihoda nad rashodima u iznosu od 49,4 miliona KM.\nUkupno ostvareni prihodi i primici u ovom razdoblju iznose 617,5 miliona KM i imaju ostvarenje od 35,1 posto u odnosu na Proračun za 2008. godinu.\nPrihodi od neizravnih poreza imaju kontinuirani rast i ostvareni su u iznosu od 516,4 miliona KM i veći su za 5,2 posto u odnosu na isto razdoblje prethodne godine. Prihodi od poreza na dobit bilježe pad od 1,6 posto i ostvareni su u iznosu od 21,1 milion KM. Ostali porezi imaju 19,8 posto više ostvarenje i iznose 1,9 miliona KM.\nU odnosu na isto razdoblje prethodne godine neporezni prihodi su imali rast od 67,8 posto i ostvareni su u iznosu od 77,7 miliona KM. Prihodi od poduzetničke aktivnosti i imovine ostvareni su u iznosu od 42,3 miliona KM sa rastom od 119 posto. Novčane kazne su imale rast od 129,6 posto i ostvarene su u iznosu od 4,6 miliona KM, a naknade, pristojbe i prihodi od pružanja javnih usluga su ostvarene u iznosu od 30,8 miliona KM.\nU prvih šest mjeseci 2008. godine, ukupno ostvareni rashodi i izdatci iznose 666,9 miliona KM i veći su za 29,3 posto u odnosu na isto razdoblje 2007. godine. Tekući izdaci su ostvareni u iznosu od 576,9 miliona KM i veći su za 31,5 posto u odnosu na uporedni period prethodne godine, a u odnosu na plan ostvareni su sa indeksom od 40,8 posto.\nZbog formiranja novih federalnih proračunskih korisnika i zbog primjene novih koeficijenata, plaće i naknade zaposlenika su ostvarene u iznosu od 103,3 miliona KM i u odnosu na isto razdoblje prethodne godine, veće su za 28,9 posto. Po osnovi tekućih transfera realizirano je 380 miliona KM, što iznosi 39 posto u odnosu na plan, s povećanjem od 26,8 posto u odnosu na isto razdoblje prethodne godine.\nKapitalni izdatci u ovom razdoblju iznose 32,1 milion KM i znatno su veći u odnosu na isto izvještajno razdoblje zbog ulaganja u stalnu imovinu, odnosno u: izgradnju auto-ceste Zenica - Sarajevo - Mostar, nabavku opreme, nabavku robnih rezervi i rekonstrukciju i investiciono ulaganje.\nOtplate dugova u prvom polugodištu ove godine realizirane su u ukupnom iznosu od 57,9 miliona KM, od čega se najveći dio unutarnjeg duga odnosi na obaveze za staru deviznu štednju.\nIZVJEŠĆA AGENCIJE ZA PRIVATIZACIJU U FBiH\nAgencija za privatizaciju u FBiH dostavila je za današnju sjednicu Vlade FBiH Izvješće o realiziranju Plana privatizacije i aktivnostima APF-a za prvo polugođe 2008. godine.\nIzvješćem je obuhvaćeno nekoliko vrsta aktivnosti, a najglavnije se odnose na mostarske kompanije „Aluminij”, Hrvatske telekomunikacije, Fabriku duhana i „Hepok”, zatim na sarajevski BH Telecom, „Vitezit” iz Viteza, te cazinsku Tvornicu kartona i ambalaže. Kada je riječ o privatizaciji telekom operatera, ona zauzima ključno mjesto u dokumentu „Politika privatizacije državnog kapitala u FBiH”, pa sve daljnje aktivnosti ovise o tome kada će se o njemu izjasniti Parlament FBiH.\nU procesu tzv. male privatizacije, u prvih šest ovogodišnjih mjeseci prodato je sedam predmeta (imovina KTK „Visoko”, Željezare Zenica i „Hepoka”), za ukupno 2,4 milijuna konvertibilnih maraka isplaćenih u gotovini. Ova sredstva pripadaju prodavcu i služe za rekonstruiranje poduzeća i izmirenje obveza spram države.\nAgencija za privatizaciju je, također, Vladi dostavila i Izvješće o kontroli izvršenja obveza iz kupoprodajnih ugovora u postupku privatizacije sa stanjem na dan 30. lipanj/juni 2008. godine, a utemeljen je na pokazateljima APF-a i kantonalnih agencija za privatizaciju.\nKontrola 545 ugovora o privatizaciju poduzeća pokazala je kako su kupci izvršili stopostotno obveze kada je u pitanju isplata ugovorene cijene, a investicijske obveze sa 73,81 posto. Od 38.522 uposlena na poslu je zadržano 32.766, a od ugovorenih 13.069 novih radnih mjesta otvoreno ih je 10.294.\nKontrolom je obuhvaćeno i 605 ugovora o prodaji imovine, dijelova ili udjela poduzeća i općinskih poslovnih prostora. Ukupno ugovorena cijena je isplaćena s 99,86 posto, investicije su dosegle 87,75 posto ugovorenih, od zatečenih 2.269 uposlenika zadržano je na poslu 2.037, a od predviđenih 2.050 otvoreno je 1.427 novih radnih mjesta.\nO POTRAŽIVANJIMA IZ PASIVNE PODBILANCE\nVlada FBiH razmatrala je danas Informaciju Agencije za privatizaciju u FBiH o stanju spisa po tužbama radi naplate potraživanja iz pasivne podbilance. Vlasnici ovih potraživanja su, ovisno o nadležnosti, Federacija BiH, odnosno kantoni.\nNajviše tužbi - čak 21 - podneseno je zbog potraživanja naše imovine u Srbiji. Tako se kreću u rasponu od nekoliko tisuća dolara ili eura, do 15,7 milijuna dolara, koliko sarajevski „Unis-Promex” potražuje od beogradskog Yugoimport-SDPR-a na ime isporuka roba Etiopiji.\nU Hrvatskoj su podnesene tri tužbe (od tri do 5,5 milijuna eura), a u Crnoj Gori i Makedoniji po jedna.\nUkupno je, dakle, riječ o 26 tužbi i potraživanju naplate 77 milijuna dolara. U tri slučaja donesene su odbijajuće presude zbog zastarjelosti, podnesene su tri žalbe na prvostupanjske presude, te jedna reviziona tužba.\nPODRŠKA MEĐUDRŽAVNOM SPORAZUMU O SARADNJI U PODRUČJU INFORMATIČKOG DRUŠTVA I ELEKTRONIČKIH KOMUNIKACIJA\nVlada FBiH je danas razmatrala i, uz mišljenje Federalnog ministarstva prometa i komunikacija, podržala Nacrt sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske o saradnji u području informatičkog društva i telekomunikacija. Ovaj sporazum podrazumijeva saradnju na području razmjene iskustava i znanja iz ove oblasti, uspostavljanje tržišnih principa i odnosa i u ovom području, konsultaciju s ciljem razvoja strategija, smjernica i razvojnih planova, te usklađivanje frekvencija u cilju optimalne upotrebe radiofrekvencijskog spektra.\nPrema posljednjim informacijama Federalnog ministarstva financija, ukupan dug Federacije BiH iznosi 4.076,71 milijuna konvertibilnih maraka. Od toga, dug po osnovi kredita koje je ugovorila BiH i supsidijarnim sporazumom prenijela na Federaciju BiH predstavlja vanjski dug i on iznosi 2.437,13 milijuna KM.\nUnutarnji dug Federacije BiH utvrđen Zakonom iznosi 1.639,58 milijuna KM. U toku 2007. godine realizirane su obaveze prema dobavljačima bivšeg Federalnog ministarstva odbrane, plaće i dodaci za Federalno ministarstvo odbrane i za Vojsku Federacije BiH, kao i stara devizna štednja. Ratna potraživanja još uvijek nisu u potpunosti verificirana i krajnji rok za verifikaciju je 30.9.2008. godine.\nPo osnovi neisplaćenih naknada dobavljačima bivšeg Federalnog ministarstva odbrane za robe, materijale i usluge, ukupno izvršeno plaćanje do 30.6.2008. godine iznosi 11,41 milijun KM i 1,27 milijuna USD. Usvajanjem izmjena i dopuna Zakona o utvrđivanju i načinu izmirenja unutarnjih obveza, stekli su se uvjeti da Federalno ministarstvo financija i u 2008. godini nastavi sa isplatama po ovom osnovu. U Proračunu za ovu godinu je predviđeno 5.000.000 KM.