Moderni snovi ugašenih automobilskih kompanija - Autoslavia\nU očekivanju prvog novog modela kompanije Borgward o čijem vaskrsnuću u vidu vizuelnog identiteta još ne znamo ništa, prethodne nedelje smo se prisetili slavne istorije te kompanije. Pomisao da više od pet decenija razdvaja staru i novu firmu, naterala nas je da pomislimo na još neke kultne marke koje više ne postoje i na to kako bi njihovi naslednici izgledali danas. Maštovitost i sloboda umetničkog izražaja dozvolili su mnoštvu nadarenih pojedinaca da takve snove sprovedu do realnosti crteža, 3d modela ili čak pravog modernog koncepta koji bi trebalo da predstavlja današnje otelotvorenje slavnog pretka. Ovom prilikom izabrali smo pet automobilskih brendova i isto toliko njihovih modernih predstavnika koji sa manje ili više uspeha uspevaju da prenesu dizajnerski duh sopstvenog porodičnog stabla.\nTatra 603 – Tatra T8 Concept\nNakon Daimlera i Pežoa, Tatra je treća najstarija automobilska kompanija ikada, osnovana 1897. godine. Ako ne računamo proizvodnju kamiona, automobilski deo firme nestao je tokom devedesetih, sa poslednjim primercima Tatre MTX V8, tačnije njih pet. Ipak, ova firma duguje svoju popularnost predratnim i posleratnim streamline Tatrama, od kojih je poslednja koja istorijski zavređuje pažnju, Tatra T603. Upravo na osnovu ovog modela, industrijski dizajner Sasank Gopinathan je pokušao da kreira modernog naslednika sa oznakom T8.\nAuto Union Type C (Silver Arrow) – Audi Rosemeyer\nIako je njegovo postojanje samo pretopljeno u ono što danas znamo kao Audi, Auto Union je bio respektabilan proizvođač vrhunskih automobila, koji se proslavio i u trkačkom segmentu. Njihove Srebrne strele su učestvovale i u Trci oko Kalemegdana, a prethodno su bili predstavljeni i na Sajmu automobila 1937. godine u Beogradu. Da bi osvežio sećanja starijih ljubitelja, naučio one mlađe delu istorije, ali i napravio promociju za ono što će kasnije postati Bugatti Veyron s obzirom da su delili isti W16 motor, Audi je tokom 2000. godine predstavio model Rosemeyer, imenovan po vozaču Berndu istog prezimena koji je za volanom jedne srebrne strele ostao poznat kao nekadašnji Grand Prix vozač.\nTrabant 601 Universal – Trabant nT\nSa skoro tri miliona primeraka i proizvodnjom koja je trajala od 1963. do 1990. godine, Trabant 601 je ime koje je proslavilo ovu istočno-nemačku kompaniju. Na popularni Trabi danas se gleda sa većom blagonaklonošću nego u vreme kada je bio jedini priuštivi automobil za mnoge, pa je na bazi te nostalgije 2009. godine predstavljen konkretan prototip sa imenom nT. Njegov izgled bez sumnje pokazuje da se radi o verno prekopiranom dizajnu prethodnika napravljenog od duroplasta, ali u apsolutno modernijem ruhu i u nešto većim gabaritima, dok je za ispod haube najavljen električni motor.\nDelage D8-120S – Delage Revival\nDok je na našim prostorima upamćen uglavnom kao marka vozila vezana za nekadašnju kraljevsku porodicu, francuski Delage je zapravo po svom sportskom karakteru, ali i luksuzu bio prepoznat širom sveta. Dve godine nakon što je 1935. godine otkupljen od strane firme Delahaye, na sajmu automobila u Parizu predstavljen je model Delage D8 120, sa osmocilindričnim 4.3L motorom i nestvarno lepom aero karoserijom. Te linije su dizajneru Thomasu Jossonu poslužile kao uzor za formiranje futurističkog koncepta, nastalog isključivo u cilju obogaćivanja sopstvenog portfolia.\nHorch – Colani Horch Mega-Roadster\nKombinacija poznatih Colanijevih sumanutih kreacija i luksuza koji je tokom prve trećine prošlog veka predstavljala kompanija Horch, kasnije umrežena u tadašnji Auto Union, 1996. godine je izrodila Colani Horch Mega-Roadster. Da je opstao, sumnjamo da bi Horch danas izgledao baš ovako, ali s obzirom da se niko drugi nije latio konkretnog posla, Luigi Colani će ostati upamćen po još jednom dizajnerskom rešenju koje svakako ne beži previše od zadatka. Nesvakidašnji oblik automobila začinjen je jednim od najzanimljivijih znakova koje hauba jednog vozila može da ponese, gde se gola devojka tokom fiktivne brze vožnje jednom rukom bori za goli život održavajući se na automobilu, a drugom srčano i borbeno drži znak ove nekada poznate nemačke marke.\nImate li vi neki adekvatan predlog za nas? 🙂\nAudiauto unioncolaniD8-120Sdelagehorchmega-roadsterrosemeyert603tatratrabanttrabant 601trabant nttype c


Актуелности | ОШ ''20. октобар'' Сивац - Page 11\nObjavio Urednik Portala u 2. decembra 2019.\nVelika akcije protiv bolesti zavisnosti održana je u našoj školi proteklog meseca. Nosioci ove akcije bili su članovi Učeničkog parlamenta i Crvenog krsta uz podršku pedagoga […]\nTokom novembra pričali smo sa našim učenicima se o štetnosti bolesti zavisnosti i o njihovim posledicama na zdravlje. Ali, priču o zdravlju nastavljamo i dalje. Obeležili […]\nObjavio Urednik Portala u 29. novembra 2019.\nSivac, OŠ “20. oktobar” 29.novembar 2019. godinaU Osnovnoj školi “20. oktobar” je održan stručni skup pod nazivom “Razvoj i primena računarskih govornih tehnologija za srpski jezik”. […]\nObjavio Urednik Portala u 28. novembra 2019.\nSvim prvacima Osnovne škole „20.oktobar“ Univerexport poklonio je prigodne paketiće.Foto galerija\nI ove školske godine učenici naše škole su učestvovali na Međunarodnom takmičenju iz računarske i informatičke pismenosti „Dabar“.„Takmičenje „Dabar“ je namenjeno svim učenicima osnovnih i srednjih […]\nObjavio Urednik Portala u 27. novembra 2019.\nSpisak sa imenima učenika nagrađenih na literarnom i likovnom konkursu koji je raspisan u organizaciji Narodne biblioteke Kula možete preruzeti u prilogu.Svečana dodela nagrada će biti […]\nObjavio Urednik Portala u 26. novembra 2019.\nOsnovna škola ,,Petefi brigada“ bila je domaćin međuokružnog takmičenja u košarci koje je održano u utorak, 26.11.2019. godine.Ekipa naših devojčica je osvojila drugo mesto, a nastupala […]\nObjavio Urednik Portala u 22. novembra 2019.\nOgledni čas – Igra Lugram govornim naredbama na srpskom jeziku\nSivac, OŠ “20. oktobar” 22. novembar 2019.U okviru druge faze realizacije projekta “Lugram”, na oglednom času projektne nastave, učenici odeljenja II-3 su upoznali novog drugara. Kako […]


Prof. dr. Boris Koružnjak, Univerzitet Zagreb, posjetio BURCH Univerzitet - International Burch University\nProf. dr. Boris Koružnjak, Univerzitet Zagreb, posjetio BURCH Univerzitet\nProf. Koružnjak je imao priliku upoznati studente treće godine na Odsjeku za arhitekturu kojima je održao predavanje na temu “Izazovi i potrebe sportskih objekata”. Nakon predavanja i upoznavanja studenata treće godine, prof. Koružnjak je održao predavanje studentima prve godine master studija na temu Kapaciteta sportskih objekata i pojedinih funkcija. Na istom Odsjeku i sa istom grupom prof. Koružnjak je nastavio raditi u vidu konsultacija u studiju u sklopu predmeta Arhitektonsko projektovanje VII – Sportski objekti koje na Internacionalnom Burch univerzitetu vodi doc. dr. Sanela Klarić. Profesor je podijelio svoje veliko iskustvo i znanje o sportskim objektima sa studentima Burch univerziteta te ponudio da se organizuje ekskurzija studenata sa posjetom uspješnom projektu sportske dvorane u Osijeku.\nProf. Koružnjak se upoznao sa svim uposlenicima Odsjeka za arhitekturu na Internacionalnom Burch univerzitetu sa kojima je razgovarao o mogućnostima buduće saradnje dva Univerziteta te rada na zajendičkim arhitektonskim studijima gdje bi studenti radili na zajedničkom zadatku uz mentorstvo profesora sa obje institucije.\nPored rada sa studentima na Burch univerzitetu prof. Koružnjak je u okviru svoje posjete Internacionalnom Burch univerzitetu i Sarajevu održao predavanje i diskusija na temu ‘Odgovorno projektovanje i menadžment sportskih objekata’ u organizaciji Internacionalnog BURCH univerziteta, Asocijacije Arhitekata i Zavoda za planiranje i razvoj KS u prostorijama Asocijacije arhitekata BiH. Više o ovom događaju možete naći na linku:


