Zbog nasilja i upada u Kapitol više od 200 optuženih, istraga protiv još 400 – Vijesti-X.com\nOčekuje se da će se ti brojevi povećavati jer su istražitelji koji i dalje rade, prikupili informacije o oko 400 učesnika izgreda koji se naziva i pokušajem državnog udara jer je cilj napada pristalica sada već bivšeg predsjednika SAD, Donalda Trumpa, na Kongres – parlament SAD, bilo sprečavanje potvrde izbora novog šefa države, Josepha Bidena.\nDa bi postupci brzo počeli, sudovi su prvo potvrđivali jednostavne optužnice, poput upada ili ilegalnog nošenja oružja, ali neke optužbe, uključujući nasilje nad policajcima, dodate su u neke dosijee, te nekima optuženim prijeti do 20 godina zatvora, rekao je Sherwin.\nTokom napada na Kongres SAD život je izgubilo petoro, uključujući jednog policajca koga su ubili demonstranti, i jednu demonstrantkinju koju je ubio policajac.\nBivši predsjednik Trump je upućen na suđenje u Senatu, gornjem domu Kongresa, koji će mu u februaru suditi zbog “podsticanja na pobunu”.\nTrump je sedmicama negirao svoj poraz na novembarskim predsjedničkim izborima, uprkos svim dokazima predstavljajući se kao žrtva masovne “prevare”. Neposredno prije napada na Kongres SAD, obratio se svojim pristalicama koje je okupio kod Bijele kuće, moleći ih da pokažu svoju “snagu”, te je ubrzo došlo do velikih nemira.


Ne možemo očekivati da naši saveznici partneri riješe naše probleme – ASCG\nVi ste ovdje: Početna / Ne možemo očekivati da naši saveznici partneri riješe naše probleme...\nNe možemo očekivati da naši saveznici partneri riješe naše probleme\nDezinformacije su dio mnogo većeg ekosistema negativnog uticaja Rusije i aktivnih mjera koje uključuju mnogo različitih alata, uključujući stratešku korupciju, stvaraju mrežu uticaja, organiziranog kriminala koji je instrument državne uprave za Rusiju, upotrebu punomoćnika i trojonskih konja, kao i sajber napada kazao je Brajan Vitmor nerezidentni saradnik Atlantskog savjeta na ovogodišnjem 2bs Forumu.\nGostujući na panelu o uticaju dezinformacija Vitmor je kazao da društva u kojima postoji visoki stepen korupcije, visok stepen nepovjerenja javnosti i visok stepen polarizacije, su ranjiva na prijetnju koju predstavljaju dezinformacije. Kao primjer zemalja gdje hibirdne prijetnje nemaju veliki uticaj naveo je Finsku i Estoniju, dodaju ću da su to zemlje koje imaju nizak stepen korupcije i podijeljenosti u društvu.\nKao rješenje za ovaj problem Vitmor navodi saradnju unutar transatlantske zajednice. Treba da pojačamo nivo medijske pismenosti, građansko obrazovanje, povećamo otpornost, kao što su to uradile skandinavske i baltičke zemlje, dodao je on.\nVuk Maraš direktor Medijske asocijacije Jugoistočne Evrope smatra da u borbi protiv dezinformacija prvi kaorak bi tebao biti jačanje kapaciteta medija da budu odgovorniji prema čitateljima, a zatim precizniji i profesionalniji. To je ono što nedostaje našim društvima.\nMaraš smatra da je neophodno da se redefiniše pojam medijske pismenosti, i da se nađe adekvatno rješenje kako da se dopre do mladih ljudi. On dodaje da se u taj porces moraju uključiti crnogrse vlasti i nadležno mi istarstvo. Ne možemo očekivati da naši saveznici partneri riješe to pitanje dodao je on\nU Crnoj Gori je to zaista teško zaustaviti dezinformacije, jer smo pod stalnim uticajem ne samo velikih zemalja sa neliberalnim tendencijama, već i našeg susjedstva s kojim dijelimo iste jezike, smatra Maraš.\nPrema njegovim rijčima, u Crnoj Gori se ponovo suočavamo s činjenicom da je vlada jedan od najvećih generatora lažnih vijesti, koje se stalno izbacuje u javnost. Očekivali smo da će učiniti potpuno različite stvari – da nam pomognu i sarađuju s medijskim organizacijama, zaključio je Maraš.\n20/10/2021 /Objavio: ASCG\nhttps://ascg.me/wp-content/uploads/2021/10/BG7_6906.jpg 1200 1797 ASCG https://ascg.me/wp-content/uploads/2019/03/ascg-logo.png ASCG2021-10-20 14:49:282021-10-20 14:49:30Ne možemo očekivati da naši saveznici partneri riješe naše probleme\nRusija je iskoristila popuštaanje u procesu evropksog proširenja i osnažila... Abazović: Nakon 30. avgusta učinjeno je sve da se zaštiti Crna Gora


KESTEN: KAKO DA GA PRIPREMITE | Radio Signal\nKESTEN: KAKO DA GA PRIPREMITE\nKesten je jedan od najprepoznatiljivijih simbola jeseni. Miris pečenog kestena već se danima šire našim gradom i prosto nas mame da ga kupimo od uličnih prodavaca. Njih možemo naći na skoro svakom ćošku, pa se tako mogu videti na uglu Bulevara oslobođenja i Lasla Gala, kod Futoške pijace, preko puta Limanskog parka, ali i kod Spensa. Malo ko od nas bi se usudio da peče kesten, mada to zaista nije komplikovano.\nAko ste od onih koji bi se oprobali u pečenju kestena treba da znate da pre stavljanja u rernu morate prvo da ga zasečete, kako bi para koju ispušta mogla slobodno da izađe i da on ne eksplodira. Nakon toga ga morate oprati. Ima onih koji ga prokuvaju pa tek peku, ali ima i onih koji ga odmah peku. Koji god recept da sledite, treba da znate da se plod kestena peče na 200°C i to maksimalno pola sata. Morate ga okretati s vremena na vreme.\nAko neki od plodova imaju rupu na sebi, odmah ih bacite, pošto je verovatno trulo. Kad se kesten ispeče ostavite ga da se ohladi, pa ga onda oljuštite, ali ne dozvolite da se skroz ohladi. On mora da bude topao, jer se hladan teško ljušti.\nKesten pire je jednostavan za pripremu koliko i pečeni kesten. Prokuvate ga u vodi, pa ga oljuštite. Morate ga ispasirati, a nakon toga dodajte mleko i šećer, a možete i rum po ukusu. Sve to zajedno skuvajte. Ako je pire pregust dodajte mleka, ako je previše redak kuvajte ga još malo.\nInače, cena sirovog kestena u piljarnicama se kreće od 280 do 300 dinara za kilogram, dok se pečeni kesten kod uličnih prodavaca može kupiti za 200 dinara po čaši.\nKesten je izuzetno zdrav, jer ne sadrži mnogo masti i kalorija, pa se praktično može koristiti u dijeti. Bogat je vitaminima i zato je dobar i za trudnice, ali je odličan i za smirenje. Na kraju krajeva, koga ne smiruje savršen miris pečenog kestena? 🙂\nJESEN KESTEN PEČENI KESTEN PIRE\nTOP PET SERIJA KOJE TREBA POGLEDATI OVE JESENI


Opće stanje organizma Umor, energija Multivitamini Vitamin C Vitamin E Vitamin B1 tiamin Vitamin B2 riboflavin Vitamin B3 niacin Vitamin B5 pantotenska kiselina Vitamin B6 piridoksin Vitamin B12 kobalamin\nSastojci (u jednoj šumećoj tableti) dnevnoj dozi PU*\nNiacin 18 mg (113%)\nVitamin B2 1,6 mg (114%)\nVitamin B1 1,4 mg (127%)\nPantonenska kiselina 6 mg (100%)\nVitamin B12 1,0 g (40%)\n* PU je preporučeni dnevni unos\nSastojci: regulator kiselosti: limunska kiselina i natrijev hidrogen karbonat, inulin, L-askorbinska kiselina, sladilo: natrijev ciklamat, aroma narance, DL-alfa-tokoferil acetat, bojilo: prah cikle, nikotinamid, bojilo: Beta-karoten, kalcijev-D-pantotenat, sladilo: natrijev saharinat, piridoksin hidroklorid, natrijev riboflavin-5-fosfat, tiamin, hidroklorid, cijanokobalamin.\nUporaba: 1 šumeću tabletu rastopiti u 2 dcl vode jednom dnevno.\nHealth Aid Pregnazon Complete kapsule\nKapsule s omega masnim kiselinama, folnom kiselinom, vitaminom E, željezom, cinkom i vitaminima B12 i B6\nSalvija Gel za noge i vene\nZa umorne noge sklone proširenim venama\nEncian Megafit Vitamin C Šumeće tablete\nŠumeće tablete sa 180 mg vitamina C\n170,73 kn 213,41 kn\nLa Roche-Posay Effaclar gel za čišćenje lica 200 ml + Duo (+) krema\n179,69 kn 224,61 kn\nPjenušavi gel za čišćenje masne, osjetljive kože.ježno čisti kožu zahvaljujući sastojcima za čišćenje osjetljive kože. Uklanja nečistoće i prekomjerni sebum, ostavljajući kožu svježom i čistom. S umirujućom termalnom vodom La Roche-Posay, bez iritacija, pH 5.5. Bez sapuna. Bez alkohola. Bez boja. Bez parabena.\nYasenka Lenisal Lolly C lizalica\n20 mg vitamina C u jednoj lizalici.


Za sve stručnjake za IT bezbednost: Eccentrix organizuje besplatan webinar o EC-Council Master sertifikaciji! | Eccentrix\nPočetna » O nama » Novosti » Za sve stručnjake za IT bezbednost: Eccentrix organizuje besplatan webinar o EC-Council Master sertifikaciji!\nZa sve stručnjake za IT bezbednost: Eccentrix organizuje besplatan webinar o EC-Council Master sertifikaciji!\nSa zadovoljstvom vas obaveštavamo da Eccentrix organizuje besplatan webinar o EC-Council Master sertifikaciji, aktuelnoj temi koja izaziva veliko interesovanje posebno kod stručnjaka za informatičku bezbednost.\nPriliku da ispratite ovaj koristan i interesantan webinar imate zahvaljujući čvrstom partnerstvu kompanije Eccentrix sa EC-Council vendorom i izuzetnoj saradnji koju održavamo i unapređujemo iz godine u godinu.\nEccentrix je akreditovani EC-Council partner u Srbiji od 2017. godine. U našoj ponudi je veliki broj obuka u domenu informatičke bezbednosti ovog poznatog vendora, koje se redovno ažuriraju i koje izvode sertifikovani predavači, dokazani eksperti iz svoje oblasti. Pogledajte kompletnu ponudu naših EC-Council obuka.\nIdeja za organizovanje i realizaciju ovog besplatnog webinara pod nazivom „Partner Webinar za EC-Council Master sertifikaciju“ javila se upravo zbog velikog interesovanja i vaših upita o Licensed Penetration Tester (LPT) Master Bootcamp sertifikaciji.\nNa webinaru ćemo se potruditi da vam bliže predstavimo program ove sertifikacije, koja predstavlja spoj 3 pojedinačne obuke koje takođe imate u našoj ponudi:\nSertifikacija Licensed Penetration Tester (LPT) Master Bootcamp predstavlja kompletan i zaokružen spektar znaja i veština koji je potrebno da poseduje svaki stručnjak za IT bezbednost modernog doba.\nPredavač na webinaru je gospodin Boris Gigović, sertifikovani EC-Council predavač, ekspert u oblasti informatičke bezbednosti sa višegodišnjim iskustvom (zaštita mreža, penetration testing, forenzika) i osnivač kompanije Eccentrix.\nWebinar će se realizovati 06.08. 2020. godine, sa početkom od 18h. Trajanje je 60 minuta.\nTematske celine koje ćemo proći na webinaru, detaljnije imate u agendi, koja će vam biti blagremeno dostavljena i putem mejla:\nTakođe, sve aktuelnosti možete pratiti i na našim društvenim mrežama:\nPrijave su u toku i možete obezbediti svoje mesto već danas, putem sledećeg linka:\nOsim dela koji je predviđen za predavanja, imaćete mogućnost i da uživo postavljate pitanja i dobijate odgovore direktno od predavača, a očekuju vas i dodatna iznenađenja i benefiti koje smo pripremlili za sve koji budu prisustvovali webinaru.\nOčekujemo vas i unapred se radujemo zajedničkom unapređenju znanja i budućoj saradnji!


Trpe djeca i zaposleni u predškolskoj ustanovi "Mladost" u Novom Pazaru\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Trpe djeca i zaposleni u predškolskoj ustanovi “Mladost” u Novom Pazaru\nTrpe djeca i zaposleni u predškolskoj ustanovi “Mladost” u Novom Pazaru\nSindikat “Nezavisnost” saopštenjem za javnost skrenuo je pažnju na tešku situaciju u predškolskoj ustanovi “Mladost” čiji su zaposleni, kažu, zbog dugogodišnjeg lošeg poslovanja, te nezainteresovanosti rukovodstva i lokalne samouprave dospeli do samog dna. Jer, uslovi za boravak dece su veoma loši, a o tome koliko je ugrožena bezbednost mališana i zaposlenih svedoče česte provale i krađe u ovoj ustanovi.\nJedan od velikih problema su i neisplaćene zarade, te neadekvatno vrednovana stručna sprema zaposlenih. Ni decembarska plata – koju zaposleni još nisu primili – nije uvećana za šest odsto, iako je tako propisala Vlada Srbije, pa je nekolicina radnika odlučila da pravo ostvari sudskim putem…\n– Sporovi koje su naše koleginice dobile naša ustanova je platila milionima dinara, a tokom sudovanja bile su izložene i mobingu… Do sada smo se više puta obraćali lokalnoj samoupravi, ali ništa konkretno nije preduzeto – navedeno je u saopštenju koje je potpisala glavni poverenik “Nezavisnosti” Ajhana Spica.\nDirektorka predškolske ustanove “Mladost” Dragica Ličina ističe da su problemi prisutni godinama.\n– Sve probleme sam zatekla i sa kolegama pokušavam da ih riješim. Redovno se obraćamo nadležnom Ministarstvu i tražimo pomoć, a i sa lokalnom samoupravom smo u stalnom kontaktu – ističe Ličina i podsjeća na to da su tokom školske godine zaposleni u ovoj ustanovi primili 12 plata, a da će ostale biti isplaćene u skladu sa mogućnostima.\nPU “Mladost” u Novom Pazaru, inače, ima nekoliko vrtića u kojima boravi više od hiljadu mališana.