\nObveze po osnovi neisplaćenih plaća i dodataka Federalnog ministarstva obrane i Vojske Federacije BiH izmiremne su u ukupnom iznosu od 26,12 milijuna KM.\nPo osnovi računa stare devizne štednje, procijenjene obveze Federacije BiH iznose 1.150.000.000 KM. Ukupan verificirani iznos stare devizne štednje do 30.6.2008. godine za 52.281 vlasnika iznosi 392.593.765 KM. Izmirenje dijela obveza po osnovi verificiranih računa stare devizne štednje vršeno je gotovinskim isplatama.\nDo kraja lipnja 2008. godine isplaćeno je 43,16 milijuna KM za 50.049 vlasnika računa stare devizne štednje. U Proračunu Federacije BiH za 2008. godinu predviđeno je 45 milijuna KM za izmirenje obveza po osnovi stare devizne štednje.\nSUGLASNOST NA PROJEKT UNDP-ja\nFederalna vlada dala je danas suglasnost za provedbu Prve faze projekta „Strategijsko planiranje i razvitak politika djelovanja”, što će ga provesti UNDP u suradnji s vladama Nizozemske i Norveške, odnosno Izaslanstva Europskog povjerenstva u BiH. Projekat je namijenjen jačanju planiranja, analitičkog djelovanja i upravljanja javnim resursima kroz definiranje, osiguravanje i institucionalno kreiranje kapaciteta, organizacijskih i ljudskih resursa za strategijsko planiranje i razvitak politika. Riječ je, uz to, o unaprjeđenju veza između proračunskog i procesa planiranja u nadležnim ministarstvima na razini države i entiteta.\nNa temelju dijagnostičke studije UNDP-a, Vlada FBiH potvrđuje kako je od interesa za Federaciju BiH osiguranje podrške u sektorima rada i upošljavanja, transporta i energije. Stoga je federalne ministre nadležne za ove oblasti ovlastila na definiranje i zaključenje bilateralnih sporazuma za reraliziranje Projekta od 2008. do 2010. godine.\nVlada je zadužila Federalni zavod za programiranje razvitka da, u njezino ime, koordinira aktivnosti u svezi dinamike uključenja ovih ministarstava u Program. Zavod će surađivati s Tajništvom Vlade FBiH, osobito u segmentu Programa koji se odnosi na snaženje središnjih tijela Vlade FBiH.\nImajući u vidu nadležnost kantona u predloženim sektorima, federalni ministri osigurat će odgovarajuću zastupljenost kantonalnih ministarstava pri zaključenju sporazuma.\nIspred Vlade FBiH, za člana Upravog odbora Projekta imenovan je direktor Federalnog zavoda za programiranje razvitka.\nPODRŠKA PROJEKTNIM PRIJEDLOZIMA ZA SJEDNICU UPRAVNOG ODBORA FONDA ZA REFORMU JAVNE UPRAVE\nVlada FBiH je razmatrala i podržala projektne prijedloge koje je za sjednicu Nadzornog odbora Fonda za reformu javne uprave kandidirao Brčko Distrikt BiH, a odnose se na strateško komuniciranje, izradu programa za poboljšanje kvaliteta upravnog odlučivanja, informacioni sistem upravljanja budžetom i One Stop Shop, odnosno izgradnju i uspostavljanje infrastrukture potrebne za stabilno i efikasno funkcionisanje elektronske uprave.\nCijeneći značaj predloženih projekata i za Federaciju BiH, Vlada je zadužila koordinatora za reformu javne uprave da, u funkciji člana Upravnog odbora Fonda za reformu javne uprave, u saradnji s nadležnim federalnim ministarstvima, preduzme neophodne mjere za realizaciju ovih projekata i osiguranje finansijske podrške.\nNa današnjoj sjednici Vlade FBiH konstatirano je kako su u Federaciji BiH ostvareni bitni i veliki pomaci u reformi javne uprave.\nPREMAŠEN PLAN DEMINIRANJA\nFaza X. Programa deminiranja traje od 21. siječnja/januara do kraja 2008. godine, a današnjom Informacijom Federalne uprave civilne zaštite (FUCZ), dostavljene Vladi FBiH, obuhvaćeni su rezultati ostvareni u prvoj polovici ove godine.\nU nepunih šest mjeseci deminerski timovi FUCZ-a očistili su više od 182 tisuće četvornih metara terena, odnosno plan prebacili za 24 posto.\nUkonili su 298 mina, 74 neeksplodirana ubojna sredstva (NUS), te očistili jednu kuću koja se nalazila unutar deminerskih zadataka. U prosjeku, na svakih 600 metara četvornih nađena je jedna mina, što je znatno iznad procjena BH MAC-a o jednoj mini na 1.000 m2.\nTimovi za uništavanje NUS-a imali su 1.690 prijava o pronađenim ubojitim sredstvima. Uklonili su i uništili 666 mina i 4.765 komada drugih opasnih sredstava. Uz pomoć pasa su, kroz deset zadataka, pregledana 112.492 m2.\nRJEŠENJA O UVOĐENJU U POSJED NEKRETNINA PRIJE PRAVOSNAŽNOSTI RJEŠENJA O EKSPROPRIJACIJI\nU skladu sa zahtjevom Federalne direkcije za izgradnju, upravljanje i održavanje autocesta, a na prijedlog Federalne uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove, Vlada FBiH je donijela pet rješenja kojima se dozvoljava ulazak u posjed eksproprisanih nekretnina prije pravosnažnosti rješenja o eksproprijaciji koje je donijela Služba za prostorno uređenje, imovinsko-pravne, geodetske, stambeno-komunalne poslove i zaštitu okoline općine Visoko.\nRazlog za donošenje ovih rješenja je nesmetan nastavak izgradnje objekata za naplatu cestarine na autoputu Zenica-Sarajevo, na dionici Visoko-Podlugovi-Jošanica.\nU skladu sa Zakonom o dugu, zaduživanju i garancijama u FBiH, Federalna vlada danas je u Komisiju za dug imenovala federalnog i kantonalne ministre finansija. To su Vjekoslav Bevanda, Irfan Samardžić, Marijan Oršolić, Sead Bećirović, Mirsad Šaranović, Danica Križanović, Muhidin Pleh, Semin Borić, Vjekoslav Bakula, Aida Haverić i Ante Krajina. Imenovani su, također, i njihovi zamjenici (zamjenici članova Komisije).\nNa prijedlog Federalnog ministarstva energije, rudarstva i industrije, danas je Vlada dala saglasnost na Odluku Nadzornog odbora Rudnika mrkog uglja “Đurđevik” da se za direktora ovog rudnika imenuje Husein Trumić.\nDanas je izmijenjeno i Rješenje o imenovanju likvidatora za provođenje i okončanje poslova likvidacije Zavoda za platni promet FBiH, tako što je rok za okončanje postupka likvidacije produžen za narednih pola godine (sa 30.6. na 31.12.2008. godine).\nDanas je na prijedlog Federalnog ministarstva trgovine za predstavnika Federacije BiH u za izradi dokumenta (studije) o efektima liberalizacije trgovine u BiH imenovana Merima Maslo iz ovog ministarstva. Riječ je o dokumentu koji treba da, po nalogu Parlamentarne skupštine BiH, uradi Vijeće ministara BiH, odnosno Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, a u cilju sagledavanja efekata stupanja na snagu CEFTA sporazuma, Privremenog sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i skorog pristupanja članstvu Svjetske trgovinske organizacije.