ONO ŠTO TRAŽITE JE U ŠTALI! Ćerka Biljane koja je zabetonirala muža DOBILA 20\t67\nvesna sinko 28.05.2022. 22:51h 23:25h\nKako se nezvanično saznaje, ona je nakon ubistva izvadila sve organe svom suprugu i stavila ih u šerpu, piše Blic! Nakon hapšenja u noći 11. maja, Tereza je zbrinuta u Urgentnom centru zrenjaninske bolnice. Nakon što policija koja je na lice mesta izašla nije mogla da veruje šta je u kući u ulici Duška Trifkovića zatekla, slično se dogodilo i sa medicinskim osobljem koje je Terezu pregledalo\n- Ona je bila sva krvava i dezorijentisana. Videli smo i slike sa uviđaja, to je bilo strašno. Jedna tako mala žena uspela je da ne samo savlada muškarca, već i da mu povadi i krene da kuva sve organe, jel možete to da zamislite? Bubrege, srce, polni organ.. I da u posebnom loncu kuva jednu celu ljudsku nogu! Eto, ne mogu da verujem ni šta vam izgovaram - kaže medicinska radnica koja je želela da ostane anonimna, piše Blic.\n- Nisu nam dali da je vidimo, ali smo joj poslali stvari. Znamo da je u Zrenjaninskom zatvoru, ali pošto su ovo dvoje mlađe dece svedoci, a istraga je u toku, ne mogu da je posete. A žele da vide majku - kaže Miljjajem Ljutić, Terezin bivši suprug koji sa decom živi nedaleko od mesta u kom se zločin dogodio, kaže njen bivši suprug koji je u kontaktu i sa njenim advokatom kako kaže, i sa tužiocem, a i Centar za socijalni rad ih obilazi.\nIZ ŠOK-SOBE IDE U PRITVOR! Novi detalji horora u Zrenjaninu: Mužu odsekla i polni organ, iskasapljeni očuh molio pastorku za pomoć\nSa druge strane, Terezin bivši suprug sumnja da je to moglo biti zbog dece.- On nije bio nasilan čovek, bar ja da znam. Ali nije baš voleo što deca odlaze tamo, a Tereza je bila vezana za decu. Zbog toga su se svađali, ili što je ona bila ljubomorna. Jedino mi to pada na pamet da je moglo toliko da je razljuti. Njegova sestra mi kaže da je zbog kuće, a ja sam joj rekao pa šta će joj kuća ako će da robija, ima ona svoje kuće - objašnjava Ljutić.\nMAMA JE BILA OPSEDNUTA NEREŠENIM I MORBIDNIM UBISTVIMA: Sin žene krvoloka otkrio nove detalje\nSa njima u kući je i sin koji je takođe bio svedok majčinog zločina, dok su drugo dvoje starije dece, u okolnim selima. Tužilaštvo se nije oglašavalo. U PU u Zrenjaninu kažu da je njihov posao završen sa uviđajem i da više informacija nemaju. Prema pretpostavkama izvora koji je upoznat sa tokom istrage, Tereza bi verovatno i mogla celu kaznu provesti u zrenjaninskom zatvoru, koliko god joj Viši sud odredi za ovaj gnusni zločin.\nČIM POTROŠE PARE KOJE JE MAJKA SLALA SRĐANU IZ ŠVAJCARSKE POČNE DA PRAVI HAOS! Komšije o Terezi koja je iskasapila i kuvala muža\nSAMO ĆUTI, JA ĆU NJEGA DA SKUVAM, PA DA GA BACIM Terezin bivši muž otkrio šta je prethodilo jezivom zločinu UBIĆU GA DRUGI PUT\nJEDNO JE JASNO, NEMA DILEME ZAŠTO JE SEKLA MUŽA NA KOMADE! Sudski veštak o RAZLOGU zbog kojeg je Tereza ubila supruga u Zrenjaninu\nOVO SU POSLEDNJE SRĐANOVE REČI! Terezin sin otkrio: Mama je planirala da delove tela razbaca po Zrenjaninu (VIDEO)\nJASNO JE DA JE ZLOČIN POČINJEN IZ MRŽNJE! Sudski veštak i psihoterapeut o tome šta je predhodilo stravičnom ubistvu u Zrenjaninu\nZrenjaninTereza P.Srđan Predojevićubistvoiskasapila muža\nONO ŠTO TRAŽITE JE U ŠTALI! Ćerka Biljane koja je zabetonirala muža DOBILA JEZIVU PORUKU, klupko zločina krenulo da se ODMOTAVA 20\t67


Simpozijum – Festival filmskog scenarija\nOPŠIRNIJE O SIMPOZIJUMU\nSimpozijum je jedno od retkih mesta gde se na razložan i miran način iznose mišljenja, sučeljavaju stavovi i vode rasprave na dostojanstven, seriozan i kulturan način. To je najstariji (uslovno) prateći program i traje od prvog Festivala neprekidno, postajući tako i zaštitni znak filmske smotre u Vrnjačkoj Banji. Ostaju zapamćena brilijantna uvodna izlaganja, kritička sučeljavanja, lucidna promišljanja, teorijske inovacije, nove ideje pre svega vezane za scenario, ali i za ukupno filmsko stvaralaštvo.\nImpozantna je i lista značajnih tema i referentnih uvodničara:\nPrvi festival (1977.) - "Kinomatografija bez scenarista" - Dragoslav Zira Adamović, "Filmska dramaturgija i dijalog kao ideologija savremenosti" - Predrag Golubović\nDrugi festival (1978.) - "Estetska analiza filmova prikazanih na festivalu sa posebnim osvrtom na njihovu dramaturšku i scenarističku osnovu" - Dr.Milan Ranković\nTreći festival (1979.) - "Dramaturške razlike i sličnosti izmedju televizijskog i bioskopskog filma" - Vlasta Radovanović i "Mladi junak u jugoslovenskom filmu" - Radivoj Cvetićanin\nČetvrti festival (1980.) - "Timski rad na scenariju" - Vlasta Radovanović i "Timski rad na TV filmu i TV serijalu" - Gordan Mihić i Milovan Vitezović\nPeti festival (1981. ) - "O odnosu istorijskog svedočenja i umetničke istine u filmovima o NOB-u i revoluciji" - Ivan Salečić, "Dokumentarno u igranom filmu" - Predrag Golubović, "Bioskopski i TV film sa gledišta dramaturgije " - Slobodan Novaković i "O modernom filmu i fabuli" - Gvido Aristarko\nŠesti festival (1982.) - "Neka praktična iskustva u metodologiji stvaranja scenarija" - Filip David, Tihomir Jokić, Viktor Merješko i Stiv Tešić\nSedmi festival (1983.) - "Igrani film kao svedok ili tumač vremena" - Dr.Prvoslav Ralić, Tone Frelih i "Analiza scenarija filmova prikazanih na festivalu" - Goran Marković i Endrju Horton\nOsmi festival (1984.) - "Savremeno shvatanje žanrovskog filma" - Božidar Zečević i Alen Korno i "Analiza scenarija" - Bogdan Tirnanić\nDeveti festival (1985.) - "Komercijalni talas u domaćem filmu" - Zorica Banjac i "Analiza scenarija" - Branko Baletić\nDeseti festival (1986.) - "Savremena adaptacija književnog dela za film" - Boro Drašković i "Analiza scenarija" - Nebojša Djukelić\nJedanaesti festival (1987.) - "Scenario, predtekst za film, autorsko delo ili kolektivni čin" - Filip David i "Analiza scenarija" - Blagoja Kunovski\nDvanaesti festival (1988.) - "Moj rad na scenariju i njegova realizacija" - Sergej Livnjev i Božo Šprajc, "Istorijska i umetnička istina u našem filmu" - Dr.Prvoslav Ralić i "Analiza scenarija" - Nikola Stojanović\nTrinaesti festival (1989.) - "Jugoslovenski film i cenzura" - Radoslav Zelenović i "Analiza scenarija" - Božidar Zečević\nČetrnaesti festival (1990.) - "Sličnosti i razlike izmedju TV i bioskopskog filma" - Slobodan Stojanović i "Analiza scenarija"' - Dragan Beli\nPetnaesti festival (1991.) - "Književnost i film" - David Albahari i "Analiza scenarija" - Mihajlo Panzić\nŠesnaesti festival (1992.) - "Filmska i video produkcija, distribucija i eksploatacija, odnosi kinematografije i TV, novi oblici rada i autori" - Djordje Milojević, Slobodan Stojanović, Ranko Munitić i "Analiza scenarija" - Severin Franić\nSedamnaesti festival (1993.) - "Filmski i TV izraz u filmskoj i TV produkciji" - Ljubomir Radičević\nOsamnaesti festival (1994.) - "Produkcija plasman i tržište filmova" i "Analiza scenarija" - Milan Vlajčić\nDevetnaesti festival (1995.) - "Dokumenti i fikcija - realna i umetnička istina u domaćem igranom filmu" - Božidar Zečević i "Analiza scenarija" - Nenad Dukić\nDvadeseti festival (1996.) - "Evropska i holivudska dramaturgija i domaći film" - Nikola Stojanović i "Analiza scenarija" - Dinko Tucaković\nDvadeset prvi festival (1997.) - "Uticaj dramaturgije TV spota na igrani film" - Dr.Petar Ljubojev i "Analiza scenarija" - Saša Radojević\nDvadeset drugi festival (1998.) - "Film kao ishodište filma" - Srdjan Koljević\nDvadeset treći festival (1999.) - "Izazov ratnog filma" - Srdjan Vučinić\nDvadeset četvrti festival (2000.) - "Pisati za film, pisati filmom" - Živojin Pavlović\nDvadeset peti festival (2001.) - "Scenarista u XX veku - izazovi novih tehnologija"\nDvadeset šesti festival (2002.) - "U potrazi za izgubljenim Aristotelom - prevazilaženje ili smrt žanra"\nDvadeset sedmi festival (2003.) - "Ekranizacija"\nDvadeset osmi festival (2004.) - "Kako je prošao rock n roll"\nDvadeset deveti festival (2005.) - "Nova realnost kinematografija zemalja u tranziciji"\nTrideseti festival (2006.) - "Misliti, razgovarati i pisati o filmu"\nTrideset prvi festival (2007.) - "Srpski film i globalna kinematografija"\nTrideset drugi festival (2008.) - "68 kao na filmu, i gore"\nTrideset treći festival (2009.) - "Stvaralaštvo našeg Oskarom nagrađenog scenariste"\nTrideset četvrti festival (2010.) - "Scenaristi-reditelji i reditelji-scenaristi, srpski slučaj"\nTrideset peti festival (2011.) - "Pisanje za film i TV u novom milenijumu"\nTrideset šesti festival (2012.) - "Glavni tok i subverzija u srpskom filmu: 2006-2012."\nTrideset sedmi festival (2013.) - "Simpozijum i otvaranje kuće scenarija"\nTrideset osmi festival (2014.) - "Scenario u animiranom filmu"\nTrideset deveti festival (2015.) - "Problemi udruženja i scenarista uopšteno"\nČetrdeseti festival (2016.) - "Simpozijum o Festivalu filmskog scenarija u Vrnjačkoj Banji"\nČetrdeset prvi festival (2017.) - "Časopis Kinoteka"\nČetrdeset drugi festival (2018.) - "TV Film na filmskom festivalu"\nČetrdeset treći festival (2019.) - "TV serije i filmovi: preplitanja i ukrštanja"\nČetrdeset četvrti festival (2020.) - "Savremeni trenutak filmskog izdavaštva u Srbiji"\nČetrdeset peti festival (2021.) - NA KARLOVEM MOSTJE RUZMARINKA ROSTJE, NJIGDO JE TAM NE ZALIVA ... - O dokumentarnom opusu "Češke škole"\nKao što je već rečeno, sve diskusije sa simpozijuma su stenografisane i stizale su na adrese scenarista, reditelja, filmskih radnika, studenata i ljubitelja filma, neka prvonagradjena scenarija i izlaganja sa simpozijuma objavljivao je i filmski časopis “YU film danas” kao i mnoge novine, časopisi, a uradjeno je i nekoliko TV emisija posvećenih temama sa simpozijuma. Formiranjem svoje izdavačke delatnosti i objavljivanjem prvih šest knjiga vezanih za izlaganja sa simpozijuma, Festival je načinio značajan korak na polju filmskog izdavaštva.\nUgledna i priznata imena svetskog filma bila su gosti i učesnici simpozijuma: Na petom festivalu (1981.) Gvido Aristarko, poznati italijanski teoretičar i kritičar govorio je “O modernom filmu i fabuli”, na šestom festivalu (1982.) oskarovac Stiv Tešić (SAD) i Viktor Merješko (SSSR) govorili su o njihovom radu na stvaranju scenarija, Endrju Horton (SAD), koscenarista filma “Nešto između” bio je gost sedmog festivala (1983.), o “Savremenom shvatanju žanrovskog filma” na osmom festivalu (1984.) govorio je gost iz Francuske Alan Korno, delegacija sovjetskih filmskih radnika Sergej Livnjev, Viktor Tjomin i Igor Andrejev učestvovala je u radu simpozijuma na dvanaestom festivalu (1988.), Irena Vasiljeva i Arkadijij Inin, takođe iz Rusije, bili su na petnaestom festivalu (1991.), a 1993.godine generalni sponzor Sedamnaestog festivala bio je nemački grad Baknang, čiji je gradonačelnik Paul Biber bio gost festivala.\nSimpozijum 45. Festivala\nSimpozijum 44. Festivala\nSimpozijum 43. Festivala\nSimpozijum 42. Festivala\nPosted on Aug 16, 2018 Aug 27, 2018