Mostar ne zaboravlja Srebrenicu – Haber.ba\nVlastitim sredstvima i inicijativom Cvijet su ugradili aktivisti Asocijacije mladih SDA Mostar i mjesnog odbora Asocijacije mladih SDA Zalik.\nMostar ne zaboravlja Srebrenicu - Preporod.info\nU povodu 25. godišnjice obilježavanja genocida u Srebrenici na sjevernom ulazu u Grad Mostar, neposredno uz kampus Univerziteta ‘Džemal Bijedić’, ovih dana je kružni tok na glavnoj gradskoj saobraćajnici poprimio izgled ‘Cvijeta Srebrenice’, piše “Preporod “.\n– Na ovaj način željeli smo dati svoj doprinos obilježavanju 25. godišnjice genocida u Srebrenici i podsjetiti na stravične golgote kroz koje su prolazili Bošnjaci 1995. godine. Mi ne smijemo sebi dozvoliti da to zaboravimo i zato je važno da i na ovaj način doprinosimo očuvanju naše kolektivne svijesti, da jasno izrazimo podršku svim preživjelim žrtvama genocida – kazao je predsjednik ove organizacije Harun Kurtović.\nOvaj čin naišao je na svesrdnu podršku brojnih Mostaraca kojim kažu kako se vjerovatno radi o malim novčanim sredstvima, dobroj volji i snažnoj poruci da Mostar ne zaboravlja Srebrenicu.\nTeme:foto dana, genocid, izdvojeno, kružni tok, Mostar, Srebrenica


ZAVRŠENA SEZONA FORMULE 1: Luis Hamilton na trci u Abu Dabiju potvrdio titulu - Opcija\nZAVRŠENA SEZONA FORMULE 1: Luis Hamilton na trci u Abu Dabiju potvrdio titulu\n01-12-2019 Ostalo, Pocetna, Sport\nLuis Hamilton trijumfovao je na posljednjoj trci sezone u Abu Dabiju i na taj način je ostvario 11 trijumf u sezoni i potvrdio titulu u šampionatu. On je pobijedio danas ispred Maksa Ferstapena i Šarla Leklera.\nČim se izašlo na pravac tako je Lekler obišao Maksa Ferstapena, probao je isto to da uradi i Fetel, ali se Maks odbranio.\nHamilton je bio siguran, a ono što je viđeno jeste borba Ferštapena i Leklera za drugu poziciju.\nLuis Hamilton 382\nValteri Botas 314\nMaks Ferštapen 260\nRed Bull Honda 391


Sopot Lezbejka žene zainteresovani za Onlajn dejt, Sajt za Upoznavanje Besplatno\nSopot Lezbejka Žene Zainteresovani Za Onlajn Dejt\nTražite li partnera? Proverite profile u nastavku i možda naletite na svog savršenog partnera. Započnite razgovor i organizujte sastanak još večeras. Naš sajt ima mnogo registrovanih korisnika koji čekaju da se upoznaju sa osobom kao što ste Vi! Registrujte svoj potpuno besplatan nalog sad\nZezanje, veza, druzenje\nŽenskoSopot, Beograd, Srbija\nSopot Lezbejka žene


For petlja (loop) — Osnove programiranja dokumentacija\nNapišite program koji štampa vaše ime 100 puta.\nNapišite program kojim se ceo ekran ( i horizontalno i vertikalno ) popunjava vašim imenom. [Uputstvo: dodajte opciju end=’ ‘ u print funkciji da popunite ekran horizontalno.]\nNapišite program koji štampa 100 linija, sa brojevima od 1 do 100 na početku linije i vašim imenom u svakoj liniji. Izlaz treba da izgleda ovako:\nNapišite program koji štampa listu celih brojeva od 1 do 20 i njihove kvadrate. Izlaz treba da izgleda ovako:\nNapišite program koji koristi for petlju da štampa brojeve 8, 11, 14, 17, 20, …, 83, 86, 89 .\nNapišite program koji koristi for petlju da štampa brojeve 100, 98, 96, …, 4, 2 .\n7. Napišite program koji koristi četiri for petlje da štampa dole prikazani niz slova.\nNapišite program koji traži od korisnika da unese svoje ime i koliko će puta ime biti štampano. Program treba da šatmpa korisnikovo ime uneti broj puta.\nFibonačijevi brojevi su brojni niz prikazan dole, kod kojeg su prva dva člana jednaka 1, a svaki sledeći je suma prethodna dva. Napišite program koji traži od korisnika koliko Fibonačijevih brojeva treba štampati, pa te brojeve i štampa.\nIskoristite for petlju da štampate pravougaonik kao onaj prikazan dole. Omogućite korisniku da specificira dužinu i širinu pravougaonika, tako što će te vrednosti uneti na početku programa. [Uputstvo: print('*'*10) štampa 10 zvezdica.]\n11. Iskoristite for petlju da štampate pravougaonika kao onaj prikazan dole. Omogućite korisniku da specificira dužinu i širinu pravougaonika\n12. Iskoristite for petlju da štampate trougao kao onaj prikazan dole. Omogućite korisniku da specificira visinu trougla.\n13. Iskoristite for petlju da štampate trougao kao onaj prikazan dole. Omogućite korisniku da specificira visinu trougla.\n14. Iskoristite for petlju da štampate dijamant kao onaj prikazan dole. Omogućite korisniku da specificira visinu dijamanta.\n15. Napišite program kojim se štampa gigantsko slovo A kao ono prikazano dole. Omogućite korisniku da specificira koliko će slovo biti veliko.


Izmjene i dopune usluge Korporativni pristup (M2M) BH Telecoma - BH Telecom d.d. Sarajevo\nBH Telecom d.d. Sarajevo > Obavještenja > Izmjene i dopune usluge Korporativni pristup (M2M) BH Telecoma\n30.11.2021. Lejla Gačanin Obavještenja\nObavještavam Vas da će od 1. januara 2022. godine na snagu stupiti izmjene i dopune Priloga 6.6.4. Cjenovnika BH Telecoma – Specifični uslovi usluge Korporativni pristup (M2M). Izmjenama i dopunama su precizirani uslovi i način korištenja usluge Korporativni pristup (M2M) u ponudi BH Telecoma.\nViše informacija putem besplatnog info telefona 1322, kao i na www.bhtelecom.ba.\nMoja priča.BH Telecom


Kako da vratiš devojku kad si upropastio prvi sastanak - Ljubav i Seks\nUpropaštavanje prvog sastanka ne mora da znači da si izgubio devojku koja ti se sviđa. Bilo da okruženje nije bilo u redu ili ti nisi bio svoj tog dana, zaslužuješ drugu šansu da ostaviš dobar utisak. Devojka će biti otvorenija za drugi sastanak ako vidi mogućnost da će se stvari odvijati drugačije i da u tebi ima još osim onoga što je upoznala.\nRazmisli o razlogu zašto je vaš sastanak bio katastrofa. Zapitaj se da nisi ispao nepristojan ili rastrojen jer si bio nervozan. Analiziraj da li je loše planiranje sa tvoje strane vodilo ka tome da sastanak bude haotičan. Razmisli da li je devojka izgledala kao da joj je dosadno ili je odlutala jer nije bila zainteresovana za teme razgovora ili se osećala neprijatno. Razmisli kako bi uradio stvari drugačije ako odete na drugi sastanak.\nNazovi je i izvini se za neprijatan prvi sastanak. Reci joj da želiš drugu šansu da joj pokažeš pravog sebe. Pozovi je da radite nešto što je potpuno drugačije od prvog sastanka. Ako osećaš da si bio nepristojan na prvom sastanku, izvini se i objasni zašto si se tako ponašao. Daj joj šansu da podeli svoje pritužbe na prvi sastanak, i pokaži da si otvoren da radiš stvari pod njenim uslovima kad izađete drugi put.\nPokaži najbolju verziju sebe na drugom sastanku. Dobro isplaniraj aktivnosti unapred. Pokaži svoju ljubaznu, iskrenu i prijatnu stranu na sastanku da izbrišeš loš prvi utisak. Iskrenost je osobina koja je vrlo cenjena i može te učiniti još privlačnijim u njenim očima. U studiji pod nazivom „Iskren/a si, prema tome sviđaš mi se i privlačan/a si mi“ objavljenoj u junu 2006 u izdanju „Magazina o istraživanju ličnosti“, učesnici su pročitali opis ličnosti i onda im je pokazana fotografija osobe. Osobe sa iskrenošću na listi osobina ocenjene su kao privlačnije od ostalih.\nIzbegavaj da budeš previše zanesen ili agresivan na drugom sastanku. Pokušaj da se opustiš i da uživaš u njemu. Fokusiraj se na sadašnji momenat umesto da brineš. U svom članku „Da li te tvoja ličnost čini više ili manje fizički privlačnim?“ za „Psihologija danas“ Džeremi Nikolson, psiholog društva i ličnosti, preporučuje lagano upoznavanje potencijalnog partnera laganom konverzacijom i pokazivanje svojih osobina pre nego što započnete vezu. „Lakoća“ će popustiti pritisak i dozvoliće vam oboma da se zabavljate.\nslike porno udaju devojke


Gimnazija Sisak - Naslovnica - GIMSI u finalu trećeg izdanja Ideje Godine\nobjavio: Marina Kasa datum: 6. 2. 2015.


kao vojni i civilni orden\nizanredne civilne ili vojne zasluge za državu i narod.\nDodeljuje se od 1802.\nČast i Otadžbina (franc. Honneur et Patrie)\n19. maja 1802.\n14. jula 1804.\nVeliki vođa: 1\nMoto ordena je: "Čast i Otadžbina" (franc. Honneur et Patrie). Ovaj orden ima i svoje sedište, koje se nalazi u Palati Legije časti, na levoj obali reke Sene u Parizu.[a]\n3 Odlikovani Srbi\nVeliki vođa (franc. Grand Maître)[b]\nTomo Budisavljević, protojerej SPC, odlikovan ordenom Legije časti od Napoleona, 1811. godine, red kavalira\n^ Stepeni Ordena Legije časti su: Kavalir Legije časti, Oficir Legije časti, Komandant Legije časti, Veliki Oficir Legije časti, Veliki Krst Legije časti i Veliki Vođa Legije časti.\n^ Titula Velikog Vođe Legije časti pripada Francuskom predsedniku koji je u mandatu i do sad je bilo 32 nosioca Legije časti u ovom rangu. Nosioci ordena privremeno poseduju Orden Legije časti na ogrlici. Po završetku mandanta ostaje im Veliki krst ordena a ogrlica se prenosi na sledećeg predsednika.\n^ Ogrlica je simbol predsednika Francuske i on je nosi samo u ceremonijalnim prilikama.\n^ Istorija Legije časti sa Francuskog sajta za medalje i nagrade (na jeziku: francuski)\nSajt Ordena Legije časti (na jeziku: francuski)\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Национални_орден_Легије_части&oldid=21880394”\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 13. maj 2019. u 17:14 č.