Sindikalist Uljanika najavio tužbe protiv Plenkovića i njegovih ministara - Index.hr\nR.A, Hina 24.4.2019.\n"Mi smo bili u Ministarstvu, više puta, gdje nam je obećavano da će plaća biti za 2, 3 ili najviše sedam dana. Rečeno nam je čak i putem kojih banaka. Sada budimo svjedoci ovih dana kako će krenuti hajka, vjerojatno na Upravu - jer mora se naći krivac za to što se brodovi nisu isporučili. A krivo je ministarstvo jer nas zavlači cijelo vrijeme - Ministarstvo gospodarstva, Ministarstvo financija i sam premijer.\nHoće li oni to sad iskoristiti samo zbog europskih izbora pa nas malo zavlačiti da bude mir i dobro, dolaze kao neki Kinezi pa ni od Kineza ne bude ništa - ne bi me jako iznenadilo. Međutim, nama je potrebno međufinanciranje sada i odmah - da ljudi prežive, da mogu raditi, jer ne mogu ljudi raditi ako su gladni", zaključio je Šverko.\n#Uljanik #nadzorni odbor #Gianni Rossanda # đino šverko #Boris Cerovac # Trgovački sud u Pazinu


Modna revija: vrhunac Biciklana festa 2016 | NSBI\nČlanak objavljen 30. septembra 2016.30.09.2016.\nGlavne nagrade su obezbeđene za prvih pet učesnika i učesnica – vaučeri u iznosu od 2.000 dinara za biciklistički servis ili delove, knjige, putopisne biciklističke beležnice… Pored toga darovima Ambasade Kraljevine Holandije prikladnim za jesen nagrađeni su svi koji su učestvovali: vodootpornim presvlakama za sic.\nŽiri su činili stilista Srđan Šveljo, Nataša Jovičić (Lutkart) i Judit Bednarik, organizatorka prošlogodišnjeg Red Carpet događaja. Prvu nagradu osvojila je Milica Kravić, poznato lice Radio-televizije Vojvodine sa gumenim belim čizmama, kaputom i belom haljinom. Drugoplasirana Kristina Ivšić, kompletirala je plavom haljinom boju bicikla, uz korpu kao asesoar i tople čizme. Dušan Radosavljević je nagradu osvojio svakodnevno ležernim stilom i sportskim biciklom. Gorica Grlica je pokazala opušten stil u dimijama, a Vladimir Đukić je privukao pažnju jednostavnim izborom farmerica i prsluka u kombinaciji sa neobičnim biciklom.\nPažnju su privukli i dekupažirani bicikl i stil mlade dizajnerke brenda „Bla Bla Bow Tie“ Danijele Popović i klasičan gradski bicikl i jednostavan stil Mladena Jovičića. Kuriozitet događaja bilo je i učešće mlade volonterke iz Nemačke Anne Bingler.\nUz modnu reviju „Biciklana fest“ je na brodu Zeppelin organizovao biciklističku berzu i predavanja na temu psihologije saobraćaja i urbanizma. Događaj su podržali Erste banka, Hajnrih Bel fondacija, Ambasada Kraljevine Holandije, Invictabike shop, Venera Bike i medijska kuća Color Press Group.


LASERSKI TRETMAN (PODMLAĐIVANJE) USANA – Poliklinika Maric\nŠta je lasersko podmlađivanje usana?\nKoji je efekat laserskog podmlađivanja usana?\nTretman traje 15 – 20 min, a u zavisnosti od željenog izgleda i radi dugotrajnosti efekta, preporuka je 2 – 4 tretmana, najbolje u razmaku od 1-2 meseca.


Večeras okupljanje košarkaških Zmajeva - Radio Srebrenik\nHomeSPORTVečeras okupljanje košarkaških Zmajeva\nKošarkaška reprezentacija Bosne i Hercegovine okupit će se večeras u hotelu Crystal na Ilidži uoči početka priprema za kvalifikacije za Evropsko prvenstvo naredne godine.\nSeniorska košarkaška reprezentacija Bosne i Hercegovine okuplja se večeras i to nakon više od devet i pol mjeseci koliko je prošlo od posljednje utakmice protiv Litvanije u posljednjem kolu na Europskom prvenstvu u Sloveniji.\nMeđu najboljim bh. košarkašima večeras neće biti kapitena Mirze Teletovića koji po pravilima NBA lige sa reprezentacijom ne može provesti više od 45 dana u reprezentativnoj selekciji, te će Ivanović na njega moći računati od 15. jula do kada će trenirati u svom rodnom gradu Jablanici.\nTakođer, neće biti ni Nihada Đedovića koji je povrijeđen kao ni Jusufa Nurkića koji će se nakon drafta u SAD-u priključiti mladim košarkašima koji igraju Evropsko prvenstvo.\nPred izabranicima Duška Ivanovića su naporne pripreme tokom kojih će odigrati nekoliko jakih turnira kako bi kvalifikacije dočekali u što boljoj formi.\nU pripremnom periodu, zakazane su utakmice protiv Švedske, 26. i 27. jula u Zenici, a prihod će ići za pomoć nastradalim u poplavama. Prije toga će se u Sarajevu odigrati utakmice protiv Izraela i Slovačke, a poslije protiv Crne Gore i Italije.\nPrvu domaću utakmicu u kvalifikacijama za Europsko prvenstvo košarkaši BiH će odigrati protiv Islanda u Tuzli 17. augusta 2014. godine.\nKošarkaška reprezentacija BiH igrat će u grupi A kvalifikacija za Eurobasket 2015. zajedno sa Velikom Britanijom i Islandom.\nPrevious articleMirza Selimović iz Srebrenika pobjednik osme sezone Zvezda Granda!\nNext articleU Srebreniku održana 6. likovna kolonija “Majevica 2014”


Autor: Jugmedia\t12.10.2017 06:45 pm\nSve ovo samo je začetak njihove sindikalne borbe koja se podudara sa donošenjem novih setova medijskih zakona, a SINOS će insistirati da kolektivni ugovor bude njihov sastavni deo budući da je sindikalno organizovanje veoma slabo među novinarima\nU tu svrhu, SINOS će kroz projekat “Dostojanstvenim radom do profesionalnog novinarstva” , težiti ka ostvarivanju socijalnog dijaloga između poslodavaca, medijskih radnika i lokalnih smouprava, što je zapravo i njegova suština, pojasnila na je na skupu Miroslava Stošić, zamenica predsednice SINOS.\n“Nažalost u Srbiji postoji veliki otpor, pa čak i zabrana poslodavaca za osnivanje sindikata. Sa druge strane naše kolege poslodavci u Medijskoj koaliciji namerno koče početak rasprave o kolketivnom ugovoru, jer bi to u tom slučaju došli u tešku finansijsku situaciju”, tvrdi Dragana Čabarkapa, predsednica SINOS i dodaje da su opstrukcije prisutne sa svih strana, a ponajviše “medijske elite”, na precizirajući na koga misli.\nPo njenim rečima , do sada nije bilo političke volje za uspostavljanje takvog dijaloga sa prethodnim Vladama, a novina u ovoj nameri je pre svega podrška evropske i svetske federacije novinara. Zbog toga će predstavnik SINOS koji se nalazi u Radnoj grupi za izradu novog zakona insistirati da kao jedan od glavnih kriterijuma za projektno finasiranje bude postojanje sindikalne organizacije.\n“Koliko god to zvučalo nedemokratski i ucenjivački , to je jedini način da poslodavci shvate da moraju da poštuju ono za šta se deklarativno zalažu, a to je dijalog između njij i zaposlenih koji daje prava i obaveza obema strana i mi ćemo na tome insistirati”, kaže Čabarkapa.\nOna je dodala da kolektivni ugovori štite novinare, što je standard u celoj Evropi, a da su trenutno jedini dostupni instrumenti borbe da se o kršenju prava obavetsi zapad pa da se onda sa zapada izvrši pritisak.\n“To je ta šargarepa i štap i mi na taj način najivše možemo da utičemo, ali kod novinara postoji strah , jer mi nemamo elementarnu hrabrost, ljudi moraju da se usude jer ćemo biti slobodni onoliko koliko smo spremni da se borimo”, kazala je predsednica SINOS.\nČabarkapa je istakla da je granski kolektivni ugovor neminovnost ako želimo da budemo deo Evrope, a zatim iznela zamerku što se skupu odazvao mali broj medija.\nOkupljanje je proteklo i u debati deobe novinara na pristalice Vukašina Obradovića i onih protiv njega, koja se nadovezala nakon diskusuje o privatizaciji medija iz 2014. godine. Najglasniji akteri u toj priči osim glavnog izlagača bio je i Zoran Veličković, vlasnik RTV Vranje i TV Bujanovac.\nInače, SINOS broji 1.500 aktivnih članova, i njihovo nastojanje je da postanu reprezentativni sindikat . Kako je naglašeno tokom prezentacije , sindikati uprkos uvrženom mišljenju nisu dostupni isključivo velikim kolektivima, već je to moguće i za redakcije sa samo jednim zaposlenim.\nStižu decembarske dnevnice za policajce\nBroj komentara: 525.09.2018\nGaragan on JURA Proizvodnja se ne seli u Alabniju, radnici se ne otpuštaju