BOSNA I HERCEGOVINA 01.04.2020 | 17:26 | Objavio: Eli\nPredsjednik Stranke demokratske akcije Bakir Izetbegović kazao je danas da Stabilizacijski zakon Federacije BiH poseban fokus ima na podršci i pomoći ranjivim grupama građana i dijelovima privrede koji su posebno ugroženi u situaciji pandemije koronavirusa Covid-19.\nIzetbegović je objasnio da će se raditi na rebalansu budžeta, smanjenju nameta koji nisu neophodni u ovom trenutku, od kreditnih do različitih fiskalnih mjera koje će pomoći kako bi se rasteretio pritisak na sve građane i privredu.\n''Budžeti su fikcija, oni se planiraju i sada je neophodno uraditi potrebne rebalanse koji će fokus staviti na borbu protiv koronavirusa i ono što se odnosi na zdravlje ljudi, a potom i na ozdravljenje ekonomije. Ne smije se dogoditi da dijelovi privrede u BiH odumru u ovoj situaciji'', dodao je Izetbegović, napominjući da je potrebno uraditi realne rebalanse budžeta.\n''U ovakvoj situaciji počinju nervoze, panika, međusobna optuživanja, populizmi, politikanstva, rivalstva političara koji se takmiče u obećanjima, ali sve je to potrebno izbjeći, biti svjestan toga i izbjeći sve negativne momente i elemente. Trebamo se svi ujediniti u borbi protiv jednog neprijatelja'', kazao je predsjednik SDA.\nBaza za donošenje ekonomskih mjera bit će prijedlog Vlade FBiH\n''Nadam se da će se Tegeltija pokrenuti, jer koliko ga poznajem on bi mogao dobar posao odraditi u ovoj situaciji, ali još čekamo da se to dogodi'', kaže Izetbegović.\n''Moje nade su da ćemo od sada do septembra rješavati pandemiju odnosno zdravstveni problem te da će on biti u padu do tada kako bismo poslije toga krenuli u snažniju obnovu ekonomije. Tada ćemo se narednih godinu dana baviti obnovom privrede da bismo dosegli stepen kakav smo imali u februaru ove godine'', mišljenja je Izetbegović, dodajući da bi se građani trebali pripremiti na to.\n''Naša privreda je žilava. Privrednici koji su podizali BiH u posljednjih 20 godina su bez posebne pomoći i podrške u vrlo nepovoljnim uvjetima stvorili firme i načinili ih uspješnim. Oni će ovo izdržati i oporaviti se, a mi imamo i velike resurse'', kazao je Izetbegović.\n''Radi se o hiljadama milijardi dolara i eura. Kada oni podignu i pokrenu svoje privrede tada će se i naš dio u tome svemu lako naći i oporaviti'', pojasnio je Izetbegović.\n''Moramo pritisak krize solidarno podnijeti. Niko ne smije imati visoke plate i niko ne smije ostati bez plate u vremenu ekonomske krize u BiH. Budžeti će biti prepolovljeni, plate će morati biti prepolovljene. Teret smanjena plata će morati podnijeti oni koji imaju visoke plate. Od neke prosječne plate pa naniže ne bi trebalo biti smanjenja'', pojasnio je Izetbegović.\n''Trebamo im pomoći da nam pomognu. Građani se za sada dobro odnose prema mjerama i zato BiH koja nije bogata zemlja bolje stoji od tih zemalja u borbi protiv koronavirusa. Pandemija koronavirusa poredi se s ratnim stanjem i to jeste tako, ali razlika je u tome što vam koronavirus ne može doći na vrata, ne može pucati na vas, morate vi otići vani i dovesti ga svojoj kući. Nemojte virus donijeti kući'', apelirao je Izetbegović.\n''Treba se pripremiti da ovo neće trajati tri mjeseca. Pretrpjeli smo mnogo gore i teže stvari. Svi trebamo biti disciplinirani i strpljivi, pomoći onima ko nose najteži dio problema i izvući ćemo se za godinu do godinu i pol dana'', zaključio je u intervjuu predsjednik SDA Bakir Izetbegović.


Viljuškari - Besplatni oglasi za nekretnine, mali oglasi za vozila i delove, poslove i sve ostalo - Besplatni mali oglasi MojOglas.rs\nSve kategorijeMašine alati i opremaViljuškari\nReparacija baterija za viljuskare,stakere,rampe 063443658 www.generalcargo-viljuskari.rs\nObjavio General cargo\npogledaj oglas Viljuškari objavljen pre 1 d pregledan 11x\nKada je reč o General Cargo servisu, jedna reč govori sve. „Da.“ Iskusni, dobro obučeni i sertifikovani tehničari spremni su da vaše viljuškare održavaju prema fabričkim standardima. Od sveobuhvatnog održavanja fiksnih cena do programa upotrebe kompletne usluge i praćenja održavanja viljuškara, nud...\npogledaj oglas Viljuškari objavljen pre 1 d pregledan 12x\npogledaj oglas Viljuškari objavljen pre 2 ned pregledan 186x\nBelgrad - Primorsko-Goranska (Hrvatska)\npogledaj oglas Viljuškari objavljen pre 2 ned pregledan 154x\npogledaj oglas Viljuškari objavljen pre 2 ned pregledan 215x


Personal Area Network je još više geografski ograničena na samo nekoliko metara razdaljine. Najčešće se radi o komunikaciji između manjih uređaja sa računarom ili između samih računara koji su blizu jedan drugome\nOve mreže najčešće nalazimo u sobama, kampusima ili manjim ustanovama. Najčešći oblik komunikacije u ovim mrežama je preko računarskih sabirnica kao što su USB ili FireWire, dok imamo i bežične mreže (WPAN) gdje se komunikacija najčešće odvija preko Bluetooth ili IrDA standarda. Već danas su entuzijasti napravili Bluetooth mreže koje prevazilaze ograničenja, i smatra se da će u dogledno vrijeme Bluetooth mreže biti više zastupljenije te geografski manje ograničene.\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Personal_Area_Network&oldid=3199691"


Medjunarodna agencija za energiju: Litijum i bakar usko grlo energetske transformacije - Ekonomske Vesti\nMedjunarodna agencija za energiju: Litijum i bakar usko grlo energetske transformacije\n6. maj. 2021 7. maj. 2021 Andrija Matić 0 Comments\nUkoliko bude odlučan da ostvari ciljeve Pariskog sporazuma o klimi u zadatim rokovima, svet bi mogao da se suoči sa zastojem zbog nedostatka metala kao što su litijum (za baterije), bakar (za strujne mreže) nikl, kobalt i retki elementi kao i neplaniranim rastom troškova energetske transformacije zbog rasta njihovih cena, upozorava se velikom studijom, koju je uradila Medjunarodna agencija za energetiku.\nU toj se studiji navodi da tehnologije za prelazak na zelenu energiju, sasvim drugačije od tehnologija za proizvodnju energije iz fosilnih goriva, troše velike količine metala.\nTako jedan električni automobil zahteva 6 puta više metala nego konvencionalni auto na benzin, kopneni vetroparkovi 9 puta više a morski vetroparkovi 13 puta više metala nego elektrana na gas iste snage.\nDa bi do 2040. godine bio ostvaren cilj da se zagrevanje zemlje spusti ispod 2 stepena, potrebna količina litijuma i bakra mora da se učetvorostruči.\nA da bi svet do 2050. godine postao klima neutralan današnja potrošnja litijuma i bakra bi morala da se ušestostruči, zaključuje Medjunaroda agencija za energetiku.\nTa Agencija ističe da problema sa svetskim rezervama litijuma, bakra, nikla, kobalta, retkih elemenata nema, ali su prvo, ulaganja u njihovu eksploataciju nedovoljna, a drugo, rezerve su, za raziku od nafte i gasa, koncentrisane u nekoliko država, a top tri države drže 75 odsto ponude litijuma kobalta i retkih elemenata na svetskom tržištu. Tako visoka koncentracija predstavlja veliki rizik od prekida lanaca snabdevanja”, ocenjuje Medjunarodna agencija za energiju.\nRecimo, prema podacima te Agencije, ubedljivo najveće reserve kobalta nalaze se u Demokratskoj Republici Kongo, a slede Rusija i Australija, dok je finalna prerada za tržište ubedljivo pod kontrolom Kine.\nZatim, ubedljivo najveće rezerve retkih elemenata ima Kina, a ta zemlja drži i finalno snabdevanje tržišta.\nRezerve litijuma najveće su u Australiji, zatim Čileu i Kini, a finalna obrada u Kini, zatim Čileu i Argentini.\nMedjunarodna agencija za energiju poziva firme i države da povećaju ulaganja u eksploataciju metala neophodnih za energetsku transformaciju, ali i da obezbede da ta eksploatacija bude u skladu sa ekološkim stanfardima.\n← Sud odbio zahtev za privremenu suspenziju zabrane izlaska od 22h\nEU našla još jedan način da zaustavi Kinu →


Izložba u Dunavskom umetničkom izlogu - Nira Press\nPočetna » Izložba u Dunavskom umetničkom izlogu\nIzložba u Dunavskom umetničkom izlogu\nU Dunavskom umetničkom izlogu kompanije Dunav osiguranje, u Makedonskoj 4, traje prva samostalna izložba slika Milice Davidović, diplomiranog dizajnera tekstila. Postavka simboličnog naziva „Neograničeno“ obuhvata dvadesetak radova u batik tehnici mlade autorke.\nSa otvaranja izložbe u kompaniji Dunav osiguranje\n”Tekstil je kao stvoren da se sa njim eksperimentiše, jer niti od kojih je sazdan skrivaju misteriju stvaranja, početka, beskraja. Mogućnosti su neograničene – od podloge za motiv do motiva na tkaninama za pozorišni kostim, savremenu modnu kreaciju ili ambijentalnu dekoraciju”, rekla je Milica Davidović na otvaranju izložbe 2. marta i dodala da je njen favorit postao batik, jedan od najstarijih načina oslikavanja tkanina. Potekao sa ostrva Java u Indoneziji gde je svaka kralјevska porodica imala svoje unikatne dezene, dok je stanovništvo u priobalnim delovima razvijalo mnoštvo motiva pod uticajem doselјenika iz Kine, kao i holandskih, arapskih i indijskih trgovaca, batik je i danas omilјeni način dezeniranja tkanina za izradu odevnih predmeta u mnogim delovima Azije i Afrike.\nKao čukununuka barda srpske književnosti Borislava Bore Stankovića, Milica se rado odaziva manifestacijama i izložbama koje se održavaju zarad očuvanja dela tog velikana srpskog pera. Ovo je njena prva samostalna izložba u Beogradu.\nMilica Davidović je diplomirala na Fakultetu primenjenih umetnosti, na Odseku za dizajn tekstila. Završila i solo pevanje i klavir u Osnovnoj muzičkoj školi „Stanković”.