Vreme 1087 - Granice javnog duga Srbije: Bez zajmova nema razvoja\nDostignuti nivo javnog duga od 14,75 milijardi evra već podrazumeva godišnje otplate koje iznose preko 10 odsto BDP-a Srbije. Dakle, na "kreditne rate" već odlazi više nego duplo više novca od visine budžetskog deficita koji nam je odobren iduće godine (4,5 odsto)\nU vreme kada Vlada Srbije tek priprema državni budžet za iduću godinu, u javnosti se otvorila rasprava o granici javnog duga države od 45 odsto bruto društvenog proizvoda, dogovorenoj sa Međunarodnim monetarnim fondom (Zakon o fiskalnoj odgovornosti), kojoj smo se, prema podacima s kraja septembra ove godine, sasvim približili sa trenutnim nivoom duga od 14,75 milijardi evra, koji je dosegao 44,4 odsto očekivanog BDP-a ove godine. Pritom treba imati u vidu da je javni dug 1. januara ove godine iznosio 12,2 milijarde evra, što znači da je samo tokom ove godine povećan za 2,55 milijardi evra. Inače, od ukupnog javnog duga oko 85 odsto smo dužni u devizama. Ipak, kada se pogleda učešće javnog duga Srbije u njenom BDP-u, stiče se utisak da je ona umereno zadužena država, jer je svetski prosek državne zaduženosti veći od 100 odsto BDP-a. No, većina akademskih stručnjaka plaši se navodno već visoke državne zaduženosti, a manje ih brine duboka recesija koja zbog nestašice novca muči srpsku privredu.\nJAVNO ZADUŽIVANJE ZBOG BUDŽETSKE POTROŠNJE ALI I ODRŽAVANJA INFRASTRUKTURE: Mirko Cvetković\nISPOD CRTE: U stvari, oni koji ne veruju u "zdravlje" zvaničnih podataka o visini stvarnog javnog duga (u devizama i dinarima), a ne veruju ni u procene o visini godišnjeg BDP-a Srbije, smatraju da je učešće javnog duga već prekoračilo zakonsku granicu od 45 odsto. Tako, na primer, profesor dr Mlađen Kovačević odrešito kaže: "Tvrdim da je to mnogo više" ("Politika", 31. oktobar 2011). Mada ne objašnjava ovu svoju tvrdnju, Kovačević možda misli da u račun nisu uzeti svi "državno garantovani" zajmovi ili "neisplaćeni dugovi" javnih preduzeća kod kuće i u inostranstvu ili, možda, smatra da je nivo BDP-a Srbije "naduvan" kako bi u njemu bilo više mesta za nove kredite kod naših i stranih banaka. Ili je čak, možda je i to u pitanju, saglasan sa onima koji misle da se devizni kurs evra prema dinaru "veštački" održava na niskom nivou (teorija precenjenog dinara) kako bi izraženi BDP u evrima izgledao viši. Ono što se Kovačeviću, međutim, ne može osporiti jeste činjenica koju navodi – da i dostignuti nivo javnog duga od 14,75 milijardi evra već podrazumeva godišnje otplate koje iznose preko 10 odsto BDP-a Srbije. Dakle, na "kreditne rate" već odlazi više nego duplo više novca od visine budžetskog deficita koji nam je odobren iduće godine (4,5 odsto).\nZapravo, ceo problem nije "akademski", nego je dramatičan, jer se on mora posmatrati u svetlu pitanja da li se Srbija i u narednim godinama može izvući iz recesije bez jačeg privlačenja spoljne akumulacije, to jest da li ona bez novih i većih zajmova u inostranstvu može u narednom razdoblju postići stopu rasta i "održivog privrednog razvoja" od najmanje četiri odsto godišnje. Spomenutim Kovačevićevim upozorenjima na neki način se suprotstavio Toplica Spasojević (u istom tekstu "Politike") koji je primetio da "države Evropske unije podstiču ekonomski rast i po cenu zaduživanja preko zacrtane granice i do 60 odsto BDP-a", dok se kod nas restriktivnim merama "seče grana na kojoj sedimo", pošto bez novih državnih investicija, uz znatnu uzdržanost poslovnih banaka, neće biti novog zapošljavanja i stvaranja nove vrednosti.\nU prilog Spasojevićevom stavu idu i analize Erste grupe, koja je utvrdila da je nivo duga država u evrozoni 2010. godine iznosio 83 odsto BDP-a, dok je u regionu Centralne i Istočne Evrope taj prosek oko 50 odsto – a Srbija je, dakle, znatno ispod obe granice. Problem je što ona spada u veliku grupu zemalja sa maskiranim, strukturnim fiskalnim i platnobilansnim deficitima koji se, izgleda, ne smanjuju, dok su u tom pravcu u Češkoj, Rumuniji, Mađarskoj i Hrvatskoj u poslednjih godinu dana ostvarena znatna poboljšanja. Na primer, "deficit tekućih transakcija" u Hrvatskoj smanjen je tokom ove godine sa 7 na 1,4 odsto BDP-a ("Danas", 24. oktobar 2011). Istovremeno, budžet Srbije, a verovatno i platni deficit, tokom jeseni povećavaju opterećenje tekućeg BDP-a.\nNa primer, budžetski deficit države u septembru je uvećan čak za tri milijarde dinara i ove godine je dosegao iznos od 101 milijardu dinara (preko milijardu evra). Kad se bolje pogleda, baš u proteklom septembru, za kamate na kredite kojima je pokriven javni dug plaćeno je 4,46 milijardi dinara, čak 2,19 milijardi dinara više nego u avgustu ("Dnevnik", 20. oktobar 2011).\nJAVNI DUŽNICI: Glavni problem Srbije, u ovom kontekstu, ostaje veoma nisko učešće izvoza u njenom BDP-u (27 odsto), pa je njen njen javni dug skoro dvostruko veći od prošlogodišnjeg izvoza, nešto manjeg od 7,5 milijardi evra. Tako da kada se uporede javni dugovi Srbije (14,75 milijardi evra) sa javnim dugovima Hrvatske (20 milijardi evra) i Slovenije (16 milijardi evra) – treba imati na umu i sposobnost vraćanja tih dugova – a učešće izvoza u BDP Slovenije je, na primer, 85 odsto, kao što je i Hrvatska, ako ne statistički, onda realno, tu negde pored Slovenije (kad bi se turistički devizni priliv knjižio kao ono što jeste – izvoz). U tom smislu, iako je javni dug Srbije relativno niži nego kod ovih komšija, sposobnost vraćanja tih dugova je očigledno manja. U tom pravcu Pavle Petrović, šef našeg Fiskalnog saveta, upozorava da je tendencija porasta učešća javnog duga u BDP-u Srbije takva da bi on već 2015. godine, ako se ništa ne promeni, dosegao učešće od 60 odsto, što bi opasno umanjilo kreditnu sposobnost Srbije na finansijskim tržištima. O tome bi se, naravno, moglo diskutovati, pod pretpostavkom da se veruje da se u Srbiji nešto može promeniti. A moralo bi.\nZanimljivo je pogledati strukturu i promene u strukturi celog spoljnog duga Srbije, koji je na kraju jula ove godine iznosio 23,11 milijardi evra (a danas je verovatno iznad 24 milijarde evra). Naime, uočljivo je da u toj strukturi raste učešće javnog sektora, a opada učešće privatnog. Na kraju 2010. godine, privatni sektor je dugovao inostranstvu 14,71 milijardu evra, a javni sektor 9,07 milijardi evra – a na kraju jula 2011. godine, privatni sektor je dugovao 13,61 milijardu, a javni 9,50 milijardi evra. Do danas se taj odnos sigurno pogoršao na štetu privatnog sektora, pa se može proceniti da javni sektor u spoljnom dugu sada već učestvuje sa oko 50 odsto, što je još jedan dokaz da "državna privreda" i koncept "državne ekonomije" odolevaju naizgled kontinuiranim reformama u Srbiji.\nMada ne raspolažemo tačnim podacima, sigurno je nepovoljna i struktura javnog duga u pogledu subjekata zaduživanja – to jest lavovski deo javnog duga zadužila je "državna centrala", pre svega za pokriće budžetskog deficita (pre svega za pokriće deficita penzionih i zdravstvenih fondova) ili su to dugovi javnih preduzeća na "nacionalnom nivou". Ako se pravo na spoljno zaduživanje "decentralizuje" (Novi Sad je već raspisao prodaju komunalnih obveznica u visini od 10 miliona evra, a i drugi gradovi se na to spremaju), mnogi smatraju da će se porast javnih dugova veoma ubrzati, kao da se "centralna brzina" nije već dobrano dokazala i kao da je svaka decentralizacija pošast za Srbiju. U suštini, najofanzivniji "javni dužnici" su republička javna preduzeća. Na primer, "Putevi Srbije" već su objavili da su ove godine zatražili novi spoljni zajam od 300 miliona evra – što bi značilo da Vlada Srbije ono što izbaci iz budžeta, kasnije "garantuje" svojim preduzećima. Dakle, kapitalna ulaganja u budžetu padaju, jer se sele u dužnički portfelj republičkih javnih preduzeća, koja privredi duguju 38 milijardi dinara (a od stanovništva potražuju preko 120 milijardi dinara), što verovatno nije registrovano u "knjizi javnog duga".\nIstina, premijer Mirko Cvetković je nedavno (25. oktobar) u Skupštini Srbije izneo tezu da otpis dugova javnih preduzeća od 700 miliona evra, kome se sada pribegava, "neće povećati javni dug države, jer ih je Srbija već uključila u svoje obaveze i redovno ih servisira". Valja navesti i strukturu tih otpisanih dugova, nastalih još pre 1990. godine, jer ta struktura na izvestan način sugerira sliku strukture javnog dugog prema njegovim korisnicima i danas. Već spomenutim "Putevima Srbije" otpisuje se 466 miliona evra i 43 miliona dolara, "Železnicama Srbije" 182 miliona evra i 15 miliona dolara, itd. Dakle, ne može se reći da se javno zaduživanje isključivo odvija u korist budžetske potrošnje – znatan deo ide i na održavanje infrastrukture.\nPotezanje priče o javnom dugu Srbije danas ima i svoju "predizbornu dimenziju", jer se pojačano zaduživanje države stalno povezuje sa sumnjama da će vladajuća koalicija negde "uzajmiti izbornu pobedu". No, ako para sada nema u zemlji, sutra će ih biti još manje, ako za neophodno oživljavanje privredne konjunkture danas nešto ne uzajmimo bilo gde i po bilo koju cenu i to pokušamo produktivno da plasiramo. Problem uopšte nije akademski, nego egzistencijalni.\n>> Nivo duga država u evrozoni 2010. godine iznosio je 83 odsto BDP-a, dok je u regionu Centralne i Istočne Evrope taj prosek oko 50 odsto – a Srbija je znatno ispod obe granice


EH, DA SU MI ONE GODINE A OVA PAMET: Folk pevačica izvadila silikone, vratila se na prirodne grudi | Lifestyle | Poznati\nEH, DA SU MI ONE GODINE A OVA PAMET: Folk pevačica izvadila silikone, vratila se na prirodne grudi 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nPopularna pevačica odlučila je da izvadi silikone iz grudi!\nIzvor: Instagram / tina_ivanovic_official\nFolk pevačica Tina Ivanović iznenadila je svoje fanove odlukom da izvadi silikone iz grudi. Dok su se i mlade i stare utrkivale ko će da ugradi veće ili izazovnije, ona je rešila da se oslobodi implanta.\n"Meni je plastika dosadila", rekla je Tina u emisiji "DeToxic". "Da mi je ova pamet, a one godine, nikad ne bih ni ugradila silikone. Sad više nemam plastične grudi", objasnila je pevačica. Činjenica je da se mnoge žene ne raspitaju dovoljno o svim posledicama povećanja grudi.\nTina je više puta ponovila da estetske operacije više ne dolaze u obzir. "Prirodna kosa, prirodni nokti... prirodne grudi, sve prirodno", istakla je pevačica u emisiji "Grand News".\nKad god vide njene nove slike u kupaćim kostimima i izazovnim majicama sa bretelama, mnogi obožavaoci kažu da je ovako još lepša. Mada grudi počinju da stare već kad žena napuni 35 godina, čini se da je kod Tine proces "obrnut".\nEvo i slike iz perioda "sa silikonima", pa procenite sami!


TotalCar.rs » Ovo je unapređeni FIat 500 (2015)\nNakon isključivo špijunskog fotografisanja, Fiat 500 (2015) zvanično je predstavljen.\nUprkos tome što ga nazivaju “novi Fiat 500”, simpatični italijanski gradski automobil u stvari je unapređenje osam godina starog modela. Dobio je neverovatnih 1.800 izmena u dizajnu, mada je većinu zaista teško uočiti. Među najvažnije spadaju izmenjeni farovi sa cirkularnim LED dnevnim svetlima, trapezoidni prednji deo i hromirani detalji. Izmenjena su i zadnja svetla. Sa bočne strane može se uočiti nešto podignutija središnja linija, kao i novi 15- i 16-inčni aluminijumski točkovi koji su dostpuni u različitim formama. Karoserija može biti premazana Glam Coral ili Avantarde Bordeaux premazima, a tu su i nove crno-žure i crno-crvene kombinacije boja.\nUnutrašnjost je dobila Uconnect zabavi sistem sa 5-inčnim tačskrin displejem koji je dostupan u okviru Lounge modela. Tu su i redizajniran upravljač sa novim komandama, ergonomska sedišta, nove opcije unutrašnjih obloga i izmenjena centralna konzola.\nKada je reč o motorima, “novi” 500 mora da zadovolji Euro 6 standarde i da funkcioniše sa peto i šestostepenim ručnim menjačima, kao i sa Dualogic robotizovanim menjačem. Biće dostupan sa 1.2-litarskim motorom sa 69 KS i sa 0.9-litarskim TwinAir-om sa 85 i 195 KS. Kasnije će rang biti proširen 1.2-litarskom eko verzijom, kao i sa 1.3-litarskim 16v Multijet II turbodizelom sa 95 KS.\nProdaja osveženog Fiata 500 počeće na jesen.


Завод за заштиту природе Србије - Unapređenje kapaciteta za formiranje Natura 2000 mreže zaštićenih područja u Srbiji\nUnapređenje kapaciteta za formiranje Natura 2000 mreže zaštićenih područja u Srbiji\nU okviru Projekta „Deljenje i primena češkog znanja za unapređenje sistema zaštite prirode u Srbiji“ (Sharing and Applying Czech Knowledge for Advancing Nature Conservation System in Serbia), UNDP (United Nations Development Programme), organizovao je početkom leta studijsku posetu Češkoj za predstavnike institucija i organizacija angažovanih na uspostavljanju sistema zaštite Natura 2000 u Srbiji. Studijska poseta realizovana je uz eksperte iz DHP (Conservation i Integra Consulting) iz Češke Republike.\nTokom posete eksperti iz Srbije imali su priliku da upoznaju iskustvo Češke u uspostavljanju mreže Natura 2000, kao što je odabir Natura 2000 područja, sakupljanje i evaluaciju podataka, razvoj nacionalnih kriterijuma za odabir područja, kao i odabir područja za zaštitu određenih vrsta biljaka i životinja i tipova staništa. Eksperti iz Češke su ovom prilikom predstavili proces od transpozicije EU zakonodavstva i pripremnih aktivnosti, do konkretnih aktivnosti na odabiru Natura 2000 područja, uključujući i praktične primere sa terena. Tokom studijske posete ostvarena je mogućnost učesnicima da se susretnu sa predstavnicima ključnih aktera koji se bave mrežom Natura 2000 u Češkoj, što je dobar osnov za pokretanje buduće saradnje i razmenu informacija i iskustava u ovoj oblasti.\nTokom petodnevnog radnog boravka u Češkoj, obavljeni su razgovori sa predstavnicima Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine i Agencije za zaštitu prirode u Pragu, Uprave Južnomoravskog regiona u Brnu, upravljača Zaštićenog predela „Palava“ i Nacionalnog parka „Podiji“ i sa češkim ekspertima iz DHP Conservation organizacije.\nPrimere dobre prakse u uspostavljanju i upravljanju Natura 2000 područja, predstavnici Srbije imali su priliku da upoznaju tokom terenskog obilaska Zaštićenog predela „Palava“ i Nacionalnog parka „Podiji“.\nU studijskoj poseti učestvovali su predstavnici Министарства пољопривреде и заштите животне средине Републике Србије, Покрајинског секретаријата за урбанизам, градитељство и заштиту животне средине, Завода за заштиту природе Србије, Pokrajinskog zavoda za zaštitu prirode i UNDP-a, uz vođenje čeških eksperata iz DHP Conservation. U studijskoj poseti u ime Zavoda učestvovali su dr Nenad Sekulić i Mila Ristić.