Razgovor o šablonu:Slika dana — Нециклопедија\nRazgovor o šablonu:Slika dana\nOvde predloži sliku i tekst. Potpiši se koristeći prednosti tastature i miša.\nPrethodne slike dana\nOvo je neka vrsta arhive, odnosno arhiva neke vrste istorije, odnosno tradicija da se postavlja fotka svaki dan nikako da zaživi pa za tri meseca evo šta je ispalo. Ukoliko čitaš ovo kasnije, ili dosta kasnije možda i nije samo tri meseca ali ko će ga znati.\n1 Jebeno dugo\nNađen poludeli bajonet na jednoj lokaciji, kako peva novoj deci. Nema mesta panici, Bajone nema nikakve moći, Neciklopedija nije ugrožena. Ali svejedno, nastavite sa podozrenjem, naoružan je.\nNađena kopija Točka na ovoj tajanstvenoj lokaciji. Nema mesta panici, točak nema nikakve moći, Neciklopedija nije ugrožena. Svejedno, nastavite sa podozrenjem\nNovi album braće Mitra i Safeta Pečenice u zajedničkom izdanju Četke & metle prodakšn i Staramajka rekords. Kao prvi singl odabrana je naslovna numera "Ugasi mi pikavac na duši" koja već ima status hita na svim eminentnijim radio-stanicama širom Sveta i Čukarice.\nZasluge: Mall whore\nFuck the Pepsi,\nFuck the Pizza,\nWe all need SLIVOVITZA\nNajnovija otkrića našeg istraživačkog tima pokazuju da je Srbija pre par decenija propala u rupu još uvek nepoznate i neizmerive dubine. Još uvek se ne znaju konkretni razlozi propadanja, niti način kako je to učinjeno, ali se predpostavlja da se je želela staviti crna tačka na tadašnjoj mapi, i da se Srbiji omoguće nova osvajanja, tj. da se proširi u nove dimenzije. Stanovnici su prilikom pada bili u transu te se istog niko i ne seća. Vremenom su se navikli na mrak i na sitna sredstva za život koja im povremeno sa ivice prapostojbine spuštaju stare, ali dobre komšije. Tada je Srbija i dobila sadašnje nezvanično ime - Nedođija. Postoje i teorije koje govore da je ovo sve zapravo deo svetske zavere protiv Srbije. Međutim ovo je malo verovatno.\nPrema ugovoru vrednom 20.000.000 Vendinara, sklopljenom između Finskog giganta Nokie i našeg giganta - Srbije, ovako će izgledati i Srbija i svi budući modeli Nokijinih telefona Srpske generacije počev od 23. oktobara 2021. godine. Svi će morati da nose po jedan ovakav telefon koji je osim po dimenzijama identičan našoj velikoj zemlji, a ima i mnogo slabije vibracije. Nokia namerava da ponudi ugovor mnogim drugim zemljama u regionu jer, kako kažu njihovi eksperti, previše dugo zemlje u regionu imaju isti dosadan izgled. Skoro deceniju. Iako je na slici ful verzija, još uvek se ne zna da li će telefoni imati podršku za Kosovo i Metohiju. To zavisi od tržišta i o tome odlučuje gigant.\nDonešen je novi zakon o štetnosti sajtova koji Neciklopediju smešta u sam vrh Svetske Liste Malicioznih Lokacija na mreži i šire. Po novom zakonu svako izdanje Neciklopedije mora imati ovakve nalepnice razbacane svuda po svom virtuelnom prostoru dok sve dok ne ode i poslednji posetilac.\nPreuzeto iz „https://sr.neciklopedija.org/index.php?title=Разговор_о_шаблону:Слика_дана&oldid=10881”\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 27. novembar 2007. u 19:35 č.


Zombie 108 (2012) ~ Horor i SF Filmovi - Opis i radnja filma\nProblem sa ovim filmom je taj što njegovi autori ili nisu znali šta hoće sa njim ili su svesno ciljali na različite vrste publike. Kao što obično biva kada targetirate različite slojeve gledalaca na kraju niko ne bude zadovoljan, pa kako vidim po ocenama na eminentnim filmskim sajtovima tako je i sa ovim filmom. U Zombie 108 je smućkano svega i svačega a bez neke preke potrebe i bez nekog pretaranog smisla. Čak se i njegova radnja ne usredsređuje na „glavnog lika“ već imamo nekoliko paralelnih radni, koje se tu i tamo prepliću, ali nijedna od njih nije dovoljno ubedljiva niti interesantna i sve pate od istih problema. Pratimo mladu majku koja u zombi inficiranom području traži svoju nestalu ćerku a završava kod bolesnika koji lepi komade mesa na svoje lice (!?). On koristi zarobljene devojke za iživljavanja i silovanja a zarobljene zombije za proizvodnju struje. Meanwhile, virus narušava jedan sasvim rutinski obračun narko bande i SWAT tima te se oni zajedno udružuju u borbi protiv zombija, međusobno se takmičeći ko je sad glavni baja. U međuvremenu međuvremena pratimo sudbine još brojnih likova u kratkim scenama a zajedničko je to što svi vrlo brzo stradavaju od zubića zombića.\nE sad, kakva je veza zombi filma i sado-mazo mučenja od strane leatherface bastarda nikom nije jasno, ali eto, „ako neko voli i takve filmove neka uživa“, pomisliše autori. Ako neko voli golotinju i kadrove grudi bez preke potrebe eto i takvih scena. Ako neko voli istočnjačke borilačke veštine against zombija ima i toga. Ima i akcionih scena, u slučaju da nekome zafali. A ako nekome smetaju akcione scene tu su povremene srceparajuće i patetične scene, pa možete pustiti koju suzu za nastradalima dok ne počne sledeća tura akcione tabačine uz hard-core metal muziku. Mislite da u filmu nema SF-a? Sačekajte kraj filma i videćete SF monster CGI scene. Autori nisu imali pojma ni kako da definišu film što se tiče ozbiljnosti pa tako imamo red već pomenutih patetičnih i „tužnih“ scena a onda red „komičnih“ čiji je jedini problem što nisu smešne, a neke su sramotno loše. Naravno, ovo za humor kažem ukoliko ste stariji od 10 godina. Galimatijas svega & svačega kulminira i zapletom/raspletom jer na momente vidimo da je mutirani virus zombizma pobegao iz neke labaratorije a već u drugim kadrovima vidimo eksploziju nuklearne elektrane. Kome se šta svidi nek izabere, jel da.\nOnda na red dolaze akteri filma koji su izuzetno loši. Ajde što sve devojke izgledaju kao da su došle iz azijskog XXX filma nego što im je i gluma takva. Ni muški deo aktera nije ubedljiv a scenario je naivan i glup pa se nameće pitanje da li je moguće da neko izgovara takav text, ili je možda neko zakazao u prevodu titla? Šampion gluposti je susret novinarke sa mladom devojkom gde je ova pita „Gospođice, vaša cela porodica je umrla. Kako se osećate? Da li ste jako tužni?“. Da bi nadomestili gluposti i lošu glumu autori su u film ubacili scene sexa i nasilja, posebno u delu koji se dešava u jazbinama pomahnitalog mesara amatera. Nekoliko silovanja, vezivanja, maltretiranja, gomila grudi, mokrenje po devojkama i kao vrhunac scena silovanja devojke hobotnicom (!?). Ono malo zadovoljavajućih stvari vezanih za film su prosečne maske zombija, mada se zbog skokovite kamere malo toga vidi, i solidno režirane akcione scene koje narušavaju pojedini kadrovi koji kao da su snimani amaterskom kamerom.\nUkoliko ste 100%-tni zombi fan i morate da pogledate svaki zombi film pokušajte i ovaj ali na svoju odgovornost. Ostalim gledaocima nikako ne preporučujem da ga gledaju jer je svaki zombi film opisan na ovim stranicama kvalitetniji od njega.\n+ pojedine akcione scene\n+ ima zgodnih tajvanćanki\n— galimatijas svega i svačega\n— neuspešan na svim poljima