U Smederevskoj ulici u centru Beograda, u renoviranoj kući sa autentičnom fasadom iz tridesetih godina prošlog veka, nalazi se dom scenografa Miljena Kreke Kljakovića, koji on skoro dve decenije više živi u inostranstvu nego ovde. U savršeno dizajniranom enterijeru na dva nivoa, u kojem dominiraju prelepi podovi i prozori od hrasta, bele garniture za sedenje i fantastična dekorativna rešenja, smešten je i ceo njegov život – skice i crteži mnogobrojnih radova, fotografije sa zvezdama svetskog filma sa kojima je sarađivao, statue nagrada `Cezar` i `Feliks`, predmeti koji su dragocene uspomene...Naravno, tu je i njegova supruga Nada, i trenutno tri mačora, a ostatak njegovog `životinjskog carstva` nalazi se u azilu u blizini grada.\nTo što je Kljaković posle dužeg odsustva poslednjih meseci malo duže boravio ovde, bilo je vezano za angažman koji je imao u filmu `Sveti Georgije ubiva aždahu` Dušana Kovačevića, u režiji Srđana Dragojevića – već sredinom decembra zajedno sa Nadom Kreka će biti u svom stanu u Parizu.\nUmetnik koji je podigao čudesne svetove, ušao u elitu svetske kinematografije i postao jedna od najznačajnijih ličnosti filma sa ovih prostora (dizajnirao je i konstruisao scenu za čuveno Spilbergovo delo `Talisman` i Harisonovu `Dinu`, svojom maštom doprineo ostvarenjima kultnog francuskog reditelja Žan - Pjera Ženea, bio u timu Džonija Depa i Branda, sarađivao sa mnogim oskarovcima, a sa Kusturicom potpisao `Dom za vešanje`, `Arizonu drim` i `Andergraund`...), pre nego što je ove godine došao u Beograd završio je u Bugarskoj film `The Wor`, u režiji Džošua Seftela. Tu je sarađivao sa Džonom Kjuzakom (on je i pisac scenarija, zajedno sa Džeremijem Pikserom, autorom koji je imao nekoliko nominacija za Oskara), Benom Kingslijem, Marizom Tomej, pop zvezdom Hilari Daf...U međuvremenu, zbog rada na `Aždahi`, odbio je film sa Antoniom Banderasom.\nČitava ova biografija, ostavila je na njemu i fizičke `posledice` – Kreka izgleda bolje i muževnije nego u mladosti, a njegova jednostavnost, normalnost i prirodnost samo potvrđuju da je u svemu dostigao `vrhove Himalaja`.\nOvde se pamte i vaša ostvarenja iz domaćih filmova - `Specijalno vaspitanje`, `Nešto između`, `Varljivo leto 68.`, `Tajvanska kanasta`, `Jagode u grlu``Tuđa Amerika`... Koja su za vas kapitalna dela u onome što ste do sada uradili, vaše scenografije života?\n- Mislim da je ostvarenje `Delikatesna radnja` u režiji Žan-Pjera Ženea i Marka Karoa vrlo značajan film koji sam radio. Ceo projekat je produkcijski bio izuzetno dobro `spakovan`, i režijski i scenografski dobro osmišljen. Iako to nije bio veliki dekor, likovna vrednost scenografskih rešenja imala je značajnu funkciju u kvalitetu ovog filma. Ako govorimo o veličini, impresivnosti i komplikovanosti dekora, onda je tu bilo nekoliko projekata – `Tajni prolaz`, `Dina`, `Andergraund`, `Nomadi` i `Order` Brajana Helgelanda. Venecija koju sam izgradio u Luksemburgu za film `Tajni prolaz` bila je fascinantna, jer je imala 135 fasada venecijanskih palata iz 15. veka, čitav jedan geto, desetak mostova i kanala u dužini jednog kilometra, tržnicu, dve crkve, sinagogu, bezbroj enterijera bogatih venecijanskih kuća iz doba renesanse, enterijer fabrike stakla Murano, i druge objekte koji su bili u funkciji ovoga filma.\nImali ste mogućnost da sretnete i upoznate i najveća imena svetskog filma. Ko vas je svojom harizmom i maštom posebno fascinirao, i koje su vas lepotice ostavile `bez daha`?\n- Imam veliku kolekciju muških i ženskih cipela koje su kao kostimski deo nošeni u filmovima koje sam radio. Tu su cipele koje su nosili Vilijam Hart, Fej Danavej, Džoni Dep, Džeri Luis, Greta Skaki, Ben Kingsli, Džon Kjuzak, Maksimilijan Šel... A sve se desilo sasvim slučajno, u Parizu, kada smo jedne večeri otišli u diskoteku Džoni Dep, Izabela Ađani i ja. Tu smo ostali do jutra kao poslednji gosti, i tada sam zamolio Izabelu da mi pokloni svoju cipelu i da se na njoj potpiše. Ona je to prihvatila, to je bila mala, crna, lakovana baletanka, i tog jutra je kao Pepeljuga bosonoga otišla kući. Tako sam došao na ideju da počnem da skupljam nešto što bi moglo da me seća na lepe trenutke. Te cipele nisu fetiš, to su cipele od `hiljadu milja` koje su prošle kroz razne filmove na kojima sam radio.\nU javnosti, pa i u onom stručnom delu, već ste dobili mnogo pozitivnih kritika za scenografiju filma `Sveti Georgije ubiva aždahu`. Gotovo pred sam kraj, na iznenađenje mnogih, napustili ste ovaj projekat. Šta je razlog ovakvom gestu?\n- Producent ovog filma uspeo je da izbegavanjem obaveza prema mom agentu moje angažovanje pred sam kraj filma dovede u pitanje. To je već stvar kulture, neprofesionalnog odnosa i amaterizma, koji su se uvukli i u ovaj film. Iako sam se ugovorom odrekao svih svojih autorskih prava u korist ovog filma, honorara i autorstva TV serijala, pristao na najminimalniji honorar i uspeo da ubedim agenciju da na sve to pristane i potpiše ugovor, produkcija `Svetog Georija...` nije ispoštovala ni taj minimum svojih obaveza.