Bačevac: Izgradnja železnice Raška-Novi Pazar bio bi istorijski uspeh ove vlasti – SDP Srbije\nBačevac: Izgradnja železnice Raška-Novi Pazar bio bi istorijski uspeh ove vlasti\n05 okt |\nDanašnje zasedanje Narodne skupštine Republike Srbije narodni poslanik SDPS-a dr Muamer Bačevac iskoristio je da apeluje na Vladu Republike Srbije da što pre započne sa izgradnjom pruge Raška-Novi Pazar.\nBačevac se osvrnuo na vekovnu borbu ovog kraja da dobije železnicu, podsetivši da je prva inicijativa za izgradnju železnice kroz Sandžak i Novi Pazar pokrenuta pre 146 godina.\nNovopazarski sandžak je sve do kraja Prvog svetskog rata nazivan i kao „Prozor Balkana“ i zbog toga je od Austo-Ugarske monarhije 1875. godine prvi put pokrenuta inicijativa da se izgradi železnica kroz ceo Sandžak. Inicijativa je obnavljana i za vrijeme Kraljevine SHS, ali se nije dalje odmaklo. Prvi ozbiljniji korak da se do Novog Pazara dovede pruga započet je krajem 1949. i početkom 1950. godine, kada su komunističke vlasti Srbije, uoči izbora za Skupštinu FNRJ, uz pomoć radnih akcija, započele izgradnju pruge Raška-Novi Pazar, u dužini od 20 kilometara. Omladinske radne akcije su uporno radile, čak su postavljeni i koloseci, lokalni list „Bratstvo“ je u feljtonima pisao „Sa pruge Raška-Novi Pazar“, ali su se već nekoliko meseci od početka izgradnje javili neki problemi u izgradnji pruge – rekao je Bačevac.\nBačevac je podsetio da je na sednici Narodne skupštine održane u aprilu 2021. godine ministar građevinarstva Tomislav Momirović istakao da Novi Pazar, Sjenica, Tutin, Priboj i Nova Varoš zaslužuju mnogo bolju saobraćajnu infrastrukturu i da će se u narednom periodu graditi pruga Raška-Novi Pazar.\nBačevac je istakao da projekat postoji, da je projektom predviđeno da se pruga gradi dolinom reke Raške, između starog i novog puta. Prema projektu, pruga dužine oko 20 kilometara bila bi jednokolosečna i neelektrificirana.\n– Pruga je od odsudnog značajna za privlačenje investitora i razvoj turizma. Mi, nažalost, u Novom Pazaru, Tutinu, Sjenici nismo imali niti jednog značajnog investitora, što nije samo nepravedno, već je apsolutno neodrživo, i što se mora u najkraćem roku promeniti. Postojanje železnice i dobra putna infrastruktura su preduslovi bilo kakvog razvoja – naglasio je Bačevac.\n– Naša koalicija je mnogo učinila na izgradnji putne infrastrukture u zemlji, a izgradnja ove železnice bi je upisala u istoriji Sandžaka kao najuspešniju na ovom polju, zato apelujem da se sa izgradnjom pruge Raška-Novi Pazar započne što pre – zaključio je poslanik SDPS-a.


Kyrie Irving pred odlaskom iz Bostona? | NBACro.com\nKyrie Irving pred odlaskom iz Bostona?\nObjavljeno: 12.06.2019 18:06\nOčekuje se da će Kyrie Irving odustati od posljednje godine ugovora s Boston Celticsima te će postati neograničeni slobodni agent ovog ljeta, objavili su izvori iz lige.\nIrvingova igračka opcija od 21,3 milijuna dolara za 2019-20 sezonu je znatno ispod razine za igrača njegova kalibra. On već ima šest All-Star nastupa, nekoliko All-NBA selekcija i bio je jedan od ključnih igrača Cleveland Cavaliersa u osvajanju NBA titule 2016. godine.\n27-godišnjak može zaraditi znatno više novca novim dugoročnim ugovorom – do otprilike 189,7 milijuna dolara tijekom pet godina ako se vrati u Boston.\nAko Irving ovog ljeta potpiše za neki drugi klub, još uvijek može dobiti ugovor do visine od 140,6 milijuna dolara tijekom četiri godine. Brooklyn Netsi su nedavnim potezima “čišćenja” salary capa pokazali kako su vrlo ozbiljni u njihovoj potrazi za NBA superstarom.\nU drugoj sezoni u dresu Kelta, Irving je prosječno pružao brojke od 23,8 poena, 6,9 asistencija, 5 skokova i 1,5 ukradenih lopti po utakmici. Međutim, momčad kao cjelina nije uspjela ispuniti visoka očekivanja, budući da su Milwaukee Bucksi izbacili Boston u pet utakmica u polufinalu istočne konferencije.\nScary Terry pred odlaskom iz Bostona


Shanghai 2019. - Strana 2\nRezultati 16 do 30 od 344\n07.10.2019, 14:50 #16\n08.10.2019, 10:42 #17\n08.10.2019, 14:08 #18\nKoliko su sada sudije uticale na mec Federer-Vonoljas u tajbrejku. Prvo na 4:2 liniski sudija bez razgloga vice aut, i u poenu u kome je Vinoljas bio blagi favorit Rodzer dobija prvi servis.\nZatim cini mi se da je bio aut na mec lopti kod poslednjeg Rodzerovog forhenda...\nSolidan Rodzer. Prosto je neverovatno da igra pun kalendar ove sezone i da drzi formu. Ne secam se kada je zadnji put igrao ovoliko turnira, mozda 2012.\n08.10.2019, 14:10 #19\nMajica-kesa na delu, na Endijevom telu brrrr -.-\nI kad sam kod njegove majice, nije crna, tamno siva???\n08.10.2019, 14:14 #20\nBez razloga vice aut, a lopta je bila dobra sa par milimetara\ndruga stvar, Fed je bio na toj lopti, dobro je udario, poprilicno je bila neutralna situacija, premotaj pa vidi koliko nisi u pravu\nA sto se tice zadnjeg poena, postoji celendz, sto ga nije trazio\n08.10.2019, 14:20 #21\nDobro, mozda nije Vinoljas bio blagi favorit, ali je sigurno bilo oko 50:50( Najvise 55% za Rodzera). Ovako je Federer imao verovatno oko 80% sansi koliko je otpilike i poena na svoj servis dobio u ovom mecu.\nPoslednja lopta je bila jako blizu. Mozda je malo kacila a mozda i nije. Mogao je i tu sudija da vikne aut, pa Federer da trazi challenge( Isto bi mogao liniski da se pravda da je lopta dobra i da kaze "Jbg milimetri su u pitanju").\nU svakom slucaju dve sporne lopte su otisle na stranu Federera, a to je itekako bitno u tako neizvesnim setovima. Sudije su itekako dosta uticale. Verovatno nije bilo namerno, i jesu nijanse, ali itekako bitne.\nIzmenio/la 147; 08.10.2019 u 14:22.\n08.10.2019, 14:26 #22\nDobro, mozda nije Vinoljas bio blagi favorit, ali je sigurno bilo oko 50:50( Najvise 55% za Rodzera). Ovako je Federer imao verovatno oko 80% sansi koliko je otpilike i poena na svoj servis osvojio u ovom mecu.\nPoslednja lopta je bila jako blizu. Mozda je malo kacila a mozda i nije. Mogao je i tu sudija da vikne aut, pa Federer da trazi challenge.\nU svakom slucaju dve sporne lopte su otisle na stranu Federera, a to je itekako bitno u tako neizvesnim setovima. Sudije su itekako dosta uticale. Verovatno ne namerno, i jesu nijanse, ali itekako bitne.\nZnaci stigli smo od Ramos blagi favorit u poenu do 55% sanse za Feda I lopta je jedva kacila liniju, sudije grese, glavni je ispravio i posle toga nije Fed odservirao as, Ramos je ok vratio servis...\nA za poslednju loptu sam vec rekla, mogao je da trazi celendz ako je mislio da je aut a zasto da vice aut ako je dobra?\n08.10.2019, 14:32 #23\nDa je bas dobro vratio nije. BIo je poprilicno plitak ritern. Federer je u mecu osvojio 85% na svom servisu. To sto je liniski viknuo aut kada nije trebalo je Vinoljasu verovatno smaniljo sanse sa 60% na nekih 50% da uzme tajbrejk.\nCini mi se da je prosle godine bila slicna situacija u nekom Rodzerovom mecu ( Sa Zverevim na WTF je skupljac loptica utrcao u teren ili tako nesto). Rodzer je lepo rekao da se desava, ali da je itekako uticalo na pobednika meca. Slicna situacija je bila i sada.\nInace, jel si sigurna da je dobra lopta? Meni nije tako delovalo, mozda gresim.\n08.10.2019, 14:35 #24\nAko igrac na mec loptu ne trazi celendz, a lopta je sumnjiva, to je njegova greska i nicija druga.\nRamos je imao mini brejk prednosti i posle tog poena, bilo je 4:3 za njega i imao je 2 servisa, dakle sve je bilo u njegovim rukama\npo tebi ispada da su sudije bile presudne sto je Roger pobedio\n08.10.2019, 14:39 #25\nNaravno da nisu presudile. Ionako mislim da bi ga Rodzer razbio u trecem setu. Ali da su uticale na pobednika seta, naravno da jesu. Doduse to je sport, ne moze sve uvek da bude savrseno. Ali niko realan ne moze da kaze da nije bitno da li Rodzer servira ili su u sredini razmene, kada u mecu pogadja 80% prvog.\n08.10.2019, 15:15 #26\n08.10.2019, 15:49 #27\nMarej se definitvno vratio. Na AOu bi druga nedelja bila okej, ako izbegne Big 3, dok na WBu napada titulu skoro sigurno.\n08.10.2019, 15:58 #28\nAl se zakuvalo, čeka se pozdrav na mreži\n08.10.2019, 16:05 #29\nAndy, Andy, probudio si zver\n08.10.2019, 16:12 #30\nNije smeo nikako da izgubi ovaj meč, ali svakako je za njega trenutno rezultat u drugom planu. U najmanju ruku je bio egal sa Fonjinijem fizički posle 3h igre, izuzetno dobar znak.\nŠto se Fogne tiče, mnogo bitna pobeda, da nekako uhvati poslednji voz za London.


Citati o putovanjima zbog kojih ćete odmah spakovati svoje kofere - Putuj Sigurno\nCitati o putovanjima zbog kojih ćete odmah spakovati svoje kofere\nPutujSigurno » Magazin » Citati o putovanjima zbog kojih ćete odmah spakovati svoje kofere\nCitati o putovanjima na najlepši način prenose suštinu putešestvija po svetu, a njihova formula glasi: istraživati, upoznavati, živeti! Putovanja su ujedno i dokaz da bogatstvo i van materijalnog postoji, pa ćete neretko čuti da je “hodanje po svetu” jedina stvar koja košta, a istovremeno obogaćuje.\nNa to koliko su putovanja važna za način na koji gledamo svet, redovno nas podseća i kultura koja nam nudi niz zanimljivih književnih citata, filmskih kadrova, pa čak i celih knjiga i pesama koje govore o umeću življenja u pokretu i istraživanju novog, stranog i nepoznatog.\nU narednim pasusima saznaćete koji su to najlepši citati o putovanjima – iz knjiga, filmova i pesama, a ne sumnjamo da će i vas inspirisati – ako ne da i sami stvorite delo, a onda “barem” da spakujete kofere i već ovog meseca krenete na putovanje.\nCitati o putovanjima iz knjiga – najlepše napisane reči o lutanju\nKnjige su oduvek bila inspiracija broj jedan kada je reč o svetu putovanja, turizma i upoznavanja novih destinacija. Najlepše reči svetske književnosti i najveći pisci i spisateljice svoja iskustva, doživljaje i razmišljanja o putovanjima oduvek su voleli da pretoče u umetnička dela i podele ih sa ostatkom sveta. Kada su u pitanju putovanja u knjigama su neretko bila opisivana najlepšim mogućim rečima, a citati su bili samo deo tih opisa. Evo samo nekih od njih:\n„Nisu svi koji lutaju izgubljeni“, napisao je tvorac Gospodara prstenova, Tolkin, u svojoj poemi Nije zlato sve što sija. Ova rečenica jedan je od najpoznatijih citata o putovanjima iz sveta knjiga.\n„Upoznaj svet. Fantastičnije je od svakog sna napravljenog ili plaćenog u fabrici“, na neverovatan značaj putovanja ovim citatom aludirao je Rej Bredberi u kultnom romanu Farenhajt 451.\n„Imaš mozak u glavi. Imaš noge u cipelama. Možeš se uputiti na koju god stranu odabereš“, napisano je u fantastičnoj dečijoj knjizi Oh, mesta koja ćeš videti!, autora Teodora Gejzela.\n„Prava lepota putovanja ne sastoji se u upoznavanju novih pejzaža, već u menjanju pogleda na svet“, divno je sročio omiljeni pisac mnogih, Marsel Prust, u svom najpoznatijem delu U traganju za izgubljenim vremenom.\n„Pusti svet da te promeni, pa ćeš i ti moći da promeniš svet“, napisao je najpoznatiji revolucionar Če Gevara u svom Dnevniku motorcikliste.\nO tome da „putovati znači živeti“, naučio nas je Hans Kristijan Andersen u Bajci svoj života: autobiografiji.\nElizabet Gilbert u istoimenoj knjizi po kojoj se snimio i svetski poznati film Jedi, moli, voli, napisala je kako je“ putovanje je vredno svake cene i žrtve“, a mi se s njom u potpunosti slažemo.\n„Gradovi su oduvek bili kao i ljudi, pokazivajući svoje različite karaktere putniku. Zavisno od grada i turiste, među njima može postojati međusobna ljubav ili nesviđanje, prijateljstvo ili neprijateljstvo“, napisao je kontroverzni romanopisac Roman Pajn u svojoj knjizi posvećenoj putovanjima Gradovi i države.\n„Svet je knjiga, a oni koji ne putuju, čitaju samo jednu stranicu“, reči su koje se pripisuju Sv. Avgustinu.\nNa to da na putovanja ne treba da posmatramo kao priliku za beg od sebe, podsetio nas je čuveni japanski pisac Haruki Murakami, rečima: „Koliko god daleko otputovao, nikada ne možeš pobeći od sebe. To je senka, prati nas svuda“, u knizi Posle potresa.\n„Nemoj mi reći koliko si obrazovan, reci mi koliko si putovao“, napisao je Muhamed, islamski prorok i ovim rečima naznačio značaj putovanja za iskustvo i karakter svakog čoveka.\nCitati o putovanjima iz filmova – kamerom kroz svetske destinacije\nNisu samo stranice knjiga obeležene predivnim rečenicama koje se odnose na putovanja. Citate o putovanju, predivnim predelima sveta i turizmu i lutanju svetom generalno, zabeležila je i filmska kamera.\nDok nas kadrovi sedme umetnosti vode širom planete i tako vizuelno upoznaju sa destinacijama “iz druge ruke”, reči likova iz filmova tu su da nas dodatno inspirišu. Najlepši citati o putovanjima iz filmova definitivno se moraju naći na listi citata o putovanjima zbog kojih smo i sami odmah krenuli da rezervišemo najpovoljnije avio karte. Evo nekih od njih:\n„50 godina od sad, kad se osvrneš na svoj život, zar ne želiš da imaš herca da kažeš kako si imao hrabrosti da uđeš u kola?“, rekao je avanturistički raspoložen Sem Vitviki iz Transformersa. .\n„Volim kada se probudim ujutru, ne znajući šta će se desiti, koga ću upoznati i gde će me vetar odneti“, izgovorio je Džek Doson u kultnom Titaniku.\n„Svet nije u knjigama i mapama, on je tamo napolju“, izgovara Gandalf u Hobitu, pozivajući tako auditorijum na upoznavanje planete.\nNa to da „suština čovekovog karaktera dolazi iz novih iskustava“, podsetio nas je Kristofer MekKendles iz avanture U divljini.\nU Narniji smo čuli predivan citat o vezi avanture, putovanja i čovekove sudbine: „Neka putovanja nas vode daleko od kuće, a neke avanture do naše sudbine“.\nHarizmatični Džek Sperou, pardon, kapetan Džek Sperou, u Piratima sa Kariba je jednostavnim uzvikom učinio to da auditorijum poželi da bude na brodu u tropskim predelima: „Sad, daj mi taj horizont…“\n„Gde treba da idemo, mi koji lutamo ovim svetom, tražeći bolje verziju sebe?„, rečenica je koju čujemo u Mad Max-u, u delu Autoput besa.\n„Idem u avanturu!“, uzbuđeno je uzviknuo Bilbo u Hobitu.\nCitati o putovanjima iz pesama – melodični pogled na svet\nMelodije, tekstovi pesama i oni koji ih pevaju i komponuju, oduvek su inspirisali i motivisali turiste iz celog sveta da potraže najbolji aranžman za putovanje iz snova. Citati o putovanjima iz muzike često su napisani metaforično, ćesto se ne mogu ni razumeti bez ostatka konteksta, ali istovremeno spadaju među najlepše citate o putovanjima, te moramo navesti neke od njih:\n„Putujući po svetu i sedam mora, svako traži nešto“ (Travel the world and the seven seas, everybody’s looking for something), Eurythmics – Sweet Dreams\n„Putovaću, putovaću divlje i slobodno, spakovaću kofere jer me divni veliki svet zove“ Elvis Presley – Harem Holiday\n„Hoću da te poljubim u Parizu, hoću da te držim za ruku u Rimu“ (I wanna kiss you in Paris, I wanna hold your hand in Rome), Madonna – Justify my love\n„Slušajući čućeš kako te daljina zove, daleko odavde ali biće sa tobom uskoro“ (Listen can you hear the distance calling, far away but will be with you soon), Kylie Minougue – Light Years\nCitati o gradovima zbog kojih smo ih još više zavoleli\nNajlepše reči svetske književnosti, filmskih snimaka i predivnih pesama, stvoreno je i za određene svetske gradove i destinacije, a ne samo putovanja generalno. Citati koji se odnose na gradove često služe kao dodatna motivacija i odlučujući faktor prilikom opredelenja putnika za narednu destinaciju koju će posetiti.\nCitati o Beogradu posebno su dragi domaćem auditorijumu\nCitati o Beogradu omiljeno su nadahnuće Beograđana, ali i svih onih koji su imali prilike da se uživo uvere u nezaboravni šarm ovog grada. Da citati verodostojno prenose šarm neke destinacije, dokazuju svi oni koji su zbog jedne rečenice Duška Radovića odlučili da posete srpsku prestonicu, napuštajući je uz obećanje da će se sigurno opet vratiti.\nKultna piščeva rečenica koju baš svaki Beograđanin ume da citira glasi: „Ko je imao sreće da se jutros probudi u Beogradu, može smatrati da je za danas dovoljno postigao u životu. Svako dalje insistiranje na još nečemu, bilo bi neskromno.“\nEnergiju Beograda je vrlo autentično opisao i Momo Kapor, u samo dva reda koja ispisuju sve lepote ovog grada: „Beograd nije u Beogradu, jer Beograd, u stvari i nije grad – on je metafora, način života, ugao gledanja na stvari.“\nStrani pisci i drugi velikani, takođe su divne reči posvetili našoj prestonici, pa i neke od njih svakako treba navesti među najlepšim citatima o gradovima i destinacijama:\n„Posebno sam inspirisan vedrom i toplom atmosferom Beograda“, Semjuel Beket\n„Koliko ste vi tek imali da hradite kad se zna su bombardovali i Nemci i saveznici. Lako je drugim velikim gradovima Evrope da se hvale svojom lepotom…“ Alfred Hičkok\n„Tada su mi bili potrebni susreti s ljudima koji me neće tretirati površno kao što mi se to dešavalo, s ljudima koji satima sede za stolom i druže se, pevaju neke pesme i uvek imaju strašno mnogo da kažu. Zaj beogradski period je prosto izlečio moju dušu“ – Erskin Koldvel\nNajlepši citati o Beogradu samo su neki od citata o gradovima zbog kojih smo ova mesta još više zavoleli.\nCitati o gradovima-popularnim turističkim destinacijama\nPopularne turističke destinacije, odnosno gradovi koji važe za najposećenije i omiljene domaćim, ali i turistima iz celog sveta, vrlo su poznati širom planete. Evo nekih od njih:\n„Pariz je uvek dobra ideja“, Odri Hepbern\n„Beč je kapija Istočne Evrope“, Niki Lauda\n„Italija se promenila, ali Rim je Rim“, Robert de Niro\n„Čudo mog života je što se udim svakog jutra u 21. veku – u Pragu“, Alan Levy\n„Iznad svega, želim da budem srećan. U Barseloni sam srećan“ – Neimar\nSvet putovanja oduvek služio kao posebna vrsta nadahnuća umetnicima iz raznih sfera i oblasti, koji inspirišu svoje čitaoce, gledaoce i slušaoce, te tako nastaje začarani krug najlepših svetskih citata o putovanjima, koji spaja turističke doživljaje umetnike sa njihovom publikom. Sigurno smo da ste nakon ovih citata i sami inspirisani da se uputite na putovanje. Na vreme rezervišite aranžman ili smeštaj, avio kartu ili napunite gorivo – Putujte Sigurno!\nAutor: Anica Petković | Objavljeno: 11.08.2019. | Ažurirano: 12.08.2019.