Manfred Veber izabran za kandidata Evropske narodne stranke za izbore EU | EurActiv Srbija\nNemac Manfred Veber izabran je za nosioca liste Evropske narodne stranke (EPP) za evropske izbore u maju 2019. godine. Četrdesetšestogodišnji Veber bio je favorit i njegov izbor na kongresu EPP-a u Helsinkiju je bio očekivan. Posle evropskih izbora, koji se održavaju od 23. do 26. maja 2019. godine, biće određeni predsednici Evropske komisije, Evropskog saveta, Evropskog parlamenta i Evropske centralne banke kao i visoki predstavnik EU za spoljnu politiku.\nVeber je izabran sa 492 od 619 glasova delegata EPP-a, pokazuju zvanični razultati. Njegov suparnik, pedesetogodišnji Finac Aleksandar Stub dobio je 127 glasova, a dva glasa su proglašena nevažećim.\nAko EPP, koja okuplja stranke desnog centra ostane najjača stranka u Evropskom parlamentu posle evropskih izbora u maju Veber bi mogao da pretenduje da nasledi Luksemburžanina Žan-Kloda Junkera na čelu Evropske komisije.\nVeber se predstavio kao umereni kandidat sposoban da premosti podele unutar te grupacije.\nMesto predsednika Evropske komisije, izvršnog tela unije koje nadgleda zakone i trgovinske sporazume, od 2004. drže predstavnici Evropske narodne stranke.\nPosle evropskih izbora, koji se održavaju od 23. do 26. maja iduće godine, biće određeni predsednici Evropske komisije, Evropskog saveta, Evropskog parlamenta i Evropske centralne banke kao i visoki predstavnik EU za spoljnu politiku.\nNa izborima za kandidata EPP delegati nemačkog CDU i CSU imali su 88 glasova, Poljski PO i PSL 60 glasova, Francuzi iz partije Republikanci 45 glasova, Španci iz Narodne partije 42. Dve finske partije članice EPP-a, KD i Kokumus imale su ukupno 16 glasova.\nManfred Veber i Aleksander Stub su prvi koji su objavili kandidaturu za grupaciju EPP.\nFrancuz Mišel Barnije, glavni pregovarač EU za Bregzit, krajem septembra je odustao od kandidature.\n: Kandidat za šefa EK Veber podržava Balkan u EU i prekid pregovora sa\n: Prva godina Junkerove komisije\n: Naredna Evropska komisija bez komesara za proširenje


BiH će predati nepotpune odgovore na 23 pitanja iz Upitnika Evropske komisije | Radio Srebrenik\nutra će u Briselu predsjedavajuči Predsjedništva BiH Milorad Dodik evropskim zvaničnicima uručiti odgovore na dodatna pitanja iz Upitnika Evropske komisije. Ipak, odgovori na 655 dodatnih pitanja neće biti potpuni.Zvaničnici u BiH nisu uspjeli usaglasiti odgovore na 23 dodatna pitanja, rečeno je iz Direkcije za evropske integracije (DEI) BiH.\nGlasnogovornica DEI-ija Martina Trogrlić kazala je za portal Srpskainfo da su odgovori na svih 655 pitanja, uključujući i ove odgovore, potvrđeni od strane izvršnih vlasti na svim nivoima i dostavljeni su Evropskoj komisiji. (KLIX)\nPrethodni članakVrijeme u narednoj sedmici\nNaredni članakU BiH danas sunčano i toplo, temperature do 20 stepeni


Pucao je mojoj majci u potiljak i onda je ZAPALIO: Naš glumac doživeo je JEZIVU TRAGEDIJU koja je potresla Srbiju\nI pored činjenice da pretežno radi u pozorištu, lik Koste kog je glumio u "Montevideu" je nasmejao gledaoce do suza. Oštre zamerke na račun mladih fudbalera Kraljevine Jugoslavije, izrečene jakim vojvođanskim naglaskom su neke od najupečatljivijih scena tog filma.\nIpak, malo ko zna da je njegov život obeležila jeziva tragedija, koja je potresla Jugoslaviju i celu domaću javnost.\nKlara je rođena u jevrejskom logoru u Italiji, a njeni roditelji nisu preživeli strahote Drugog svetskog rata. Usvojila ju je porodica Mandić, čije je prezime uzela, ali nikada nije zaboravila svoje jevrejsko poreklo.


Do kraja dana moguće je prijavljivanje mladih od 16 do 29 godina za pomoć vlade Srbije u iznosu od 100 evra.\nPravo da dobiju 100 evra, odnosno 11.758,56 dinara u protivvrednosti domaće valute, imaju svi državljani Srbije od navršenih 16 do navršenih 29 godina.\nUslov je da imaju prebivalište na teritoriji Republike Srbije i važeću ličnu kartu.\nPrijava za 100 evra pomoći moguća je još danas, i to na adresi idp.trezor.gov.rs. Isplata počinje u utorak, 1. februara.