Čija je RTV Vojvodine | Vojvodina | Al Jazeera Balkans\nČija je RTV Vojvodine\nRTV je kratko vrijeme bio otok novinarske slobode, u čiji su program od 2011. počela "pristizati" važna novinarska imena.\nNijedna, pa ni ova medijska slika u Vojvodini nije crno-bijela, piše autor\nOvih dana u Novom Sadu održana je javna rasprava o programu Radio-televizije Vojvodine (RTV), koju je obeležio oštar ton i, u određenim momentima, razmena teških reči između, s jedne strane novog rukovodstva RTV-a i s druge – novinara, predstavnika civilnog sektora i (bivših) zaposlenih u tom pokrajinskom javnom servisu. Novo rukovodstvo RTV-a govorilo je o (po)rastu gledanosti i poboljšanju medijskih sloboda, dok se od strane javnosti mogla čuti sasvim suprotna realnost – o cenzuri, preferiranju vlasti, ukidanju emisija, neprofesionalizmu i smenjivanju urednika.\nSmene i ostavke najvišeg rukovodstva RTV-a počele su svega deset dana nakon pokrajinskih izbora, koji su održani u aprilu ove godine i na kojima je u svim vojvođanskim opštinama pobedila Srpska napredna stranka (SNS). Na razne načine na pokrajinskom javnom servisu smenjeno je ili premešteno, odnosno "sklonjeno" više od 15 ključnih urednika i novinara koji su bili osnov informativnog programa. Mnogim honorarnim saradnicima nije produžen ugovor. Kadrovske smene pratile su i promene u programu, gde su ukinute emisije koje su se bavile istraživačkim novinarstvom, ljudskim pravima i socijalnim temama.\nŠokantno kadrovanje i "čistke" na RTV-u, koje su očigledno trebale da u javnosti izazovu dramu, pokrenule su letos veće proteste u Novom Sadu "Podrži RTV", a koji su imali uzajamnu podršku s protestima "Ne da(vi)mo Beograd".\n"Čiji je RTV?" – jedna je od glavnih parola s tog protesta. Međutim, na ovo pitanje postoji više odgovora, u zavisnosti od toga ko o njemu govori.\nIstraživači iz oblasti medija na javnoj raspravi o programu RTV-a u Novom Sadu naglasili su da je "javni servis osnovan od strane građana, da ga oni finansiraju i kontrolišu, te da svi imaju prava da postavljaju pitanja rukovodstvu (RTV-a) i da od njih dobiju odgovore". Odmah nakon te replike od rukovodstva u centralnom desku moglo se čuti da su, parafraza, građani ono što su hteli – rekli na izborima. Odnosno da su izabrali novu pokrajinsku vlast i sa njom novu uređivačku politiku pokrajinskog javnog servisa.\nOtok novinarske slobode\nPromene na RTV-u možda bi bile samo dekonstrukcija još jednog regionalno-lokalnog medija i uklopile bi se u atmosferu svakodnevnog medijskog sivila, koje nije zahvatilo samo Srbiju, da ne postoji širi kontekst priče o genezi te medijske kuće i njenog značaja kao poslednjeg "nezavisnog" velikog javnog medija, koji je, kao ostatak legata "petooktobarskih promena", veoma kratko trajao.\nMnogi se pitaju zašto se u kontekstu borbe za slobodno novinarstvo i građanske vrednosti ne pominje glavni medijski servis s nacionalnom frekvencijom – Radio-televizija Srbije (RTS). Neko je šaljivo prokomentarisao da ta dva medijska servisa u potpunosti odražavaju konfuziju iz Prvog člana Ustava Srbije (iz 2006), a to je da je RTS medij "srpskog naroda", a RTV "svih građana" koji u Srbiji žive. Nedvosmisleno to potvrđuje i serija Ravna gora, koju je finansirao i emitovao RTS.\nVažnost vojvođanske televizije jest u tome da je usred dominantnog trenda komercijalizacije medijskih sadržaja u Srbiji i istovremene bezočne političke kontrole ključnih elektronskih medija RTV postala "ostrvo novinarske slobode", na koje su od 2011. godine počela da "pristižu" važna imena žurnalistike sa svih strana, pa i iz Beograda. Tri su glavna "kadrovska potoka" koja su za poslednjih nekoliko godina taj lokalni javni servis učinila daleko profesionalnijim od nacionalnog RTS-a, a to su veterani-kadrovi sa beogradskog radija i televizije B92, generacija mlađih novinara iz novosadskog "Dnevnika" i kadrovi s Odseka za medijske studije novosadskog Filozofskog fakulteta.\nPrelazak većeg broja urednika i novinara sa B92 na RTV, među kojima su Sanda Savić, Klara Kranjc, Igor Božić, Danica Vučenić, Miroslav Zadrepko i drugi, počeo je nakon privatizacije skoro 85 odsto B92, koju je 2010. godine kupila "Astonko" d. o. o. Ta grčka firma odmah je krenula u pravljenje konzumentskog programa na mediju koji je izrastao na informativi i kritičkom novinarstvu, što je s vremenom promenilo njegov primarni imidž i uzrokovalo pad autoriteta u informativnom programu među elektronskim medijima.\nDrugi talas priliva mlađih kadrova na RTV bio je nakon dolaska SNS-a na vlast u Srbiji i preuzimanja kontrole nad novosadskim "Dnevnikom". U to vreme RTV ima prepoznatljiv program koji počinje da dobija međunarodne nagrade, koje su pripale "Omladinskom radiju" i analitičko-istraživačkoj emisiji "Radar", a koja je ove godine skinuta s programa. Budućnost internetskog "Omladinskog radija" RTV-a sasvim je neizvesna.\nKako saradnicima ističu ugovori koje novo rukovodstvo značajnim delom ne produžava, mnogi novinari ili sami napuštaju taj medij, ili ih se izbacuje s radijskog ili televizijskog programa.\nNa udaru su se našli novinari koji su prvi reagovali na smene na RTV-u i uputili pismo solidarnosti (koje je potipisalo preko 100 novinara i urednika) sa zahtevima rukovodstvu, te formirali Pokret "Podrži RTV", koji organizuje proteste i društvene aktivnosti u vezi s "odbranom" tog medija.\nPoslednjih meseci atmosfera i međuljudski odnosi na RTV-u ne odgovaraju uslovima za normalan profesionalni rad, što se moglo videti i na javnoj raspravi u Novom Sadu.\nNijedna, pa ni ova medijska slika u Vojvodini nije crno-bela. Uzajamna podrška političara i "nezavisnih" novinara u Srbiji počela je još tokom devedesetih, što je u uslovima represivnosti režima Miloševića na neki način bilo i razumljivo. S podelama na "mi" i "oni" nastavilo se i nakon "Petog oktobra".\nU Pokrajini je koalicija okupljena oko Demokratske stranke (DS) bila na vlasti čak 16 godina i tek su tu stvoreni uslovi za razne "konstrukcije" vlasti i medija. U pravljenju "višestrukih standarda" učestvovali su i ugledni pojedinci iz oblasti medija. Stranka je na razne načine davala "podršku" medijima i novinarima, ne samo onim koji su bili korisnici sredstava poreskih obveznika, kao što su RTV i "Dnevnik". U nekim medijima nisu važila pravila o struci, pa nisu bili ni potrebni konkursi. Drugi kadrovski konkursi za razvoj akademskog novinarstva ili dodelu sredstava medijima – od Pokrajine do Filozofskog fakulteta – bili su podložni klijentelizmu i fingiranju.\nMediji na jezicima nacionalnih zajednica, zbog kojih, između ostalog, i postoji široka autonomija Vojvodine, bili su pod kadrovskom kontrolom stranaka na vlasti i nacionalnih saveta, koji su "po potrebi" i po nepoznatim kriterijumima u holu Banovine nagrađivali manjinske novinare.\nS druge strane, vojvođanski novinari koji ne pišu na BHSC imaju iste obaveze kao i svi ostali, ali za svoj rad nemaju prava na nagradu jer se nijedno udruženje novinara, a u Novom Sadu aktivno su prisutna tri-četiri, nije udostojilo da obezbedi takvo priznanje. Tek je nedavno najavljeno da će Nezavisno društvo novinara Vojvodine prvi put takvu nagradu dodeliti početkom 2017. godine.\nKad je reč o RTV-u, bez podrške iz Izvršnog veća ne bi bilo moguće ostvariti sav taj angažman i transfer profesionalnih ljudskih resursa na pokrajinski javni servis, koji zapošljava preko hiljadu ljudi.\nTakva simbioza politike i medija, koju je inače i u svetskoj praksi veoma teško izbeći, dodatno je uticala na to da dolazak na vlast bivših radikala još više prividno izgleda kao "legitimna osvetnička misija".\nDespotskih kadrovanja u vojvođanskim medijima bilo je i za vreme vladavine DS-a. Surova smena 2011. mladog urednika lista na mađarskom Mađar so Čabe Presburgera od strane Nacionalnog saveta Mađara još tada je govorila o autokratskim tendencijama manjinske kulturne samouprave u Vojvodini, na koju je novinarska i javnost uopšte pasivno odreagovala. Čak ni alternativni "Krug Naplo", koji okuplja vrhunske intelektualce iz mađarske zajednice, sudeći po zbivanjima na tribinama i debatama 2013. godine, nije imao razumevanja i veću podršku vojvođanske liberalne javnosti u vezi s kadrovanjem mađarskog Nacionalnog saveta u listu Mađar so.\nU tom listu nastavljeno je s političkim pritiscima i nakon ulaska dominantnog Saveza vojvođanskih Mađara u koaliciju sa SNS-om, a više novinara nedavno je otpušteno.\nPouke "sveže" istorije\nTo su ipak očekivane palanačke boljke. Ono što je manje očekivano jeste pasivna reakcija na gušenje medija u Srbiji od međunarodnih institucija i organizacija, a posebno iz EU. Izbalansirani godišnji izveštaj Evropske komisije o napretku Srbije u ispunjavanju evropskih standarda ipak kritički ocenjuje slobodu izražavanja. Ali izveštaj organizacije "Reporteri bez granica" za ovu godinu govori o tome da je sloboda medija u Srbiji daleko ispred šireg EU susedstva – Mađarske, Bugarske, Grčke, Italije, pa i Hrvatske. To je signal vlastima u Beogradu da "još postoji prostora za pritisak".\nNajlicemerniji primer međunarodnih novinarskih organizacija prema medijskoj situaciji u Srbiji jeste regionalna medijska konferencija u Beogradu, u organizaciji SEEMO-a, koju je krajem novembra otvorio premijer Vučić. Taj skup bojkotovali su ili napustili predstavnici NDNV-a, CINS-a, KIRK-a i BIRN-a.\nBilo bi bolje da ovaj komentar ima optimističniji i entuzijastičniji epilog. Ipak, teško je da se takvo nešto može očekivati iz maksimalističkih zahteva koje su novinari iz Pokreta "Podrži RTV" izneli novom rukovodstvu pokrajinskog javnog servisa, a to su, između ostalog, "neopozive ostavke svih članova Upravnog odbora RTV-a i poništavanje svih odluka koje je Upravni odbor doneo, kao i transparentan i zakonit izbor novog UO".\nDa postoje ozbiljna raspoloženja u SNS-u da se s pojedinim novinarima i lično "obračunaju" svedoči slučaj novinarke Danice Vučenić, koja je svoj odlazak s RTV-a, još pre pokrajinskih izbora, obrazložila perfidnim "pritiscima" vlasti uz pomoć kolektivnog "bojkota" njenih emisija od strane zvaničnika iz redova SNS-a, nakon što je u njenoj emisiji gostovala Olja Bećković. Autorska emisija Utisak nedelje Olje Bećković 2014. bila je ukinuta na TV B92 takođe zbog političkih razloga.\nIz pomenute javne rasprave o RTV-u sasvim je očigledno da te zahteve ne samo da niko od "novih" nije spreman da ispuni, već, po svemu sudeći smene i promene na programu RTV-a "u ime naroda" – samo mogu da se nastave. Novinarima na RTV-u ostaje da protestuju, da se pomire s takvom situacijom ili da sami napuste pokrajinski javni servis, što su pojedini već i učinili.\nMože li da se desi čudo, kao devedesetih, pa da neko "spolja" čuje glas tih uglavnom mladih ljudi u Novom Sadu? Slična situacija bila je u Hrvatskoj u novembru 1996. sa zagrebačkim "Radiom 101" ili studentskim protestima 1996/97. u Srbiji. Ovi događaji upravo ove jeseni-zime pune 20. godišnjicu i u oba su slučaja Tuđmanu i Miloševiću, uz mešanje Zapada, promenili političke planove.\nDa li u ovom času neko u SAD ili EU želi i ima snage da u Srbiji na sličan način interveniše? Pitanje je retoričko.\nMeđutim, možda u slučaju Srbije za komparaciju ipak treba priložiti drugu premisu. Milošević je 1996. na Zapadu još uvek bio "garant mira u BiH", kao što je sada Aleksandar Vučić "garant" realizacije Briselskog sporazuma. Stvari sa spoljnom reakcijom i unutrašnjom pobunom tada su krenule nešto kasnije. Jedan od "okidača" takvih intervencija bio je i Zakon o javnom informisanju iz marta 1998, zapamćen po drakonskim kaznama za oko 20 medija (Blic i Glas i po nekoliko puta), a s medijske scene nestali su Dnevni telegraf, Evropljanin i Naša borba, dok je sadašnji premijer bio još mladi radikal i ministar za informisanje u srpskoj Vladi narodnog jedinstva.\nNovinarka suspendovana zbog pitanja Vučiću\nNovinari: Političke smjene na RT Vojvodine\nNovosađani podržali smijenjene na RTV Vojvodine