Predsednik najavio: Počinje “Budućnost Srbije” – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Srbija » Predsednik najavio: Počinje “Budućnost Srbije”\nPredsednik najavio: Počinje “Budućnost Srbije”\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je večeras da će u četvrtak započeti kampanju “Budućnost Srbije”, u okviru koje će obići svih 29 okruga u Srbiji kako bi građanima predstavio postignute rezultate i planove.\n“Moja želja je bila, a razgovarao sam i sa premijerkom Anom Brnabić, da obiđemo, to pokrećem kao predsednik, svih 29 okruga u Srbiji – 25 u centralnoj Srbiji, Vojvodin i Beograd, i 4 na Kosovu i Metohiji”, rekao je on u intervjuu za Hepi TV.\n“Uz subvencije države, verujem da ćemo moći da ponudimo kvadrat za 400 evra u Vranju, da ljudi ostanu da žive”, rekao je Vučić.\n“Šta bi bio rezultat osim sve veće nervoze? Šta bismo dobili, osim što bismo pokazali koliko smo jaki i nekome naudili? Šta bi Srbija imala od toga? Ovi ljudi? Možda manje posla, manje radnih mesta…”, upitao je predsednik.\n“To je suština. Kada vodite državu, morate da pokazujete trpeljivst i strpljenje veće nego kada ste ‘običan čovek’, jer svaki vaš potez može da nanese štetu zemlji, a to ne možete da dozvolite”, rekao je Vučić.\nPrevious: Deseta pobeda Lacija, Liga šampiona nije daleko\nNext: Jokić kao Karmelo, ali može još bolje


By voja in volonteri2021\n„Ništa se nije desilo“\nAprila 18. u Svilari se održala promocija jedne neobične i sudivši po prisutnima, promocije vredne knjige. U pitanju je knjiga mladog autora Stefana Janjića naziva neoubičajenog, ali sasvim primerenog sadržaju knjige –„Ništa se nije desilo“. Atmosfera u još sveže opremljenom prostoru bila je impresivna. Okupili su se ljudi različitih profila, a sve ih je spojila ljubav prema kulturi, želja za nečim dobrim i zainteresovanost za pisanje mladog autora. Vedri, nasmejani, stariji, mlađi došli su da saslušaju pisca, da razreše ili da dozvole da im sam objasni zašto navedena knjiga se ipak ne svrstava među ratne, već porodične romane. Ili, kako je to sam Stefan na početku naglasio, ipak je u pitanju roman koji može poslužiti kao dobra vežba iz empatije. Promocija je trajala skoro dva sata i nijednog trenutka dobre atmosfere nije manjkalo. Grupa ljudi, stacionirana u središte pažnje svih prisutnih, odašiljala je jednu zaista impresivnu energiju; razgovor nije tekao monotono, bio je ozbiljan na duhovit način. Ono što je svakako proisteklo kao krajnji produkt večeri jeste veliki broj kupljenih knjiga i osmesi na licima prilikom napuštanja Svilare uz obećavajuće izjave o ponovnoj poseti ovoga objekta.\nMožda se ipak nešto desilo te večeri u KS Svilara. Možda je ovaj događaj bio zaista dobar način da se pruži šansa kako mladim istraživačima, tako i mladim volonterima da nauče nešto novo, da ponovno požele da imaju udela na nekom sličnom dešavanju. Možda se ovim putem kulturna scena prodrma, a oni koji su te večeri bili prisutni prenesu pozitivne impresije na svoju okolinu i na taj način prošire dobre impulse o novosadskim kulturnim stanicama kao izuzetno značajnim projektima. Autor ovoga članka, iako prilično pristrasan, kazaće vam da se nešto ipak dogodilo i da je ovaj, prema rečima kritičara i izadavača, pošten roman poslao jednu poštenu poruku o neophodnosti ovakvih okupljanja, jer, ispostavilo se, publike ima.\nPromocija na fakultetu dr Lazar Vrkatić\nBy voja in promocija volontiranja\nProšle nedelje smo bili na Fakultetu za pravne i poslovne studije Dr Lazar Vrkatić, gde je održana tribina pod nazivom „Novi Sad 2021-Evropska prestonica kulture“.\nStudenti i profesori imali su prilike da čuju kakve to idejne koncepte nosi ovaj naš projekat i od kakve važnosti nam je ova titula u lokalnim i nacionalnim okvirima, a i šire. Predstavnici Evropske prestonice kulture za 2021. stavili su akcenat na važnost kulturnog prosperiteta lokalnih zajednica. Prisutne su upoznali sa Novosadskim volonterskim servisom koji daje podršku čitavom projektu, sa dugoročnim ciljem o budućem funkcionisanju ovog servisa putem kog će se povezivati gradjani i umetnici i o koracima koje smo do sada napravili da opravdamo ovaj naš status, a koje tek planiramo da napravimo uz participaciju gradjana. Svi koji žele da budu deo ovog značajnog projekta, pozvani su da se priključe Novosadskom volonterskom servisu i postanu deo kulturnog nasledja i Evrope.\nKao član NVS-a i student ovog fakulteta od posebnog mi je bilo značaja da prisustvujem ovoj tribini i otpočnem svoj volonterski angažman baš ovde. :)\nEP u rvanju – volonteri na borilištima\nBy voja in volonteri u sportu\nProteklog meseca Novi Sad bio je domaćin Evropskog prvenstva u rvanju za mlađe seniore. Za one koji slabije prate sport, radi se o konkurenciji sportista i sportistkinja do 23 godine starosti. Naš grad i dvorana SPENS pokazali su se kao odlični domaćini, organizacija je bila izvanredna, takmičari su prikazali sve čari ovog borbenog sporta a kao stalno prisutne „pčele radilice“ našli su se i volonteri.\nMoja uloga na ovom volonterskom zadatku bila je da pratim borce i trenere, od kapije koja ih vodi ka borilištima pa do strunjača, da budem uz trenere tokom borbe i da ih nakon završenog duela ispratim do svlačionica. Naizgled lagan zadatak, i jeste, kada vaš takmičar iz borbe izađe kao pobednik. Ali, uvek se može dogotiti da budete uz takmičara koji je u borbi poražen, koji je zbog par centimetara ostao bez plasmana karijere, koji je zbog par sekundi nesmotrenosti ostao bez medalje zbog koje je trenirao godinama, medalje o kojoj je sanjao.\nU tim trenucima od volontera se traži da pokaže svoju ljudsku stranu, da bude saosećajan, da ostane pribran, hladan, učtiv, ljubazan ali bez previše emocija. To možda zvuči kao težak zadatak ali traje svega minut ili dva, jer kada vaš borac ode u svlačionicu vi se vraćate svojim kolegama koje vam onda prepričavaju svoje doživljaje sa borbe kojoj su prisustvovali bliže nego oni sa najskupljim kartama. Jer osim samih boraca i sudija u ringu, pozicija volontera na borilištima bila je najbliža akciji.\nVolontiranje je trajala između 3 i 4 sata dnevno, naravno sa pauzama između borbi. Pauze su kratke, borbe i borci se hitro smenjuju, tako da je vreme jako brzo proletelo. U tim pauzama bilo je vremena za šalu, priču, razmenu iskustava ali i deljenje saveta, šta bismo mogli uraditi bolje ili drugačije.\nIz ovog volontiranja sam, pored osveženja, kafa i neizostavne volonterske majice, dobio novo iskustvo rada sa vrhunskim sportistima i njihovim trenerima, mogao sam da izbliza pratim rad na organizaciji jednog ovako velikog i važnog događaja, a pre svega imao još jednu priliku da se družim sa mnoštvom mladih, vedrih i nasmejanih ljudi, jer bez toga, nijedno volontiranje nije kompletno i nije vredno truda.


BRESTOVAČKA BANJA | Turistička Organizacija Bor\nVi ste ovde Zeleni prsten > BRESTOVAČKA BANJA\nJedna od najstarijih banja u Srbiji, ”smestila” se nа nаdmorskoj visini od 385 metara u prekrаsnom аmbijentu rečice Pujice, okružena stoletnom šumom, sаmo 8 km jugozаpаdno od Borа. Premа аrheološkim nаlаzimа blagotvornost termomineralnih voda ovdašnjih koristili su i Rimljаni. Vode ove bаnje spаdаju u red nаjlekovitijih u nаs, а Bаron Herder ih je poredio sа vodаmа аustrijskih i švаjcаrskih bаnjа.\nSvoj pun procvаt doživelа je u dobа Milošа Obrenovićа.\nIz tog periodа su vrlo znаčаjni objekti, koji su kаo kulturno dobro pod zаštitom držаve: tursko kupаtilo (hаmаm), Konаk knezа Milošа izgrаđen 1837. godine, Dvorаc kneza Aleksаndrа Kаrаđorđevićа (1856), „Izletnik“, jedan od najstarijih ugostiteljsko-smeštajnih objekata u srpskim banjama , „Okružnа zgrаdа“, letnjikovаc krаljа Petra I (1906), tаkođe imаju spomeničku vrednost. U Konаku je smeštenа istorijsko-etnološkа postаvkа Muzejа rudаrstvа i metаlurgije iz Borа.\nNa prostoru Banje postoji 10 termominerаlnih izvorа sа temperаturom od 32 do 40 stepeni Celzijusovih.\nU ovoj bаnji uspešno se leče oboljenjа kičmenog stubа, kostiju, zglobovа, mišićа, kože. Bаnjske vode pomаžu u lečenju opšte iscrpljenosti orgаnizmа, posledicа povredа, reume, bolesti nervnog sistemа, oboljenjа perifernih krvnih sudovа, zаpаljenjа ženskih polnih orgаnа.\nNа lekovitost vodа utiče sаdržаj i međusobni odnos rаznih hemijskih elemenаtа i mikroelemenаtа (kаlijum, kаlcijum, fluor, nаtrijum, silicijum, hlor, jod, brom, mаgnezijum, oksidi gvožđа, аluminijumа, litijumа, mаngаnа, cinkа, rubidijumа, kobаltа, bаkrа i fosfаtа, kаo i blаgo rаdioаktivni elementi urаn, rаdijum i rаdon).\nU Bаnji su u funkciji sledeći smeštаjni kаpаciteti: „Srpskа krunа“, „Klub RTB-а“, vilа “Toplicа“, „Lucijа“, „Košutа“, „Biljаnа“ i kategorisani kapaciteti privatnog smeštaja u naselju Banjsko polje.