"Viminacium Avantura" oživljava duh Rimskog carstva kroz rekreaciju, avanturu, zabavu i edukaciju - Hej! magazin\nMy Life, My Time\t April 12, 2018\t No Comments\n“Viminacium Avantura” oživljava duh Rimskog carstva kroz rekreaciju, avanturu, zabavu i edukaciju\n“Viminacium Avantura” je zabavno-edukativni centar koji se nalazi u okviru jednog od najvećih evropskih arheoloških nalazišta Viminacijum. Prepoznatljiv prema jedinstvenom konceptu, “Viminacium Avantura” na autentičan način oživljava prostor nekadašnjeg antičkog grada Viminaciuma. U sklopu ovog centra naći će se replika rimskog vojnog logora i specijalni legionarski poligon sa preprekama, kao i uzbudljiv avantura park.\nTokom letnjih meseci, letnji edukativni kamp “Viminacium Avantura” otvara svoja vrata za decu i mlade, od 10 do 17 godina. Mladi kamperi imaće priliku da se, kroz interesantne i interaktivne edukativne radionice, upoznaju sa naukama kao što su arheologija, antropologija, paleontologija i astronomija, sa starim zanatima i mnogim drugim izviđačkim veštinama i tehnikama samoodbrane i to sve na izuzetnom lokalitetu, starom više od 2.000 godina.\n– Tim stručnjaka, okupljen pri projektu “Viminacium Avantura”, kreirao je bogat sadržaj, kako bi deca i mladi, kroz sedmodnevni program, otkrili svoje potencijale i interesovanja. Putovanjem kroz rimsku istoriju, vraćamo se u pax romana – najlepše doba Rimskog carstva i zajedno sa našim mladim legionarima razvijamo veštine za 21. vek – izjavio je Vladimir Đumić, vođa projekta “Viminacium Avantura” i zaključio: – Decu i mlade u “Viminacium Avanturi” čeka preko 30 aktivnosti i atrakcija, pravih izazova i neograničene zabave. Vraćamo se u prošlost da bismo spremno dočekali budućnost.“\nViminacium, kao jedno od najznačajnijih evropskih arheoloških nalazišta, predstavlja bitan deo svetske kulturne baštine, kontinuirano okupljajući naučnike, arheologe i istoričare iz celog sveta. U septembru 2018. godine, Srbija će biti domaćin 24. po redu Limes kongresa. Ovim povodom, “Viminacium Avantura” će ugostiti brojne internacionalne stručnjake iz oblasti arheologije. Na taj način, projekat “Viminacium Avantura” koncipiran je tako da direktno doprinosi daljem razvoju ovog arheološkog nalazišta i istorijskog lokaliteta.\nProjekat “Viminacium Avantura” realizuje se u saradnji sa Viminacium Fondacijom, arheološkim parkom Viminacium i Arheološkim institutom. Izgradnju poligona legionara i avantura parka finansijski je podržalo Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija, kroz Turističku organizaciju Požarevac.\nViše informacija o samom projektu možete pronaći na sledećem linku: http://www.viminaciumadventure.com/press


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika / backUrl=/vijesti/politika/238486/nema-vlasti-sa-dps-om-odluka-protivna-politici-sdp-a.html / topicId=238486 / view=comment / type=story\nPOSJETA BUGARSKOJ Marković doputovao u Sofiju Predsjednik Vlade Duško Marković doputovao je večeras u Sofiju u zvaničnu posjetu Bugarskoj na poziv predsjednika Savjeta ministara Bojka Borisova... 27. 02. 2020. 21:25 >> 21:43 Komentari 0\nUPUTIĆE INICIJATIVU DF traži hitnu sjednicu Odbora za bezbjednost Članovi Odbora za bezbjednost i odbranu iz Demokratskog fronta Andrija Mandić, Nebojša Medojević i Predrag Bulatović uputiće inicjativu za hitno zasjedanje Odbora za bezbjednost i odbranu povodom, kako... 27. 02. 2020. 17:34 >> 17:45 Komentari 6\nDF Nuhodžić da objasni zabranu za "Beogradski sindikat" Poslanički klub DF-a postaviće pitanje ministru unutrašnjih poslova Melvudinu Nuhodžiću zbog čega je zabranio ulazak u Crnu Goru članovima grupe "Beogradski sindikat" prethodne nedjelje... 27. 02. 2020. 16:00 >> 15:58 Komentari 6\nAMBASADA U PODGORICI Onufrije ne predstavlja Pravoslavnu crkvu Ukrajine Iz Ambasade Ukrajine u Podgorici oglasili su se povodom dolaska u Crnu Goru mitropolita Ruske pravoslavne crkve u Kijevu, Onufrija. Ističu da mitropolit Onufrije, kao viši crkveni službenik Ruske pravoslavne... 27. 02. 2020. 15:30 >> 16:24 Komentari 26\nDEMOKRATE Tražiće preispitivanje odluke Upravnog suda Demokratska Crna Gora podnijeće danas Vrhovnom sudu zahtjev za preispitivanje presude Upravnog suda, u kojoj se navodi da je odluka o razrješenju predsjednice Skupštine opštine Kotor Dragice Perović donesena... 27. 02. 2020. 12:36 >> 12:34 Komentari 1\nBRAJOVIĆ Brojnost pokazati na izborima, ne na ulici Brojnost u podršci politikama i viziji razvoja društva, većinska Crna Gora pokazuje na izborima, a ne na ulici, poručio je predsjednik Skupštine Ivan Brajović... 27. 02. 2020. 11:44 >> 16:22 Komentari 19\nĐUROVIĆ U BRISELU "Stagniramo u procesu reformi ka EU" Potpredsjednica SNP CG Danijela Đurović u razgovoru sa evropskim parlamentarcima Tanjom Fajon i Andorom Deli ukazala na, kako je saopšteno iz SNP-a, zabrinjavajuću stagnaciju ukupnih reformi, ali i "nazadovanje... 27. 02. 2020. 10:23 >> 10:24 Komentari 1\nSAVEZ ZA EVROPU Marković sa predstavnicima NVO Green Home Predsjednik Vlade Crne Gore Duško Marković sastaće se danas sa predstavnicima nevladine organizacije Green Home, najavljeno je iz Vlade... 27. 02. 2020. 09:06 >> 09:04 Komentari 0\nBOŠKO JAKŠIĆ To je nama naša borba dala – Amfilohija za maršala! "Mitropolit sada vodi glavnu riječ i u Srbiji i u Crnoj Gori, što je svojevrstan poraz svjetovnih lidera i u Beogradu i u Podgorici. To je nama naša borba dala, Amfilohija za maršala!", navodi novinar... 27. 02. 2020. 07:43 >> 08:20 Komentari 9\nVOLTERS CG primjer uspjeha uprkos pokušaju ruske blokade Balkan je i dalje strateški važan region, gdje etničke tenzije unutar nacija i između susjeda i dalje podstiču regionalnu nestabilnost i primarna su meta upornog, malignog ruskog uticaja, rekao je vrhovni... 27. 02. 2020. 07:07 >> 13:46 Komentari 22


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Fudbal :: Benzema nosi Real, titula na dohvat ruke\n11. 07. 2020. 00:05 >> 00:07 0\n"KRALJEVSKI KLUB" NA PLUS 4\nBenzema nosi Real, titula na dohvat ruke\nFudbaleri Real Madrida pobijedili su Alaves 2:0 u 35. kolu La Lige.\nIzabranici Zinedina Zidana na tri kola do kraja šampionata imaju četiri boda više od Barselone i već u narednom kolu bi mogli da obezbijede titulu, ako Katalonci izgube, a oni pobijede.\nNovi trijumf "kraljevskom klubu" donijeli su Karim Benzema i Marko Asensio.\nAlaves je dobro zaprijetio na otvaranju i pogodio je prečku, da bi zatim krenula dominacija Reala koja je urodili plodom u 11. minuti, kada je domaći tim poveo.\nDosuđen je penal, a Karim Benzema je pogodio za prednost "Kraljeva" od 1:0.\nReal je u nastavku samo završio pitanje pobjednika. Igrao se 50. minut kada je Benzema odlično izbjegao ofsajd zamku i nesebično uposlio Asensija kojem nije bilo teško da pogodi za 2:0.\nReal Madrid ima 80 bodova i nalazi se na prvom mjestu, dok je Alaves 17. sa 35.\nRanije danas, fudbaleri Granade pobijedili na gostujućem terenu Real Sosijedad sa 3:2.\nGranada je povela u 21. minutu golom Antonija Puertasa, a prednost je u 43. minutu udvostručio Roberto Soldado. Domaći su posijle toga izjednačili golovima Mikela Merina u 47. i Mikela Ojarsabala u 83. minutu. Pobjedu Granadi doneo je Domingos Duarte u 88. minutu.\nGranada je ostvarila 14. pobjedu i ostala je u igri za plasman u kvalifikacije za Ligu Evropa. Granada ima 50 bodova na devetom mjestu, koliko ima i osmoplasirana Valensija. Bod više ima Real Sosijedad na sedmom mjestu, koje vodi u kvalifikacije.