Crkveni novac hteli da ulože u pekare\nProtiv blagajnika Arhiepiskopije beogradsko-karlovačke Srbislava Žikića, koji se sumnjiči da je proneverio crkveni novac, oko milion evra, Viši sud u Beogradu pokrenuo je novi istražni postupak...\nKupite hleb i platite jedan za gladnog komšiju\nItalijani su uveli "uslovnu kafu", Slovenci "varivo za kasnije", a u Srbiji postoji "solidarna klopica". U pitanju je akcija kojom pomažete onim najsiromašnijim i najgladnijim, kojima je i hleb...\nEksplozija u pekari: Jedan povređen\nJedna osoba je povređena u eksploziji u pekari "Lazar" u Kruševcu, saopštila je policija u tom gradu.\nPredrag Iličić iz Jagodine ima 23, a njegov život je niz nesreća. Petočlana porodica Iličić živi od Predragove plate od oko 300 evra. Svi su u jednoj sobi, jer se samo u njoj loži. I pored...\nZagrizite tu piTu, jako je zagrizite!\nKo zna šta ste pomislili videvši fotografiju koja je pred vama, zato odmah moramo da kažemo da u naslovu nema slovne greške - reč je, dakle, o hrani! I naslov ne bi bio takav da je nešto drugo...\nAko ne poskupi hleb, pekari blokiraju puteve\nPredsednik Unije pekara Srbije Zoran Pralica izjavio je da pekari neće odustati od zahteva za povećanje cene hleba na 54 dinara. Prema njegovim rečima, u suprotnom će možda biti i nepopularnih...\nSvi slepi za pijanog vojnika ubicu\nZorica Šejić uzaludno je mesecima prijavljivala u Kuršumliji da je maltretira često pijani bivši muž Jugoslav, vojnik po ugovoru. Međutim, ni njegove pretnje da će da ubije majku svoje dvoje...\nJugoslav Šejić (1971) u utorak uveče, nešto posle 21 čas, sa automatskom puškom je ušao u pekaru "Vitamiks" u centru Kuršumlije i ubio svoju bivšu suprugu Zoricu Šejić (1976).\n''Pojeftinjenje hleba ne ugrožava pekare''\nMinistar poljoprivrede i trgovine Dušan Petrović izjavio je da je Vlada Srbije odlukom o pojeftinjenju vekne hleba "Sava" sa 54 na 45,97 dinara zaštitila građane koji kupuju taj hleb, a pri tom...\nPolitika 59 komentara\nOd juna ove godine svaka buregdžinica moraće da uvede HASAP standard, najavljuju iz Generalnog inspektorata. Burek sa mesom mora da sadrži najmanje 20 odsto mlevenog mesa, a sa sirom najmanje 20...


Italija: Krijumčarili drogu vrijednu 100 miliona eura, uhapšeni Hrvat i Albanac | Aktuelno\nNaslovna DRUŠTVO Italija: Krijumčarili drogu vrijednu 100 miliona eura, uhapšeni Hrvat i Albanac\nItalija: Krijumčarili drogu vrijednu 100 miliona eura, uhapšeni Hrvat i Albanac\nKokain je tako otputovao dalje, a policija je pratila njegov put. U luci Karara u jedno od skladišta je po teret iz kontejnera došla grupa ljudi. Radilo se o jednom Italijanu i njegovoj partnerki iz Brazila, Hrvatu i jednom Albancu\nHrvatski državljanin uhapšen je u akciji italijanske carine i policije, koja je razbila lanac krijumčarenja 333 kilograma kokaina brodom iz Brazila u Italiju. Droga je bila skrivena u granitnim pločama koje su bile deklarisane kao teret jednog kontejnera, piše Telegram.\nSvi četvoro su uhapšeni čim su počeli preuzimati drogu, odnosno kontejner u kojem se nalazila. Nakon otvaranja granitnih ploča utvrđeno je da u pošiljci 333 kilograma kokaina. Prema procjeni policije, kokain je velike čistoće i vrijedi oko 100 miliona eura.\nAkcija je nazvana Samba 2020, jer je brod dolazio iz Brazila, a policija pomno prati brodske linije koje od tamo dolaze.\nSerija A: Novi predlog 12 kola za 45 dana\nItalija: Dok privreda tone, mafija zarađuje na koroni\nU Italiji za dan 727 žrtava koronavirusa, broj zaraženih u porastu


SE upozorava Madjarsku na opasnost seksualnog zlostavljanja dece migranata\nBeta 24. marta 2017. 15:00\nSavet Evrope pozvao je Madjarsku da ponovo razmotri novi zakon zbog kojeg su, kako ocenjuje, deca migranti u opasnosti od seksualne eksploatacije.\nPredsedavajući Komiteta Lanzarot Saveta Evrope Klod Janizi u pismu madjarskom premijeru Viktoru Orbanu koje je danas objavljeno, izrazio zabrinutost da će novi zakon o pojačanim merama na granici negativno uticati na primenu Konvencije iz Lanzarota o zaštiti dece od seksualnog iskorišćavanja i zlostavljanja, čija je Madjarska potpisnica.\nPrema novom zakonu deca migranti uzrasta izmedju 14 i 18 godina bez pratioca smatraće se odraslima i na njih se neće odnositi mere za zaštitu dece, uključujući dodeljivanje staratelja.\nJanizi je madjarske vlasti pozvao da u roku od mesec dana dostave informacije o aktivnostima preduzetim u cilju pružanja zaštite dece bez pratnje, mladjim i starijim od 14 godina, sprečavanja da ta deca postanu žrtve seksualnog zlostavljanja, kao i o položaju dece koja nisu tražila azil, pošto se izmene zakona odnose samo na tražioce azila.


Ako danas oročite 10.000 evo kada možete da dobijete 3.069 | Kamatica\nPočetna > vest > Ako danas oročite 10.000 evo kada možete da dobijete 3.069\nTekst objavljen: 02.10.2019 9:55\nKamatne stope na štednju u evrima trenutno su na minimalnom nivou. U najvećem broju banaka kamata je ista i iznosi 0,2 odsto za oročene evre na godinu dana do maksimalnih 0,6 procenata za oročene devize na tri godine.\nPraktično, na oročenih 5.000 evra moguće je zaraditi tek nešto više od 10 evra na godišnjem nivou, uključujući i porez na dobijenu kamatu od 15 odsto.Slične kamate banke istovremeno nude i za štednju u kanadskim i australijskim dolarima ( od 0,26 do 0,43 odsto godišnje za štednju na 12 i 36 meseci).\nS druge strane, kamata na štednju u dinarima nije oporezovana i značajno je veća. U pojedinim bankama najčešće je moguće oročiti minimalno10.000 dinara.\nKamata je 1,5 odsto za oročenje na tri meseca, 2,5 odsto za pola godine, 3,6 odsto za oročenje na godinu dana, četiri odsto za oročenje na dve godine i 5,5 odsto za oročenje na pet godina.\n"Banke koje posluju u Srbiji danas se na međunarodnom bankarskom tržištu mogu zadužiti po kamati manjoj od 0,3 odsto godišnje, pa zašto bi onda građanima na štednju plaćali više" rekli su nam u jednoj banci.Na pitanje zašto građani onda novac poveravaju bankama, bankari tvrde da je razlog sigurnost i to što u toj banci imaju tekući račun.\nKapisla 25.10.2019 7:23\nNe. Definitivno, stednja se ne isplati jer je inflacija kudikamo veca.\nNajvise se isplati kupovati zlatnike jer cena zlata stalno raste.l\nPetar 20.02.2020 10:14\nZa zlatnike ne mozes nista da kupis a ako ti zatrebaju pare da li ih je lako prodati?\nnbs dinar oročena štednja


Anastasija napokon dobila šansu, ali ide iz Mađarske\n21 januar 2022 Maestralni „lavovi” odučili Hrvate od rukometa\nAnastasija Babović na pozajmici je u Dunajvarošu, koji planira da napusti po završetku sezone.\nTalentovana golmanka oporavila se potpuno od teške povrede i planira da od naredne sezone nastupa za neki klub sa sjevera Evrope, a kaže da bi bilo idealno da novo poglavlje otvori u Skandinaviji. Prošla je školu Budućnosti, prolazi i kroz izuzetnu mađarsku ligu, a nakon Evropskog prvenstva u Danskoj, napokon brani onoliko koliko je mislila od početka da zaslužuje.\n- Godina je počela baš dobro, ostvarili smo važnu pobjedu protiv ekipe MTK, a onda smo izgubili od Vaca. U toj prvoj utakmici branila sam 30, a u drugoj 40 minuta. Prezadovoljna sam i srećna što sam konačno dobila šansu da se iskažem, a s razlogom sam vjerovala da trebam više da branim - kazala je Babović.\nEkipa za koju nastupa naša reprezentativka u mirnijoj je zoni najjače mađarske lige. Problemi zbog korone uticali su na slabija izdanja.\n- Korona nas je bukvalno kao ekipu prepolovila, nastupali smo neko vrijeme i sa juniorkama, što se odrazilo na igru i rezultat. Sada je sve u redu, a prva pobjeda u ovoj godini omogućila nam je mirnije takmičenje. Za mene je ovo svakako vrijedno iskustvo, mađarska liga je izuzetna, sa mnogo neizvjesnosti i mnogo mi sve ovo znači. Najvažnije da sam se vratila na pravi način nakon povrede i oporavka.\nAnastasija jedva čeka okupljanje nacionalnog tima. ,,Lavice” u martu očekuje kvalifikacioni olimpijski turnir.\n- Pokušavam da se fokusiram na klub, ali reprezentacija je u glavi. Ipak nas čeka velika stvar i prilika da odemo na Olimpijske igre.\nVjetar u leđa pred martovske obaveze bila su izdanja na EP u Danskoj.\n- U Danskoj smo napravile velike korake za mart.\nPuno lijepih stvari i Anastasiji je donijelo EP.\n- Značio mi je svaki minut na terenu, najviše zbog samopouzdanja. Prvi put sam bila sa A timom na velikom takmičenju i oduševljena sam kako je sve od prvog dana funkcionisalo.\nMaestralni „lavovi” odučili Hrvate od rukometa...\nBudućnost dobila Zabjelo u prvom gradskom derbiju (VIDEO)\nNenad Puljezević: Ratko je bio šef odbrane\n,,Lavice“ se danas družile sa srednjoškolcima u Kumamotu\nLevalea 2010 bolja od Izviđača\nIvona Pavićević ne ide na SP, „presudio” joj rumunski skandal\nBošković: Rezultati reprezentativnih selekcija prepoznati u Evropi\nRukometašice Budućnosti osvojile Kup\nKadeti u jakoj grupi na Mediteranskom prvenstvu\nPobjeda Veclara za 8. mjesto, dva gola Čavora\nIvona pred put u Moskvu: Odbrana je kao i uvijek ključna\nBudućnost nadmoćno do trofeja u Kupu\nItana Grbić: Uživam u radu sa Bojanom\nLipovina povukao Balingen ka opstanku\nDjeca iz Starsa nas vratila u djetinstvo (VIDEO)


Ryanair počeo da leti sa banjalučkog aerodroma - Novosti - Turistički svet\nRyanair počeo da leti sa banjalučkog aerodroma\n31. Oktobar 2018\nNa banjalučki aerodrom je 30. oktobra iz Stokholma sleteo prvi avion Ryanair-a, čime je ova niskotarifna evropska avio-kompanija uspostavila prve letove iz Bosne i Hercegovine.\nAvion je tradicionalno dočekan vodenim topovima u prisustvu Željke Cvijanović, predsednice Vlade Republike Srpske, Igora Radojčića, gradonačelnika Banjaluke, Neđe Trninića, ministra saobraćaja i veza RS, Predraga Gluhakovića, ministra trgovine i turizma RS, i drugih zvaničnika.\nKompanija je saopštila da će u zimskom redu letenja saobraćati po dva puta nedeljno za Brisel, Memingen u Nemačkoj i Stokholm.\nDirektor banjalučkog aerodroma Duško Kovačević rekao je da očekuje da će ove tri linije tokom godine koristiti oko 100 hiljada putnika, što bi garantovalo njihovu ekonomsku isplativost. Dodao je da su u toku i pregovori o otvaranju još nekih linija.\n- Ovaj istorijski momenat će olakšati našu komunikaciju sa Evropom i svetom, i imaće odličan uticaj na ekonomske trendove u našoj regiji, a i šire - rekao je Kovačević, prenosi se u saopštenju.\nIvana Hanjš izvršna direktorka prodaje Ryanair-a za Evropu najavila je da se u znaku proslave otvaranja novih linija promotivno puštaju u prodaju karte iz Banjaluke od samo 9,99 evra za letove od novembra 2018. do januara 2019, a dostupni su za rezervaciju samo preko internet stranice www.ryanair.com do ponoći u četvrtak 1. novembra.