Milica Cincar-Popović: Građanski priručnik - MediaSfera\nNe volim kuhinjska isparenja. Oni mirisi koji uglavnom izazivaju apetit – sarme koja se krčka, ili roštilja na morskom šetalištu, uvek su mi izazivali mučninu. Pretpostavljam da je to bio osnovni razlog zašto sam odavno počela da se zanimam za ishranu zdravim, balansiranim i sočnim obrocima, koji se pripremaju lako, posle kojih kuća miriše čisto i sveže, a telo ne bude tromo, već snažno. Pretpostavljam i da je takva ishrana osnovni razlog što sam sada živa, ali to neće biti tema ovog teksta.\nPominjem moj režim ishrane jer bi bez nara (ponekad i pomalo, ali ipak neizostavno), bio teško izvodiv. Nar je božansko voće. Bogat vitaminom C i antioksidansima, čisti krv, pravi veliko spremanje po sistemu za varenje i vraća mladost. Pod jednim uslovom – da znate da ga očistite. Ja to dugo nisam umela. Koristila sam ga kao ukras za činiju s voćem koji se baci kad se, nakon dugog stajanja, osuši. Moja majka ga je čistila tako što bi ga presekla na pola, pa lupkala kašikom po kori dok semenke ispadaju u činiju. Pola semenki bi završilo u činiji, pola ne bi htelo ni da se pomeri, ili bi ispale sa sve onom gorkom, belom kožom koju treba čeprkati prstima sa kojih je posle nemoguće oprati crvene fleke, a ceo astal bi ostao dekorisan crvenim tačkama.\nTako je to bilo kad moja majka čisti nar, a ona je spretna; ja sam trapava bila i ostala. Posle mene je trebalo prati celu kuhinju, a ne samo astal. Zaro sam, kao što već rekoh, koristila nar kao ukras za činiju s voćem. Sve dok, jednog dana, nisam na Internetu videla video-klip u kome jedan seljak sa Sicilije pokazuje fenomenalnu a jednostavnu tehniku kojom, koristeći svoj perorez, otvara ovu voćku za tili čas. Od tada, u mojoj kući nar više ne služi za ukras, već za jelo.\nVrlo su skromna znanja s kojima se čovek rađa. Jednostavno, sve mora da se nauči, čak i naizgled tako obične stvari, kao što je kako doći do dragocenog sadržaja nara, ananasa ili kokosovog oraha. Ako većina ljudi nešto radi sa slabim uspehom, to ne znači da bolji način ne postoji, već to znači da je tim društvom, po tom pitanju, zavladalo neznanje. Koliko vas čisti nar kao što je to činila moja majka? Većina, zar ne? Jeste li se zapitali postoji li efikasniji način? Postoji.\nE pa, upravo je slično i kad su građanski protesti u pitanju. Kod nas se tako često protestvuje, da nikome ne pada na pamet da postavi pitanje kako to treba raditi. Uglavnom se sve vrti oko dileme, da li treba primeniti agresiju, ili nenasilne proteste. I, mada nikome nije sasvim jasno zašto bi to što veliki broj ljudi sedi na toplim pločnicima u vedroj letnjoj noći, nekoga trebalo da omete, ipak se svaki put donese odluka da će protesti biti nenasilni, i to iz vrlo jednostavnog razloga – „kuka i motika“ se podižu u borbi na život i smrt, a ne u borbi za bolje sutra.\nPobunjeni narod je ogorčen, ljut, nezadovoljan, ali mladi se ne plaše zaista za svoj život, jer im uvek preostaje mogućnost da ga nastave van ove zemlje, pri čemu će im obrazovanje koje su ovde stekli biti dobra odskočna daska. Za velike reči kao što su „rodoljublje“, „rodna gruda“ ili „rodni dom“ ne daje se život u domovini koja ti nikad ništa nije dala, ali te je zato sačekala na svakoj okuci da ti naplati životnu putarinu.\nIzazivaju li ovi redovi u vama bes i želju da se sukobite sa mnom?\nAko je tako, znači da ste moje godište ili stariji, i da verovatno nemate decu. Ako ih imate, znate vrlo dobro da vašu decu, sem ako nisu starija od 32 godine, od njihovog rođenja ova država ne štiti, već upotrebljava, uslovljava, pritiska, a i vas sa njima. Izuzetak su samo one tri godine koje su protekle od svrgavanja Slobodana Miloševića, do ubistva Zorana Đinđića. E vidite – zato ove proteste ne treba porediti sa onima iz devedesetih godina, kao što čujem da mnogi čine. Protiv vladavine Slobodana Miloševića protestvovali smo mi, koji smo želeli da se ponovo uspostavi život kakav smo poznavali, u ostatlu zemlje koju smo voleli i na koju smo, sve do tih devedesetih, bili ponosni. Emocija sa kojom smo ne dvoumeći se izlazili na ulice, ne može da se očekuje kod mladih ljudi danas koje je život naučio da država ne pruža zaštitu, već postavlja zamke.\nNe, ne treba niti porediti protestante iz devedesetih sa ovima danas, niti uopšte treba porediti proteste. Ali, ima nešto drugo, zbog čega ipak građanski otpor Slobodanu Milošviću treba imati pred očima i zbog čega sam počela s pričom o naru. Zaista nema zanata ne samo bez alata, već ni bez znanja. Mirni protesti možda izgledaju kao gomila ljudi koji samo sede na ulici i ne rade ništa, ali to samo tako izgleda. Aktivnosti Otpora 90-ih godina bile su koncipirane i izvršavane u skladu s aktueom metodologijom nenasilnih dejstava.\nDržavna vlast, zahvaljujući obučenosti i opremljenosti policije, danas ima ogromnu prednost u slučaju da dođe do nasilnog narodnog protesta. Zbog toga se preporučuje nenasilni pristup, s ciljem da se podriju pozicije nosioca vlasti, dok se širi naklonost stanovništva prema pobunjenicima. Ovo sam pročitala u jednoj lekciji iz politikologije, koju dalje neću prpričavati, jer mi nije cilj da prenosim znanje kojim ni sama ne vladam, već da podsetim kako se sve uči – pevanje, otvaranje nara, pa i održavanje nenasilnih protesta.\nPrema Džinu Šarpu (Gene Sharp), politikologu koji je čak četiri puta nominovan za Nobelovu nagradu, a bavio se proučavanjem nenasilnog otpora, diktatorska vlast pada onog trenutka kad policija i vojska odbiju da upotrebe silu protiv opozicije. Ovo se, opet, dešava kad opozicija zadobije naklonost impresivne većine građanstva.\nŠarp je istakao spisak od 207 strateških mera koje treba primeniti u nenasilnom otporu, a podeljene su, prema nameni, u više kategorija: formalne izjave, komunikacija sa širom publikom, grupna predstavljanja, simbolični javni činovi, pritisak na pojedince, drama i muzika, razne povorke, odavanje pošte preminulima, javna okupljanja, povlačenje i renuncijacija; socijalna nesaradnja (ostrakizam, neučešće u društvenim manifestacijama, događajima i institucijama, povlačenje iz socijalnog sistema); ekonomska nesaradnja (1. ekonomski bojkoti: akcije potrošača, akcije prodavaca i proizvođača, akcije posrednika, akcije vlasnika i menadžmenta, akcije deoničara, akcije rukovodstva i štrajkovi: simbolični, poljoprivredni, posebnih grupa, industrijski, restriktivni, višeindustrijski, kombinacija štrajkova i ekonomskih obustava); politička nesaradnja (odbacivanje autoriteta, nesaradnja građana sa državom, alternative građanskoj poslušnosti, akcije personala rukovodstva, akcije rukovodstva na domaćem nivou, akcije rukovodstva na međunarodnom nivou); nenasilne intervencije (psihološke, fizičke, društvene, ekonomske, političke)…\nNema potrebe dalje da ulazim u problematiku nenasilnog otpora. Hoću samo da istaknem da ona postoji i da predstavlja oblast proučavanja politikologije sa znanjima dobijenim i teorijski i iskustveno, koja su neophodna da bi nenasilni otpor dao rezultate.\nPojedinim strateškim merama služe se sve strane, a ne samo pobunjena, svaka u svoju korist.\nPostoji i još jedan, veoma važan razlog, zašto ove proteste ne treba porediti sa onim iz devedesetih. Ovaj put, u Srbiji se definiše model za ceo svet. Prisina vakcinacija, ograničavanje kretanja… Hoće li na Zemljinoj kugli ipak pobediti građanska sloboda?\nOd Srbije zavisi.\nTagovigradđaanski protesti građanski priručnik Lepa strana sveta Milica Cincar - Popović mladi nar srbija


Put oko sveta za 80 dana – električnim autobusom! | Autobusi.NET\nObjavio: Slobodan Kostić Datum: 08.09.2016 Kategorija: Alternativni pogoni, Zanimljivosti Objavite komentar\nMađarski pionir u oblasti električnih autobusa, Modulo, bio je jedan od učesnika manifestacije 80edays, puta oko sveta električnim vozilima za osamdeset dana.\nIako u čuvenom romanu Žila Verna putovanje počinje u Londonu, drugo i ovogodišnje izdanje 80edays počelo je u Barseloni, kod trijumfalne kapije. Mađarski tim, jedan od jedanaest ekipa na ovom reliju, kao svog takmičara nije dovezao automobil već midibus kakav se koristi u Budimpešti!\nPrva etapa ovog puta je bila do Saragose, a potom su se električna vozila kretala autoputem do Madrida i Lisabona, odakle su prevezeni avionom do Halifaksa u Kanadi. Potom su bešumni i ekološki čisti automobili i midibus putovali do druge obale SAD preko Njujorka i San Franciska. Usput su takmičari svratili i do fabrike Tesla u Silikonskoj dolini, vodeće fabrike za proizvodnju električnih automobila, koje su koristili svi timovi osim Mađara, koji su koristili Modulo C68E i Kineza, koji su koristili automobil DENZA, domaće proizvodnje.\nPut oko sveta nastavljen je u Kini, odakle su takmičari preko zemalja bivšeg Sovjetskog saveza došli do Evrope. Put kroz Evropu su, osim autoputeva, sačinjavali i lokalni planinski putevi, a između Švajcarske i Italije takmičari su se peli i na Alpe na visinu od čak dve hiljade metara! Iako mu to nije namena, gradski midibus se odlično pokazao i u ovim uslovima.\nReli 80edays, koji je prvi put održan 2012. godine i održava se svake prestupne, počeo je 16. juna, a završio se 4. septembra, tačno 80 dana nakon polaska sa istog mesta. Za cilj je imao podizanje svesti o zagađenju i zaštiti životne sredine. Vozila su punjena tokom pauza između etapa, a učesnici su odmarali u svojim vozilima. Mađarski tim je ovde bio u prednosti, imajući u obziru veličinu njihovog vozila, a za odmor tokom putovanja su koristili i ljuljašku koja je bila okačena o rukohvate!\nModulo je razvio prvi mađarski električni autobus. Kao što i samo ime kaže, autobus je izrađen modularno pa se tako nudi u tri različite dužine, 6500mm, 7900mm i 9500mm a za takmičenje je korišćen srednji po veličini. Midibus se nudi sa četiri različita pogona: dizel, CNG, hibrid i kao električni. Trenutno se ovi midibusi aktivno koriste u Budimpešti, koju fabrika Modulo već snabdeva autobusima standardne veličine. Ono što je pohvalno za midi autobuse iz ove fabrike jeste da je karoserija izrađena od kompozitnih materijala, što je pomoglo da ovi mali autobusi budu za 20% lakši od svojih najvećih konkurenata.\n(Slobodan Kostić, Foto: Modulo)\n80edays električni autobus Mađarska modulo\nTagged with: 80edays električni autobus Mađarska modulo\nPrevious: Još polovnih MAN-ova za Suboticu\nNext: MANfibija u Hamburgu


Naslovna Košarka KAKVA NBA SEZONA Kavai rešio gde će, odgovor na Lebrona i društvo!\nKAKVA NBA SEZONA Kavai rešio gde će, odgovor na Lebrona i društvo!\nTrese se NBA: Kavai Lenard prešao u LA Kliperse (FOTO: Vaughn Ridley/Getty Images)\nPosle nekoliko dana čekanja, Kavai Lenard je odlučio gde nastavlja NBA karijeru i izazvao je potres u najjačoj ligi na svetu.\nIako to gotovo niko nije očekivao, Torontu je doneo prvu, istorijsku titulu i rešio je da napusti Kanadu kao šampion.\nSledeća stanica – Los Anđeles Klipersi!\nJasno je da se sprema neverovatna sezona u NBA. Brojne zvezde su već u prva dva-tri dana donele odluku gde će igrati, a Kavai…\nMVP finala plej-ofa mirno je, u svom stilu, čekao da završi odmor i onda – bum! Istinski potres izazvao je najjačoj košarkaškoj ligi na svetu!\nThe battle for LA just got real ?\nA post shared by Bleacher Report (@bleacherreport) on Jul 5, 2019 at 11:17pm PDT\nI to nije sve, već je Kavai uspeo da “nagovori” i Pola Džorda da mu se pridruži u Klipersima! Presudan je bio sastanak koji su imali prošle nedelje, oči u oči, upravo u Los Anđelesu.\nMomentalno su šanse kluba iz “grada anđela” skočile i pala je kvota na osvajanje šampionskog prstena.\nUjedno, nema sumnje da je ovo i svojevrstan odgovor na Lebrona Džejmsa koji u Lejkersima pokušava da napravi ekipu za titulu.\nTEKTONSKI POTRESI Djurent u Bruklinu, transferi i NBA noć za istoriju\nKavai će kao slobodan agent potpisati četvorogodišnju saradnju s Klipersima uz maksimalan ugovor od 142 miliona dolara. Što se tiče Džordža, Oklahoma je morala da popusti pred zahtevom za trejd. Tom prilikom dobila je Danila Galinarija, Šaija Gildžus-Aleksandra kao i čak četiri pika sa narednog drafta.\nEkspresno su reagovali i Lejkersi, i dodatno se pojačali. Lebronu, Entoniju Dejvisu i Kuzmi pridružio se Deni Grin, još jedan bivši član šampionskog tima Reptorsa.\nJasno je, spremaju se holivudski okršaji za novu NBA eru i ništa više neće biti isto!\nNASMEJ SE, ŠAMPIONE Tihi junak Kavai\nBONUS VIDEO Zemun 3×3: Bogdanović je veći lider i od Teodosića i od Jokića!\nPrethodni tekstBAJKA I DALJE TRAJE: Ima 15 godina, a igraće osminu finala Vimbldona\nSledeći tekstZajon se predstavio moćnim zakucavanjima, zemljotres prekinuo mečeve\nZVEZDA NE STAJE: Vratio se Luka Mitrović, ruku pod ruku sa Ivanovićem!\nBOGDANOVIĆI NAPRAVILI POMETNJU U NBA Bogdan preuzeo zasluge Bojana, Amerikanci u šoku zbog jedne stvari\nZASLUŽENO, ILI NE? Sin je poznatog Amerikanca, igra u Džordanovom timu i proglašen je za rukija godine u NBA\nJOKIĆ STIGAO U SOMBOR Brže-bolje otišao na hipodrom (VIDEO)\nKošarka Aleksandar Knežević - 20/06/21 8:18 0