31 | Maj | 2018 | D.I.C. Veritas\nDnevna arhiva: 31. Maj 2018.\nJutarnji list, 31.05.2018, SKANDAL NA JAVNOJ TELEVIZIJI: HRT za gosta pozvao čovjeka koji negira zločine u Jasenovcu pa se dan kasnije ogradio od njegovih stajališta\n31. Maj 2018. 23:24\nHrvatska radiotelevizija se ograđuje od stajališta iznesenih u emisiji “Dobar dan Hrvatska” 30. svibnja u kojoj je gostovao Igor Vukić, izvijestili su u četvrtak s HRT-a. “HRT osuđuje sve počinjene ratne zločine, pa tako i one počinjene na području nekadašnjeg koncentracijskog logora Jasenovac kako se oni više nikada ne bi ponovili. Također, …\nObjavljeno u: Članci za naslovnu, Hronika / Tagged: jasenovac, logor, ndh, revizionizam, ustaštvo\nBEOGRAD – Vrhovni sud u Zagrebu zakazao je za 12. juni žalbeno ročište u vezi sa presudom Draganu Vasiljkoviću, poznatijem kao kapetan Dragan, koji je u septembru prošle godine u Hrvatskoj osuđen na 15 godina zatvora za navodni ratni zločin, saznaje “Politika”. Kapetan Dragan proglašen je krivim po dvije od …\nVesti.rs, 021.rs, Promocija knjige “Bikini godine” sutra u Gradskoj biblioteci\n31. Maj 2018. 22:43\nPromocija knjige “Bikini godine” Save Štrbca održaće se u petak, 1. juna u Čitaonici Gradske biblioteke u Novom Sadu. O knjizi će govoriti recenzent Dobrašin Jelić, novinari Srboljub Zorica i Danko Perić, kao i sam autor Savo Štrbac. Odlomak iz dela kazivaće Korana Štrbac. Promocija knjige počinje u 19 časova.\nObjavljeno u: Članci za naslovnu, Hronika / Tagged: okrugli sto, savo štrbac\nMediji u Srbiji su se posljednjih dana žestoko obrušili na nedavno usvojeni hrvatski Zakon o upravljanju državnom imovinom (ZUDI), nazivajući ga ”završnim činom otimanja srpske imovine”. Pošto ovaj zakon još nije objavljen u službenom glasilu, potražio sam njegov konačni prijedlog i službeno obrazloženje predlagača uz član 71. koji reguliše ovu …


Mladi košarkaš Partizana Kenan Karahodžić doživeo je težu povredu oka. Bek domaćih Tadeus Mekfaden je neoprezno udario bivšeg igrača Unikahe, koji je odmah prebačen u bolnicu, u kojoj je proveo noć. Pregled su obavili grčki oftamolozi, a odmah po sletanju u Beograd, Karahodžića očekuju dodatne kontrole na Vojno medicinskoj akademiji.\nPovreda nije navina. Slična je onoj koju su pre nekoliko godina imali nekadašnji košarkaš Partizana, Nikola Milutinov i rukometni reprezentativac Srbije Žarko Šešum.\nUtakmicu sa PAOK-om propustili su kapiten Novica Veličković i Džamont Gordon, a kako sada stvari stoje Džikić neko vreme neće moći da računa ni na Karahodžića.\nVeć u nedelju košarkaše Partizana očekuje duel 22. kola ABA lige sa Cedevitom (19.00) a meč u Zagrebu mogao bi da bude odlučujući u borbi za drugo mesto.


Malta 8 dana, avionska karta i hotel za samo 850 kuna - Putujmo Jeftino\nHome / Akcijske ponude - Europa / Malta 8 dana, avionska karta i hotel za samo 850 kuna\nMalta 8 dana, avionska karta i hotel za samo 850 kuna\nPosted by putujmojeftino on 15th October 2018\nIzaberite jeftin odmor na Mediteranu na otoku Malti. Putovanje od 11. do 18.siječnja. Malta 8 dana, avionska karta i hotel za samo 850 kuna. Cijena je po osobi za let, hotel i sve pristojbe. Vaš trošak prijevoza do zračne luke kod Venecije. .Za više informacija pročitajte PITANJA I ODGOVORE. Sve takse i pristojbe su uračunate u cijenu. Kako rezervirati ovu ponudu pogledajte u uputama klikom ovdje – UPUTE ZA REZERVIRANJE PONUDA\nPlan putovanja: Od 11. do 18.1.2019\nPovratak po planu 18.1\nUkupan iznos za avionsku kartu i hotel: 850 kuna po osobi


Šestu godinu zaredom, Odbojkaški savez Srbije i kompanija „Vip mobile“ dovode u Srbiju najzvučnija imena iz sveta evropske odbojke, a ove godine će se takmičiti čak 80 muških timova iz 28 zemalja, uključujući i 6 timova iz Srbije. Novi Sad Masters 2014 počeo je danas mečevima za ulazak u kvalifikacije kroz državnu kvotu, a takmičenje se nastavlja u sredu, kvalifikacionim duelima u kojima će se nadmetati 32 tima. Najboljih 8 timova iz kvalifikacija obezbediće plasman na glavni deo turnira, gde ih čeka 16 timova koji su učešće obezbedili na osnovu bodova na rang listi Evropske odbojkaške konfederacije. Tri domaća tima učestvuju u glavnom žrebu: Siniša Antonić/Marko Galešev, Stefan Basta/Miljan Kiković i Saša Surla/Raško Jovanović. U četvrtak, 3. jula i petak, 4. jula odigraće se utakmice u okviru glavnog žreba, gde će se 24 ekipe boriti za plasman i poene na CEV i FIVB rang listi, kao i za ukupan nagradni fond od 25.000 evra. U subotu, 5. jula na programu su polufinalni mečevi (u 12 i 13 časova), kao i utakmica za treće mesto (15 časova) i finale (16 časova).


Napad na novinara prije početka sjednice Vijeća naroda | N1 BA\nNapad na novinara prije početka sjednice Vijeća naroda\n29.11.2016. |11:57 >12:07 |\nNa zajedničkoj sjednici Vijeća naroda i Narodne skupštine RS nisu usaglašeni stavovi, te će Ustavni sud RS odlučivati o Zakonu o Danu tog bh. entiteta. Prije samog održavanja sjednice u Banjaluci napadnut je novinar Srne Boris Nogo.\nBošnjaci insistiraju da 9. januar ne bude Dan Republike Srpske dok Srbi kažu da ne mogu prihvatiti ni jedan drugi datum. Ustavni sud entiteta ima 30 dana da donese odluku u meritumu. Predsjednik Kluba Bošnjaka rekao je da mu je na sjednici bilo uskraćeno da govori.\nInače, prije početka sjednice, radnik u obezbjeđenju na prijavnici Stare zgrade Vlade gdje je sada smješteno Vijeće naroda RS, napao je novinara Srne Borisa Noga.\nKako javlja reporterka N1, zaštitar je pred mnogobrojnim novinarima i snimateljima izgurao Nogu iz zgrade bez razloga i uz verbalne prijetnje.\nPočeli su i da nas tuku. To je poslednji stadij nezavisnog novinarstva na Balkanu\nIspred Vijeća naroda zbog incidenta novinarima se izvinio Pero Petrović, delegat Kluba Srba.\nPredstavnici Kluba novinara Banjaluka na pres-konferenciji tražili su izvinjenje, ali i zaštitu i bolje uslove rada za novinare.\nnovinari Klub novinara Banja Luka napad na novinara srna Boris Nogo\n..."nezavisno novinarstvo na Balkanu!" (!???) ...kakva smijurija! ...u posljednjih 20 godina jedna od najviše degradiranih profesija je upravo novinarska,...a najveću zaslugu za to snose sami novinari, jer su postali toliko jeftini i potkupljivi za male novce, da je i malo razuman čovjek već odavno isključio TV i prestao da kupuje novine. Kada novinari budu imali više ličnog integriteta i čitaoci/slušaoci/gledaoci će imati više poštovanja prema njima. Jadan je ovaj pokušaj da se agresivna akcija nekog medvjeda iz obezbjeđenja tumači kao napad na novinarstvo,...novinarstvo je davno samo sebe napalo!\nNezavisno novinarstvo na balkanu)zavisi u kojoj novinarskon kuci radis\n@Dragan maksimovic,pusti ti Balkan,konkretno reci gdje je to bilo i da je to bilo u banjaluci,u rs,Balkan je širok pojam,sta bi rekao,imas ti gorih mjesta koji nemajh demokratiju sto se tice novi ara ako govorimo o regijama ,neka si ti upotrijebio rijec balkan to je najvazije.