CEDIS: U MREŽU U BERANAMA ULOŽENO VIŠE OD 7,7 MILIONA EURA - MontEnergija\nHome Električna energija\tCEDIS: U MREŽU U BERANAMA ULOŽENO VIŠE OD 7,7 MILIONA EURA\nCEDIS: U MREŽU U BERANAMA ULOŽENO VIŠE OD 7,7 MILIONA EURA\nby korisnik1 06/04/2021\nViše od 7,7 miliona eura uloženo je u posljednje četiri godine u distributivnu mrežu Berana, saopšteno je Dnevnim novinama u Crnogorskom elektrodistributivnom sistemu (CEDIS).\nNajviše novca, kako su kazali u CEDIS-u, tačnije oko četiri i po miliona eura, izdvojeno je za ugradnju novih elektronskih brojila i rekonstrukciju niskonaponske mreže.\n“U Beranama je ugrađeno oko15.000 elektronskih brojila, a kroz treću fazu projekta rekonstruisano je 38 trafo-stanica”, naveli su u kompaniji.\nPredstavnici CEDIS-a su rekli da je za četiri godine u beransku primarnu i sekundarnu mrežu uloženo 211.000 eura.\n“Najznačajnija investicija na primarnoj mreži je zamjena transformatora u trafo-stanici 35/10 kV “Berane Centar, u šta je investirano više od 109.000 eura. U okviru sekundarne mreže realizovana su četiri projekta vrijedna 102.000 eura, među kojima su rekonstrukcije trafo-stanica “Dolac” i “Luge 3?”, ukazali su u CEDIS-u, dodajući da će se ove godine raditi na 11 investicionih projekata vrijednih oko 1,9 miliona eura.\nModernizacija distributivne mreže i objekata, kako su istakli, realizuje se fazno.\n“Prva faza podrazumijevala je paralelno razvijanje projekata čiji je cilj modernizacija mjerenja u sistemu kroz ugradnju elektronskih brojila, kao i projekte izgradnje i razvoja primarne mreže. Nakon toga, stvorili su se uslovi za revitalizaciju srednjenaponske i niskonaponske mreže, a akcenat je stavljen na seosko područje, posebno opština na sjeveru”, istakli su u CEDIS-u.\nObnovom i unapređenjem elektroenergetske mreže u selima, kako su objasnili u CEDIS-u, pored kvalitetnijeg, stabilnijeg i sigurnijeg napajanja, stvaraju se uslovi za priključenje novih objekata i otvaraju mogućnosti za ruralni razvoj i ljepši i dinamičniji život seoskog stanovništva.\n“Prvi radovi na revitalizaciji upravo su počeli na dalekovodu “Dolac, koji je dugačak oko 59 kilometara, a sa kojeg se napaja oko 3.300 mjernih mjesta”, rekli su u CEDIS-u, dodajući da su taj dalekovod revitalizovali eksterni izvođači, dok su na “Lugama” radili zaposleni CEDIS-a iz Sektora održavanja.\nU ovogodišnjem planu za revitalizaciju je i dalekovod “Budimlja”.\nPredstavnici CEDIS-a su naveli da je u Beranama u taj projekat uloženo 2,4 miliona eura, od čega za revitalizaciju niskonaponske mreže više od 520.000 eura, oko milion i po za revitalizaciju dalekovoda i oko 380.000 eura za revitalizaciju stubnih starostanica 10/0,4 kV.\nZamijenjeno je 906 stubova, od čega434 na dalekovodu “Dolac” i 472 na dalekovodu “Luge”.\nPromijenjeni su i izolatori, užad, niskonaponski ormari, Sn blokovi, VN osigurači, rastavni osigurači. Revitalizovane su i 43 trafo-stanice 10/0,4 kV. Od toga 33 na dalekovodu “Dolac” i njih deset na dalekovodu “Luge”.\n“To je značajno uticalo na pouzdanost i kvalitet napajanja korisnika električnom energijom. Na otcjepnim mjestima su ugrađeni rastavljači, što je znatno umanjilo prekide i omogućilo lakše lociranje kvarova”, ukazali su u CEDIS-u.\nKako dodaju, prošle godine je 24 odsto manje neplaniranih prekida na 35, 10 i 0,4 kV nego 2018. godine, dok su u poređenju sa 2019. za 15 odsto manji.\n“AMM projekat, revitalizacija, investiciona ulaganja, ali i preventivno održavanje mreže i objekata su doveli do smanjenja prekida u napajanju, a naš cilj je da ih svedemo na minimum. Nažalost, postoje situacije, koje su van naše kontrole, a odnose se na vremenske nepogode, olujni vjetar i snijeg, koji su izuzetno nepovoljni po mrežu, dovode do formiranja leda na provodnicima, čija težina prevazilazi projektovane limite i uz jak vjetar dovodi do kidanja mreže i rušenja stubova” naveli su u CEDIS-u.\nU takvim uslovima, kako su kazali u kompaniji, teško je da se mogu izbjeći kvarovi na nadzemnim vodovima, bez obzira na sve preduzeto.\n“U Beranama smo krajem decembra i početkom januare ovakve kvarove uspjeli da saniramo u najkraćem mogućem roku”, kazali su predstavnici CEDIS-a.\nOni su naglasili da zaposleni u Sektoru održavanja u kontinuitetu rade na preventivnom održavanju mreže i saniranju kvarova, koji su dosta često izazvani aktivnostima trećih osoba ili vremenskim nepogodama, ali i rješavanju zahtjeva korisnika.\n“Prema planu održavanja za ovu godinu u Beranama izvodiće se, između ostalog, radovi na dalekovodu 10kV “Budimlja”, niskonaponskoj mreži “Mašte 2, “Hotel Buče-Ribnjak, “Ranč”, kao i na revitalizaciji 22 stubne trafo-stanice”, kazali su u CEDIS-u.\nCilj je, kako ističu, sigurnije, pouzdanije i kvalitetnije napajanje električnom energijom korisnika, uz prekide koji su svedeni na minimum, kao i stvaranje infrastrukturnih preduslova za priključenje novih korisnika i privredni razvoj posebno ruralnog područja.\n“Sa aktivnostima koje su usmjerene na realizaciju ovih ciljeva ćemo nastaviti”, zaključili su u CEDIS-u.\nU CEDIS-u ističu da njihovi zaposleni svakodnevno održavaju mrežu i objekte i brižljivo planiraju dalji razvoj beranskog elektrodistributivnog sistema koji čine trafo-stanice 35/10kV “Berane centar”, “Rudeš” i “Polica”, koja napaja i Petnjicu, 160 trafo-stanica naponskog nivoa 10/0,4kV, kao i skoro 140 kilometara 35 kV i 10 kV nadzemnih vodova i oko 75 kilometara podzemnih vodova 35 kV i 10 kV, a sa kojih se napaja skoro 24.000 mjernih mjesta.


A. J. 24. januara 2022. 19:13\nSuve šljive neprocenjiv su izvor zdravlja. Dok izgledom podsećaju na veliko, crno suvo grožđe, njihova unutrašnjost pruža brojne zdravstvene benefite.\nJedna šoljica suvih šljiva ima čak 12,4 grama vlakana. Upravo će ta vlakna pomoći ljudima koji pate od hroničnog zatvora. Istraživanja pokazuju da su pacijenti s hroničnim zatvorom doživeli bolji oporavak od pola šoljice suvih šljiva dnevno nego od psyllium vlakana.\nSpas kod osteoporoze, ateroskleroze i zgrušavanja krvi\nUkoliko vašem organizmu nedostaje vitamina K, posegnite za suvim šljivama. Naime, jedna porcija suvih šljiva obezbeđuje 129 posto preporučenog dnevnog unosa vitamina K koji značajno pomaže u zgrušavanju krvi.\nIstraživanja su pokazala da je nedostatak vitamina K kod starijih ljudi u korelaciji s osteoporozom i aterosklerozom.\nBitne za zdravlje očiju\nOsim što obiluju vitaminom K, izuzetno su bogate i vitaminom A. U porciji suvih šljiva nalazi se 27 posto preporučenog dnevnog unosa vitamina A. Samim tim suve šljive dobar su izbor za zdravlje očiju – vitamin A poboljšava vid noću i štiti rožnjaču, a koristan je i za imuni sistem u celini.\nSuve šljive mogu pomoći u kontroli nivoa šećera u krvi i smanjenju rizika od dijabetesa tipa 2. One obiluju visokim udelom topivih vlakana koja pomažu u održavanju stabilnosti šećera u krvi, smanjujući vreme zadržavanja hrane u želucu.\nTopiva vlakna i flavonoidi, koji su takođe u značajnim količinama prisutni u suvim šljivama, od velike su važnosti jer doprinose povećanju osetljivosti tela na insulin.\nBitne su za našu kožu i kosu\nVitamini i minerali prisutni u šljivama doprinose lepoti i zdravlju kože smanjujući proces starenja i usporavajući pojavu bora. Riznica su i gvožđa, čiji nedostatak može uzrokovati opadanje kose.\nOno na što svakako treba paziti je činjenica da sadrže jako puno kalorija. Samo šest do osam komada sadrži čak 150 kalorija. Cela šoljica suvih šljiva ima skoro 500 kalorija! S obzirom na to da ćete se „zasititi“ i zadovoljiti svoju potrebu za šećerom, umerenom konzumacijom mogu vam pomoći i u mršavljenju.