U obraćanju je uputio poruke o miroljubivoj koegzistenciji, pozivajući na suživot i sigurnost za sve.\nU ponedjeljak, papa se ukrcao u avion za Vatikan, a ispratio ga je irački predsjednik Barham Salih (AFP)\nPapa Franjo završio je historijsku posjetu Iraku, napustivši Bagdad nakon što je posjetio ratom razorene gradove, susreo se sa muslimanskim i kršćanskim liderima i molio se za mir i suživot.\nU ponedjeljak, papa se ukrcao u avion za Vatikan, a ispratio ga je irački predsjednik Barham Salih.\nTokom posjete Iraku, prve koju je u historiji obavio jedan papa, posjetio je četiri grada, uključujući Mosul, bivše uporište snaga Islamske države Iraka i Levanta (ISIL), čiji su dijelovi i dalje razrušeni.\nPosjeta je protekla uz brojne mjere osiguranja, uključujući i vojna vozila sa mitraljezima.\nTokom mise u Mosulu, muslimanski i kršćanski stanovnici govorili su o životu pod brutalnom vladavinom ISIL-a.\n‘Mir je moćniji od rata’\nPapa je vidio ruševine kuća i crkvi na trgu koji je predstavljao centar grada prije nego što ga je ISIL 2014. okupirao, a njegovi pripadnici krenuli u smrtonosni pohod na sjeveru Iraka, gdje su ubijali kršćane i muslimane koji nisu dijelili njihova uvjerenja.\nVeći dio Mosula je uništen 2017, tokom krvave borbe iračkih i međunarodnih snaga za oslobađanje od vladavine ISIL-a.\n„Okrutno je da je ova zemlja, kolijevka civilizacije, mogla biti tako barbarski pogođena, sa toliko uništenih antičkih objekata i hiljadama ubijenih ili protjernih muslimana, kršćana i ostalih“, rekao je papa.\n„Mađutim, danas potvrđujemo svoje uvjerenje da je bratstvo trajnije od bratoubistva, da je nada moćnija od mržnje, a mir moćniji od rata“, dodao je.\n‘Selam, selam, selam’\nJasno aludirajući na ISIL, papa je rekao da nada „nikada ne bi smjela biti ušutkana krvlju koju su prolili oni koji su izopačili Božje ime na putu destrukcije“.\nIračka kršćanska zajednica, jedna od najstarijih na svijetu, uništena je tokom godina konflikta, a broj kršćana je pao na oko 300.000, sa 1,5 miliona koliko ih je bilo prije američke invazije iz 2003. godine i nasilja koje je uslijedilo pojavom ISIL-a.\nPapa je posjetio i Qaraqosh, kršćanski grad koji je ISIL unišio, te održao misu u Erbilu, nakon koje je rekao okupljenima: „Irak će uvijek ostati uz mene, u mom srcu“.\nZavršio je riječima „selam, selam, selam“ (mir, mir, mir), na arapskom jeziku.\nPoglavar Rimokatoličke crkve papa Franjo predvodio je misu na stadionu ‘Franso Hariri’ u iračkom gradu Erbilu, pred više od 10.000 ljudi.


Dr. Hariz Šarić za Akos.ba: Potrebno je pokretanje vakufa za pomoć starijim osobama - Vakufska direkcija Sarajevo\nU okviru devete manifestacije „Dani vakufa u Bosni i Hercegovini“ koju organizuje Vakufska direkcija realizovati će se naučni skup „Socijalni aspekti vakufa“ u Zenici u saradnji sa Islamskim pedagoškim fakultetom.\nJedan od učesnika na ovom skupu je i prof. dr. sc. Hariz Šarić sa Filozofski fakultet Univerziteta u Tuzli na temu „Značaj vakufa za razvoj sistema podrške osobama treće životne dobi“.\nOvo je povod da sa dr. Šarićem razgovaramo potencijalima i kapacitetima vakufa u riješavanju potreba osoba treće životne dobi.\nAkos.ba: S obzirom da živimo u društvu koje ubrzano stari zbog pada nataliteta i iseljavanja mladog stanovništva imaju li institucije i društvo u cjelini odgovor na izazov zbrinjavanja osoba treće životne dobi?\nHariz Šarić: Želio bih da se zahvalim portalu Akos.ba na interesovanju za ovom problematikom, ali i na naporu koji činite kako biste ponudili informaciju više i kako bi čitaoci mogli proširiti svoja znanja iz različitih oblasti.\nČinjenica je da živimo u doba produženog životnog vijeka, što logično prati i činjenica da je svakog dana sve veći broj starih ljudi. Problem starenja stanovništva u cijelom svijetu prepoznaje se kao važna pojava, a tradicionalni načini njege i brige za starije osobe više nisu tako efikasni, pa je neophodno prilagođavanje društva nastalim demografskim promjenama. Promjene u dobnoj strukturi stanovništva Bosne i Hercegovine prate dva paralelna trenda: povećanje udjela starih sa 65 i više godina i opadanje udjela mladih (0–14 godina). Iz usporedbe podataka o udjelu dobne grupe starije od 60 godina, vidljivo je da u ukupnom stanovništvu prema popisu 1971. godine bilo je 4,7% starih, a prema popisu 2013. godine je bilo 14,2%, što je trostruko više.\nPoznato je da su rat i ratno stanje, pored ostalog, uništili i sistem socijalne zaštite u Bosni i Hercegovini, te da je uspostavljanje funkcionalnog sistema na cjelokupnom teritoriju, po modelu državnog ustrojstva veoma komplikovano.\nGeneracije starijih osoba u Bosni i Hercegovini danas žive u velikim oskudicama, izložene najvećem riziku od pada ispod granice siromaštva, mjerene prihodima. Tako se, prema istraživanjima UNDP-a (2014), svaka treća starija osoba u Bosni i Hercegovini može smatrati siromašnom. Siromaštvo ima svoje objektivne dimenzije, kao npr.: nedostatak sredstava, manjak mogućnosti za zadovoljavanje ljudskih potreba, lišavanje i nedostupnost usluga ili institucija, a isto tako i subjektivne dimenzije, poput osjećaja neslobode i sputanosti, nedostatka dostojanstva i samouvažavanja, postojanja specifičnih vrijednosti i obrazaca odnosa i ponašanja i sl.\nŽivot u oskudici, koja pogađa vitalne, prirodne potrebe najstarije populacije, jednom riječju, većina starijih osoba u Bosni i Hercegovini živi “podljudski”, imaju osjećaj sužene životne perspektive i žrtve su generacijskih sukoba i totalnog obezvrjeđenja njihovog minulog rada umjesto da se osjećaju voljenima i još korisnima za društvo.\nOvo je dobrim dijelom i posljedica kulturološkog miljea koji je vladao na ovim prostorima, većina današnjih starijih osoba su rođeni prije, tokom i neposredno poslije drugog svjetskog rata kada je veoma mali broj osoba pohađao školu, naročito u ruralnim dijelovima, a to se pogotovo odnosilo na osobe ženskog spola.\nAko se nakratko osvrnemo na sadašnju situaciju, ustanovit ćemo da se u nekih naroda starost poštuje i vrjednuje. U Bosni i Hercegovini se cijeni treću životnu dob, smatra da je najbolje rješenje bilo da starije osobe ostanu sa svojom porodicom.\nIz svega navedenog se vidi da je potreba starih osoba u Bosni i Hercegovini za socijalnom brigom i uslugama neophodna, a ona se provodi uglavnom kroz sistem socijalne zaštite.\nMeđutim, Bosna i Hercegovina nema nadležnosti niti pravni okvir za ujednačenu socijalnu zaštitu na cijeloj teritoriji, jer se isključiva nadležnost za ovu oblast nalazi na nivou entiteta, Federacije Bosne i Hercegovine i Republike Srpske. Oblast socijalne zaštite u Bosni i Hercegovini reguliše se sa dva zakona na entitetskom nivou, a u Federaciji Bosne i Hercegovine još i deset zakona na kantonalnom nivou, a pri tome zakoni na entitetskom nivou regulišu ova pitanja na različite načine.\nStaračka domaćinstva postaju ranjiva grupa, koja iziskuje više pažnje u kreiranju programa podrške porodici i poštovanje značajnih razlika ekonomske prirode, ali i kulturoloških, etničkih i drugih specifičnosti. Također, stari su sve češće žrtve prevara, opšte proširenih ugovora o dosmrtnom i doživotnom uzdržavanju, „zelenaških“ kredita, a uskoro i takozvanih posmrtnih kredita. Svakodnevna je pojava da vidimo starije osobe kako prosjače a teške bolesti i tjelesne patnje su česti razlozi za samoubistvo. Na drugoj strani je zabrinjavajući broj starih koji igraju igre na sreću, kladi se i kocka. Na trećoj su oni koji ovisnički gledaju serijalne i rijaliti programe i sl.\nPored razvijene institucionalne zaštite starih u koju spadaju: centri za socijalni rad, ustanove za smještaj korisnika, ustanove za dnevni boravak i pomoć u kući, zdravstvene ustanove i službe i humanitarne organizacije, značajan oblik podrške dostojanstvenom starenju predstavljaju i vaninstitucionalni vidovi podrške starima.\nVaninstitucionalni oblici pružaju socijalnu integraciju starih, razvijaju međusobnu solidarnost i samopomoć u prirodnoj sredini starih, koji ne mijenjajući svoj dom i lokalnu sredinu uz pomoć i podršku žive kvalitetnije. Za razliku od ovakvih modela podrške u prirodnom okruženju, obuhvat institucionalnim uslovima društvene pomoći starijima opravdani su kada su njihove potrebe za zbrinjavanjem takve da se ne mogu zadovoljiti u lokalnoj zajednici (starenje ili liječenje, zdravstvena njega) i tada u takvim uslovima provode veći dio dana u dužem periodu. Pored usluga materijalne prirode (novčana pomoć ili potrebna materijalna dobra – lijekovi, zimnica, odjeća, obuća) savremeni vaninstitucionalni oblici podrške zasnivaju se na direktnim uslugama podrške socijalne i zdravstvene zaštite u vidu pomoći u kući i organizaciji socijalnog života (klubovi za stare).\nAkos.ba: Medžlis islamske zajednice Mostar gradi starački dom u čemu je do sada usamljen primjer unutar Islamske zajednice. Ima li pomaka na ovom polju?\nHariz Šarić: Evidentan je nedostatak ustanova i organizacija koje se bave problematikom vezanom za starije osobe, a takođe i nedostatak stručnih kadrova u institucijama koje se bave pitanjima vezanim za ovu populaciju. U budućnosti će biti potrebno osnovati veći broj ustanova i organizacija koje će pomoći starijim osobama da se upoznaju sa svojim pravima i načinom na koji ista mogu ostvariti, zatim ustanova za smještaj i brigu o osobama treće životne dobi, ustanova i organizacija za pomoć i brigu u kući, klubova za starije osobe u kojima bi isti provodili slobodno vrijeme i širili svoje socijalne veze i sl.\nIz ovoga se može zaključiti ne samo da je poželjno nego i potreba osnivanje vakufa za pomoć starijim osobama. Kao pozitivan ali, nažalost, usamljeni primjer unutar Islamske zajednice je Medžlis islamske zajednice Mostar koji gradi Rehabilitacioni Centar (dom) za stara i iznemogla lica Podveležje, s ciljem da se pomogne starijim osobama, osobama koje su ostale same i nemaju brigu, da ovaj dom bude njihov novi dom i lijepo mjesto gdje će provesti svoje posljednje dane.\nU vakufskim objektima bi bila moguća i usluga dnevnog boravka tj. usluga dnevne njege i nadzora koja olakšava porodici korisnika svakodnevnu njegu, pa na taj način omogućavao duži boravak u kućnim uslovima i prolongirao odlazak u instituciju. Pored njege i nadzora, dnevni boravak pruža i mogućnost socijalne interakcije i druge programe.\nUsluge u vakufima bi mogle nadomjestiti pomoć koja se korisniku pruža u kućnim uslovima. One bi obuhvatale uslugu lične njege (pomoć u osnovnim dnevnim aktivnostima) i uslugu pomoći u kućnim poslovima (podrška u instrumentalnim aktivnostima) kao i pomoć u iskazivanju svoje vjere ili uvjerenja poučavanjem, prakticiranjem i življenjem vjere.\nAkos.ba: Vakufi su u islamskoj civilizaciji bili proaktivni instrument za pomaganje ugroženih skupina u društvu. Kakvi su potencijali i kapaciteti institucije vakufa danas u BiH u izgradnji objekata i ustanova koje će se brinuti o ovoj ugroženoj i zapostavljenoj populaciji u BiH?\nHariz Šarić: Božiji Poslanik, s.a.v.s.: “Poštivanje starca iz moga ummeta je poštivanje mene” (Kenzu-l-‘ummal, 6013.).\nVakuf je sredstvo za napredak u ekonomskom, kulturnom, društvenom i civilizacijskom pogledu nekog društva. Vakufi bi mogli biti dio socijalne mreže kao strukture koja omogućava podršku mjerenu funkcionalnim sadržajem socijalnih odnosa i koja obuhvata resurse ili pomoć obezbijeđenu jednoj individui, dakle i staroj osobi.\nSocijalna podrška starim osobama u vakufima za podršku starima bi se mogla mjeriti na nekoliko različitih načina. Najprije, ona se može mjeriti sa aspekta funkcije. Emotivna podrška je ponuda empatije i brige, nježnosti, ljubavi, povjerenja, prihvatanja, intimnosti i podsticaja ili njege. To je toplina i sigurnost koju obezbjeđuje izvor socijalne podrške. Pružanje emotivne podrške pojedinac ojseća i može da je valorizuje, kao osjećaj da je poštovan ili uvažen. Materijalna (opipljiva) podrška ostvaruje se kroz pružanje (dobijanje) finansijske pomoći, materijalnih dobara, odnosno usluga. Često se naziva i instrumentalna podrška, a obuhvata konkretne, neposredne načine kojima ljudi pomažu drugima. Informaciona podrška je davanje savjeta, usmjerenja, sugestija ili korisnih informacija nekome. Ovaj tip podrške pomaže i osposobljava druge da sami riješe svoj problem. Podrška kroz druženje je vrsta podrške koja daje nekome osjećaj društvene pripadnosti (pa se tako i naziva). Ova funkcija se može posmatrati kroz uključivanje ili učešće u zajedničkim društvenim aktivnostima.\nU vakufima bi se starim osobama mogle davati sljedeće usluge: zdravstvena njega, usluga lične njege, pomoć u instrumentalnim dnevnim aktivnostima i druge usluge socijalne zaštite. Usluge zdravstvene ili sestrinske njege pružalo bi medicinsko, paramedicinsko i sestrinsko osoblje. Ove usluge podrazumijevaju previjanje rana, prevenciju i liječenje dekubitisa, davanje lijekova, umanjenje bolova, praćenje zdravstvenog stanja i slično. Usluge lične njege podrazumijevaju pomoć u osnovnim dnevnim aktivnostima, kao što su hranjenje, kupanje, oblačenje, odlazak u toalet.\nUsluge podrške u instrumentalnim dnevnim aktivnostima podrazumijevaju kupovinu, pranje veša, kuhanje i sređivanje kuće-stana, upravljanje finansijama, telefoniranje i slično. Ove usluge se obično vezuju za usluge dugotrajne njege u kućnim uslovima, ali su prisutne i u institucionalnim uslovima. Ostale usluge socijalne zaštite prije svega podrazumijevaju podršku učešću u društvenim aktivnostima, druženju, itd.\nUloga vakufa u obezbjeđenju dugotrajne njege starijih može se identifikovati u sferi finansiranja, regulacije, ali i direktnog pružanja usluga. Mreže vakufa mogu da budu univerzalne ili usmjerene na siromašne stare osobe, obezbjeđujući naknade u novcu i/ili u vidu usluga i sl.\nOsnivanjem vakufa u omogućilo bi se poboljšanje kvalitete starenja, kvalitete života i zadovoljstvo životom ljudi treće životne dobi. Zato je neophodno javno i stalno zagovarati povezanu, smislenu i afirmativnu priču o vakufima i vakifima u Bosni i Hercegovini. Treba, iskoristiti relativno povoljnu klimu i naklonjenost vakufima i njihovoj djelatnosti u društva i državi BiH i afirmisati osnivanje vakufa u oblasti brige za stare osobe.