Novi Sad nova metropola na mapi Evrope: Gradonačelnik Vučević otkriva planove za razvoj grada (VIDEO) | Telegraf - Najnovije vesti\n17. novembar 2016 | 10:17 » 16:51\nNovi Sad nova metropola na mapi Evrope: Gradonačelnik Vučević otkriva planove za razvoj grada (VIDEO)\nKako napreduje dolazak velikih američkih investitora u Novi Sad i kada se očekuje završetak velikih infrastrukturnih projekata? Ali i kako se grad priprema za 2021. godinu, kada će poneti titulu Evropske prestonice kulture, samo su neka od pitanja za gradonačelnika Miloša Vučevića\nAMBASADOR KIPRA POSETIO NOVI SAD: Prva zvanična poseta srpskoj Atini, dočekao ga gradonačelnik (FOTO)\nObeležena slava grada Novog Sada - ĐURĐIC! (FOTO)\nKako napreduje dolazak velikih američkih investitora u Novi Sad, ali i šta lokalna samouprava čini kako bi učinila grad atraktivnijim za poslovanje? Kada treba očekivati završetak velikih infrastrukturnih projekata, ali i kako će se grad pripremiti za 2021. godinu, kada će poneti titulu Evropske prestonice kulture, samo su neka od pitanja za gradonačelnika Novog Sada i potpredsednika SNS Miloša Vučevića.\nMinistar Krkobabić u akciji: Nov početak za sela Srbije, spasićemo ruralna područja\nNIKOLA TESLA DOBIO ULICU U KAZAHSTANU: Tablu otkrili Vučić i gradonačelnik Astane (FOTO)\nTagovi: Evropska prestonica kulture, Fabrika, Miloš Vučević, Novi Sad, Žeželjev most\nTanko Drvo. 17.11.2016 18:02\nIzvinjavam se zbog gresaka.Prvi komentar pa greske.\nDuki st. 17.11.2016 17:44\nKao i do sada. Plan na mapi. Grad na papiru.\nTanko Devon. 17.11.2016 17:35\nKoji planovi? Kano izgledaju pojedine Novosadski lice? Pogledajte Užice Koke vide prema os. Skoli Marija Trandafild u Veternik. Najblaze receno halos. Užice Lastina, Rodina, J Sibinjanina, Sansa I Osnivaca Veternika na save lice sem na ulice koje vode ka skoli. Kanalizacija se izliva na ulicu u Rodin I Nike Rade a kanalizacija a u Mihaila Vitkovica novouradena kanalizacija skoro I ne funkcionise cim kisa mallo pada. Eto u grad u Omladinsa I Prestoni prestonica Kulture. Gradonacelnik ima plan al Nemanja vremena za obicne gradanine.


'Ukusi Francuske': Događaj koji se ne propušta - News - Turistički svet\n"Ukusi Francuske": Događaj koji se ne propušta\nFoto: Jelena Kaličanin\nFrancuska ambasada u Beogradu organizovala je gastronomsku manifestaciju "Provansa u Beogradu". U velikom holu ambasade sve je bilo podređeno ukusu i mirisu francuske kuhinje u interpretaciji naših restorana.\nNj.E. ambasador Frederik Mondoloni tim povodom je rekao za Turistički svet da je u našoj zemlji poraslo interesovanje za francusku gastronomiju: prva manifestacija bila je održana 2015.godine i trajala je tri, a ove godine nedelju dana. Prijavljeno je 16 restorana iz Beograda i jedan iz Zrenjanina.\n- Ove, pete godine, fokus je na zaštiti životne sredine u smislu podržavanja borbe protiv plastičnog otpada - rekao je ambasador Mondolini i pohvalio se činjenicom da su 2010. godine stučnjaci iz Uneska pridružili francusku gastronomiju sa svojim resursima i prezentacijom listi nematerijalne baštine čovečanstva. Zaista velika čast!\nU svom izuzetnom prijatnom ambijentu, zainteresovane goste uslužili su restorani i njihovi šefovi kuhinja: AHH...RIBA (Miloš Savić), DELICENT (Srba Jovanović), ENSO (Uroš Ivošević), FRANŠ (Bojana Burgić), HOMA (Nikola Vučković), KALEMEGDANSKA TERASA (Dejan Vujičić), KLUB KNJIŽEVNIKA (Nemanja Pešić), LANGOUSTE (Guillaume Iskander), MADERA (Zoran Stevanović), SALAŠ KOD STARE DUNJE, Zrenjanin (Marko Kalaba), SQUARE NINE (Zdravko Gavrilović), TWO KINGS, hotel Hilton (Lazar Prstojević), VIN et BAGUETTE (Miloš Spasojević), VOULEZ-VOUS (Mladen Martinović), MAMA SHELTER (Branislav Sobočan).\nGastronomski obroci koje su beogradski i jedan zrenjaninski restoran pažljivo napravili, sastojali su se od odabranih jela uz obaveznu upotrebu domaćih proizvoda čiji se ukus dobro uklapa u francuski brak između hrane i vina: predjelo, riba/meso s povrćem, sir i desert.\nZaljubljenici u francusku gastronomiju mogli su da probaju pre svega, slavnu supu od luka, grilovani sir s lavandom, paštetu od tune, zeca u vinu, pileći terin s našim džemom, pečenu cveklu s kremom od kozjeg sira... zatim, terin od pačjih grudi i guščije džigerice i pistaća na kuvanom hlebu, sireve s medom i želeom od dunje, krem brule od jabuke, tart od krušaka sa sosom od manga... To su samo neki od brojnih specijaliteta u kojima su ljubitelji francuske kuhinje uživali u 16 restorana širom Beograda i u Zrenjaninu.\nSponzor manifestacije Ukusi Francuske (Goût de France) "Mlekoprodukt" iz Zrenjanina predstavio je čuvene francuske sireve, među kojima Caprice des Dieux-Hir bogova, kao i jake sireve namenjene pravim ljubiteljima francuskog ukusa: Le Rustique, Saint Agur sa plavim plemenitim plesnima, Bri, Biser Tarpist Selekta, ovčiji sir, koji se pravi u Mlekoporduktu, s recepturom iz 17. veka.\nNa svetu ima 53 frankofonskih zemalja s motom Jednakost, Komplementarnost i Solidarnost. Naša Srbija je trenutno posmatrač u očekivanju konačnog pridruživanja.\nKrigla piva na Oktoberfestu i do 13.80 evra\nSve, pa i pivo poskupljuje zbog inflacije kakve u Nemačkoj nije bilo decenijama. Litarska...\nŠta voli da jede britanska kraljica?\n- Britanska kraljica Elizabeth II nema posebno egzotičan ukus, ali zna šta voli –...\nSpirit Style festival luksuznih rakija na Srebrnom jezeru\nPred početak turističke sezone na Srebrnom jezeru, u hotelu Srebrno jezero, održaće se prvi...\nObjavljen svetski gastronomski vodič „Gault & Millau“ Srbija 2022 - Najboljim restoranima i kuvarima dodeljene nagrade\n„Gault & Millau” je kompetentan i pouzdan vodič koji svoj uticaj neprekidno...