Luis Skola za istoriju: Od danas je drugi igrač sa više od 600 poena na SP (video) - 02.09.2019, Sputnik Srbija\nLuis Skola za istoriju: Od danas je drugi igrač sa više od 600 poena na SP (video)\nU današnjoj utakmici između Argentine i Nigerije pao je i jedan rekord. Legendarni košarkaš „gaučosa“ Luis Skola (39) postao je drugi najbolji strelac u istoriji... 02.09.2019, Sputnik Srbija\n15:57 02.09.2019 (Osveženo: 22:45 03.08.2021)\n© Sputnik / Alekseй Filippov / Uđi u foto-galerijuLuis Skola (Argentina)\nNa utakmici protiv Nigerije, sjajni veteran Skola imao je svoje veče. Postigao je čak 23 poena i došao do ukupno 611 postignutih na svetskim prvenstvima.\nIako je Nigerija odigrala jako, nije mogla da izbegne poraz. Nimalo loša ekipa iz Afrike je i u prvom meču protiv Rusije pokazala da zna da igra košarku, ali neiskustvo i brzopletost su je koštale boljeg rezultata.\nIpak, Skolin rekord će se duže pamtiti od rezultata na meču, koji je Argentina rešila u svoju korist 94:81.\nOn je na večnoj listi strelaca na svetskim prvenstvima u košarci pretekao Endrua Gejza (594), tako da je sada ispred njega samo Oskar Šmit sa 863 poena i njega sigurno neće preteći neko u skorije vreme, ali će Argentinac imati priliku da u narednim mečevima učvrsti svoju drugu poziciju.\nNa večnoj listi 10 najboljih strelaca su i naši Dražen Dalipagić (4. sa 563 poena) i Dragan Kićanović (6. sa 491 poenom).


Skyqueen je na privatnom četu\n#igranje #duboko grlo #bez jebanja #lizanje pice\nFull zen... pussy fuck at goal 1650\n#svršavanje po licu #svršavanje #jebanje #ljubljenje\n#lizanje dupeta #pušenje #dupla penetracija #četvorka\n#svršavanje unutra #dildo igra #jebanje u stopala #stripovanje\n#pušenje #svršavanje unutra #svršavanje po dupetu #sedenje na licu\n#lizanje dupeta #sado-mazo #sanjanje #ženska dominacija\n#sado-mazo #creampie #svršavanje u usta #nabijanje pesnica\n#analna igra #lizanje dupeta #creampie #trljanje\n#jebanje dildoima #sedenje na licu #zavođenje #prskanje\n#jebanje u dupe #četovanje #ručni rad #sisanje\n#pušenje kurca #zavođenje #prskanje #jebanje u sise\n#duboko grlo #sedenje na licu #stripovanje #zavođenje\n#prsti u guzi #lizanje dupeta #jebanje u dupe #masaža\n#dupla penetracija #sanjanje #lizanje #povlačenje\n#trojka #sperma po licu #sisanje #gutanje\n#jebanje u guzu #jedenje pičke #prskanje #lovense\n#duboko grlo #uživanje #ženska dominacija #lizanje pice\nDildo in ass: 865 tokens. Lovense (vibrator) on. Random vibration 20 tokens levels 1 - 7. Group Chat Only or Full Priva


Fusion Maia Resort Da Nang, hotel Вијетнам. Ograničeno trajanje ponude!\nTruong Sa Street, Khue My Ward, Ngu Hanh Son District, Da Nang,\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Fusion Maia Resort: Datum dolaska :\nFusion Maia Resort - Opis\nje jugoistok za grad Da Nang, a nalazi se u ulici Truong Sa Street, Khue My Ward, Ngu Hanh Son District, na samo 11 minuta kolima od centra grada.Stil hotela Fusion Maia Resort je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Ima brzu internet konekciju.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer teretana. Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking.\nFusion Maia Resort tip(ovi):\nFusion Maia Resort sadržaji i usluge\nParking(Pronađite hotel sa Parking za Da Nang)\nPristup internetu(Pronađite hotel sa Pristup internetu za Da Nang)\nNa 9 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 27 Ho Xuan Huong sa pozicijom jugoistok za grad Da Nang, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekolik\nStil hotela Galaxy Hotel je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Nalazi se u ulici 95 Ho Xuan Huong Street, Ngu Hanh Son District, Bac My An Beach, pozicija mu je jugoistok za grad 2 km -\nNa 8 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 30 - B2.1 Ngo Thi Si, Ngu Hanh Son, a pozicija mu je jugoistok za grad Da Nang. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada\nNa 8 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 54 An Thuong 1 Street, Ngu Hanh Son sa pozicijom jugoistok za grad Da Nang, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li os\nStil ovog hotela kategorije dve zvezdice je Povoljan za grad Da Nang. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Nalazi se u ulici 25 An Thuong 1, pozicija mu je jugoistok za grad Da Nang, a od 2,2 km -\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Ha Tay. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Pozicija ovog hotela je severozapad za grad Ha Tay, a nalazi se u ulici 51 Hoang K\nProverite cene i raspoloživost za Fusion Maia Resort: Datum dolaska :


Crna Gora otvorila granice za 26 zemalja\nUživo Crna Gora otvorila granice za 26 zemalja\nViše od 185 zemalja i regija prijavilo je oboljele. Ostanite uz RSE i saznajte najnovije informacije.\nCrnogorski policajac na graničnom prelazu sa Albanijom\n- Korona virus (SARS-CoV-2) pojavio se u Kini krajem 2019. godine. Virus izaziva povišenu temperaturu, upalu pluća, a može dovesti i do smrti.\n5.768.908 358.490 2.389.056\n- Osim Kine u kojoj se prvi put pojavio virus, više od 180 zemalja i regija širom svijeta prijavilo je infekciju - pokazuju podaci američkog Johns Hopkins Univerziteta.\n- Najveći broj zaraženih je u SAD-u 1.719.855, Brazilu 411.821, Rusiji 379.051, Velikoj Britaniji 270.507, Španiji 237.906 i Italiji 231.732.\n- Broj preminulih najveći je u Sjedinjenim Državama 101.569, Velikoj Britaniji 37.919, Italiji 33.142, Francuskoj 28.599 i Španiji 27.119.\nBroj zaraženih na Zapadnom Balkanu, podaci vlasti:\nBosna i Hercegovina 2.462\nSjeverna Makedonija 2.077\nCrna Gora 324\n- U Srbiji je do sada preminulo 241 ljudi, Bosni i Hercegovini 153, Sloveniji 108, Sjevernoj Makedoniji 121, Hrvatskoj 102, Albaniji 33, Kosovu 30 i Crnoj Gori 9.\n- Dnevna kompilacija slučajeva zaraženih korona virusom koje objavljuje Univerzitet Johns Hopkins trenutno je najkompletnija na svijetu, ali se oslanja na informacije koje dostavljaju vlade pojedinih država. U mnogim zemljama postoje restrikcije u objavljivanju takvih informacija ili drugi razlozi zašto se ne želi prikazati puna slika. Metodologija, direktnost, transparentnost i kvalitet ovih podataka može dramatično varirati od zemlje do zemlje.\n- Korona virus dolazi iz porodice virusa koja je nazvana prema svom izgledu jer ima oblik krune. Iz iste grupe virusa su se razvili SARS i MERS, virusi koji su u prošlosti izazvali epidemiju.\n- Bolest koju ovaj virus izaziva zove se: COVID-19.\n- Preporuke Svjetske zdravstvene organizacije za sprečavanje širenja infekcije su: redovno pranje ruku, prekrivanje usta i nosa prilikom kašljanja i kihanja, temeljito kuhanje mesa i jaja, izbjegavanje bliskog kontakta sa osobama koje pokazuju simptome respiratornih oboljenja poput kašlja i kihanja.\nEmir Hastor istrčao je polumaraton na stazi dugoj sedam i po metara Uradio je to u na terasi u Goraždu kako bi pomogao svima u izolaciji.\nPompeo pozvao na transparetnost u borbi protiv korona virusa\nAmerički državni sekretar Mike Pompeo pozvao je u utorak sve zemlje da budu transparetne i iskrene u svojoj borbi protiv pandemije korona virusa.\nOdvojeno, viši zvaničnik administracije američkog predsjednika Donalda Trumpa pozvao je Kinu da omogući Sjedinjenim Državama da rade direktno sa labaratorijama u gradu Wuhanu, iz kojeg je virus krenuo krajem prošle godine, rekavši da je to nužno u globalnoj borbi spašavanja života.\nPrije pet-šest dana sam vlasniku stana ponio 170 eura za kiriju, za april, ali za sljedeći mjesec nijesam siguran hoću li moći i kako ću se snaći, kaže za Radio Slobodna Evropa (RSE) četrdesetpetogodišnji Dragiša, koji radi kao taksista, a živi kao podstanar na periferiji Podgorici.\nUsljed aktuelne situacije sa korona virusom, koja je nametnula zabranu rada taksistima, dalja egzistencija Dragišine porodice je ugrožena.\n"Snalazimo se sada od nekakve male ušteđevine i pozajmljenih para. Pomaže i rodbina, ali ni sam ne znam što me očekuje. Ne znam do kada će ovo da traje i koliko dugo neću moći da radim", priča za RSE.\nCijeli tekst Lele Šćepanović pročitajte OVDJE\nBroj preminulih u Francuskoj prešao 10.000\nFrancuska je zvanično registovala više od 10.000 smrtnih slučajeva oboljelih od COVID-19 u utorak 7. aprila, čime je postala četvrta zemlja po broju smrtnosti. Italija, Španija i Sjedinjene Države također imaju više od 10.000 preminulih osoba koje su bile zaražene korona virusom.\nBroj osoba koje su preminule u francuskim bolnicama porastao je za devet posto u jednom danu, rekao je tokom obraćanja medijima Jerome Salomon, šef francuskog javnog zdravstva.


Šta je to GPRS? Šta je to GPRS? – Personal magazin\nOd nedavno oba naša mobilna operatera, prvo Mobtel a zatim i Telekom Srbije, u ponudi imaju i GPRS servise. Šta zapravo stoji iza ove skraćenice?\nU odnosu na druge mobilne tehnologije, čiji je prenos podataka uglavnom zasnovan na tzv. “kružnoj komutaciji” (circuit-switched), GPRS tehnologija koristi tzv. “paketnu komutaciju” (packed-switched) i to preko postojeće kružne komutacije. Paketni prenos podataka označava da korisnici ne moraju da za prenos podataka koriste dosadašnje ugrađene modeme, već GPRS mobilni aparat može “u hodu” primati i slati “pakete” sa informacijama, sve dok se nalazi u dometu GPRS signala. Na izvoru podataka (korisnik koji šalje podatke) cela informacija se rastavlja na veći broj manjih “paketa”. Svaki od paketa se šalje preko osam prenosnih kanala, u kojima se nalaze i paketi drugih pošiljalaca. Na odredištu (kod korisnika koji prima informaciju), svi paketi se sklapaju u prvobitnu kompaktnu informaciju. Informacija koja se prenosi može biti bilo koji digitalni podatak (slika, zvuk, muzika, tekst).\nŠta je to GPRS? was last modified: May 19th, 2007 by Redakcija