Indonezija: Bivšem zapovjedniku IstočnogTtimora 5 godina zatvora - Index.hr\nIndonezija: Bivšem zapovjedniku IstočnogTtimora 5 godina zatvora\nINDONEZIJSKI sud za ljudska prava osudio je u srijedu bivšeg vojnog zapovjednika Istočnog Timora na pet godina zatvora, jer nije zaustavio masakr nakon odvajanja tog područja od Indonezije 1999. godine.\nDržavni tužitelji tražili su 10 godina zatvora za brigadnog generala Noera Muisa, jednog od 18 indonezijskih časnika i pravosudnih dužnosnika osumnjičenih zbog njihove umješanosti u kršenje ljudskih prava u Istočnom Timoru 1999. godine.\n"Noer Muis je kriv, jer nije spriječio masakr pro-indonezijske milicije nad katoličkom dijecezom u Diliu, u kojem je napadnut biskup Belo, a nekoliko osoba ubijeno", rekao je Andriani Nurdin, predsjednik sudskog vijeća.\nMuis je bio vojni zapovjednik Istočnog Timora u vrijeme kada su pripadnici milicije napali kuću katoličkog biskupa Carlosa Ximenesa Belo i katoličku dijecezu u Diliu 5. i 6. rujna 1999. U tim je događajima 16 osoba poginulo, a nekoliko njih ozlijeđeno.\n"Ne mogu prihvatiti odluku", rekao je Muis dodavši da će se žaliti na presudu.\nNa prethodnim suđenjima osam vojnih i policijskih dužnosnika oslobođeno je optužbi u vezi s masakrom, što je izazvalo kritike međunarodne zajednice.\nPo procjenama UN-a, više od 1.000 ljudi poginulo je u nasilju nakon referenduma 1999., koje je provela pro-indonezijske milicija uz potporu dijela vojske.


Nikolina Balaban: PATRIOTSKE LAŽI\nE, moj Prijedore, presudio si sebi za sva vremena, sa svojim jamama, grobnicama...koje niču kao ..pečurke poslije kiše,,.\nHajde više da se ,,ne igramo mačke i miša,, recite gdje su i koliko ih je...koliko puta ste premještali one koje ste ubili, pa je na jednom mjestu identifikovana lobanja, trup, dijelovi garderobe, a onde na drugom kosti ruku, nogu...I taman, onaj očajnički smiraj porodica, bar su našli, sahranili svoje najmilije, a onda...pismo o novoj DNK potvdi.\nNema pravo na tasove i vage, gdje mješa ,,žabe i babe,, pa je jedne godine jedan broj ubijenih Srba, sledeće malo veći, a pri tom nema razdvajanja ubijenih civilna, nemoćnih, nema razdvajanja žrtve od vojnika. Stalno prebrojavanje...I ko je prvi počeo...Mi smo počeli i nije završeno ili je ovo neko opušteno pripremanje za neki novi rat.\nPrijedore, presudio si sam sebi, ne pozivaj se i ne prozivaj ni presude Haškog tribunala, ni suda BiH za ratne zločine, ni suda tvoje ,,istorije,, sve sa četničkom ikonografijom na Kozari 4. jula. Aloooo, Kozari!!!\nTu si se tek dokazao, Prijedore!!! Tu smo dokazali ko smo i gdje smo... Ništa više ne treba...\nGnusobe...samo ta riječ mi se uporno vrti u glavi cijeli dan... Mi smo ogrezli u gnosbi...\nA za koga je i suptilno je...\nI ja, i svi vi zajedno sa mnom živite još uvijek ,,zlatno doba,, srpskog pokvarenjaštva...\nNe ona iz pjesme u kojoj one lijepo stoje, nego istinska ljudska suza, duše koja boli...\nHoćete li ovog jula, ovih dana pustiti suzu za onima s kojima ste rasli, djelili dobro i zlo, koje ste voljeli na ovaj ili onaj način, s kojima ste se prvi put napili, prvi put ukrali očevo auto, petkom uveče...S kojima ste prvi put sve...a koje duša boli 23 godine...\nVrijeme je da zaurličeš!!! Ne, nemoj, pojačaj radio...\nAli kome ja ovo...jer Prijedor ima svoju ,,istoriju,, ovu najnoviju sa Kozare.\nI ,,tuga,, po zadatku je uvijek ruganje pokojnicima. Ne sumnjam u već spremljene političke izjave u narednim danima.


Kolika je prosječna plata u Novom Pazaru?\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Kolika je prosječna plata u Novom Pazaru?\nProsečna zarada u Novom Pazaru u novembru 2020. godine bila je 46.009 dinara, bez poreza i doprinosa.\nU Sandžaku je prosječna plata iznosila je 48.889 dinara, dok je na nivou Srbije ona bila 60 926 dinara, bez poreza i doprinosa.\nMedijalna neto zarada za novembar 2020. godine u Srbiji iznosila je 46. 861 dinar, što znači da je 50 odsto zaposlenih ostvarilo zaradu do navedenog iznosa.\nBroj zaposlenih lica u Novom Pazaru u 2020. godini iznosio je 20.951, pokazali su podaci Republičkog zavoda za statistiku.\nDEVA 31. Januara 2021. At 20:57\nbalkanski insani ne zanimaju mene a ostalo i nije lose ima i goreg mnogo goreg\nDEVA 31. Januara 2021. At 20:56\nbalkanski insani ne zanimaju mene a ostalo i nijelose ima i goreg\nDEVA 31. Januara 2021. At 18:41\nHadalju ja imam novosagradjenu kucu u mitrovicu VATAN stan u skoplje 60 kvm i kucu vilu od 100 kvm stan u pazar od 50 kvm i 20 ari iznad pazara i staru kucu u selo i zemlju i 5 g.radnog staza i tu i tamo nesto zive sile i masu uspomena a brinem samo o samom sebi\nne cu da brinem sta ti lupetas ili sta neko drugi nesto lupeta ili pise\nDEVA 31. Januara 2021. At 17:12\n/dva/ 2 komandosa moze sa naterai i covjeka i zivotinju na mnogo sta cak i nekoj mizeriji ali da ga natera ratuje to ne moze ni covjeka ni zivotinju ljude koje uizboljno shvataju rat a tu su komandosi ne zanimaju nikaklvi romaticari sa lepuskastim izgledom i lrepuskastim fruizurama i kraknjama i fotografijama i bitke i ratove valja dobit ne prepusti to ameruikancima i rusima ko ce prvi na cilj_sptrdnja od ratovanja vojsci i generalai vojdkovodja i politicara i naroda\nDEVA 31. Januara 2021. At 16:42\nimam razumeanje za generala pavkovicha na suprotnoj je strani imao bradotog gerilca radosnog stop ratoju i od radosti igrq shote tipicno za pancho vilju -ni mene nijwe zanimao arkan koji im prodaje oruzje koje je dobio od pavkovicha _sve je tad licilo na burleske i a i danas lici\nDEVA 31. Januara 2021. At 15:53\nznamo koji vas samo papir zanima i sta na njemu pise_20 50 ili 100 ilji 200 licnu kartu svoje domovine necete dobiti_______zato cuvajte ledja______budalje smrdljive__\nDEVA 31. Januara 2021. At 15:52\nznamo koji vas samo papir zanima i sta na njemu pise_20 50 ili 100 ilji 200 licnu kartu svoje domovine necete dobiti_______zato cuvajte ledja______


samoodbrana : Južne vesti\nBesplatna obuka za samoodbranu žena\n12:00, 26. 11. 2014.\nU okviru nedelje aktivizma protiv nasilja nad ženama u nedelju, 30. novembra od 11h u Oktagon sali održava se seminar samoodbrane za žene u Leskovcu.


Stigle ohrabrujuće vesti iz Evertona! - Sportske.net\nStigle ohrabrujuće vesti iz Evertona!\nPrvi korak uspešno obavljen.\nPL - Triler na Gudisonu, Sparsi ispustili pobedu pred put u Beograd, sve u senci jezive povrede Portugalca!PL - Nespretni Dinj srušio "Karamele", bez golova na "Vikaridžu", podela bodova i u LondonuPL - Prštalo na "Gudisonu", konačno pravi Everton!PL - "Redsi" preživeli i Lester za osmu recku, petarda Vile u Noriču!Rapsodija šampiona, Sitiju jedan gol nedostajao za najubedljiviji trijumf u istoriji PL!\nSinoć je remi između Totenhema i Evertona na "Gudison parku" ostao u senci teške povrede koju je doživeo portugalski reprezentativac Andre Gomeš.\nVezista "Karamela" je pao sredinom drugog poluvremena, nakon duela sa Sonom i Orijeom, svojom težinom je pao na desnu nogu, preko njega je pao i desni bek Sparsa, a rezultat svega bila je užasna povreda desnog članka.\nSudija Etkinson je napadaču Sparsa dodelio crveni karton, iako se čini da start nije bio dovoljno grub za najstrožu kaznu, utisak je da je teška povreda pre svega rezultat nezgodnog pada i nesrećnog spleta okolnosti, a Korejanac je u suzama napustio parket, danas su se pojavile informacije da će zbog svega potražiti i pomoć psihologa.\nSada je Everton obavestio javnost o stanju bivšeg fudbalera Benfike, Valensije i Barselone, došlo je do preloma i dislociranja desnog članka, a Portugalac je po hitnom postupku podvrgnut i operaciji.\nOna je prošla u najboljem redu, Gomeš će u narednom periodu biti u bolnici, nije poznato kada će se vratiti svojim obavezama u klubu, ali su sa "Gudisona" naznačili da očekuju potpuni oporavak svog veznog fudbalera.


12-09-2019 20:56 Svet Planeta\nOdabirom kandidata za komesare, predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lejen najavila je svoju viziju Evrope u narednih pet godina.\nUrsula fon der Lejen (Foto: Jutjub)\nNajviše reakcija izazvalo je kadrovsko rešenje za portfelj susedske politike i proširenje, a Evroaktiv ocenjuje da je odabirom Lasla Tročanjija, bivšeg ministra pravosuđa u vladi Viktora Orbana, za taj resor, Fon der Lejenova poručila državama Zapadnog Balkana da do proširenja neće tako skoro doći.\nKako objašnjava, osim što je Orbanova vlada kritikovana zbog davanja azila političkim beguncima iz regiona (slučaj bivšeg severnomakedonskog premijera Gruevskog, kojem je Orban ponudio utočište od kriminalnih optužbi), Mađarska se i sama bori s Ukrajinom po pitanju odnosa prema manjinama.\nKada je reč o Hrvatskoj, kako dodaje, odabravši Dubravku Šuicu za jednu od potpredsednica EK, Ursula fon der Lajen je vladi hrvatskog premijera Andreja Plenkovića dala do znanja da je svesna uloge koju su on i Šuica imali u njenom odabiru za predsednicu Komisije.\nIako je, kako ocenjuje, portfelj sam po sebi vrlo nejasan i dalje se ne zna kolikim će budžetom raspolagati, kao ni koje će biti njene obaveze, Fon der Lajenova je Hrvatskoj pružila priliku da pronađe rešenje za gorući problem demografskih promena.\nPremijer Leo Varadkar nekoliko trenutaka nakon objave kadrovskih rešenja na Tviteru je objavio da je 'jako zadovoljan' dobijenim portfeljem, zato što je Irska dobila prednost u budućim pregovorima sa Londonom.\nFon der Lejenova je strpljivo čekala Italiju da poslednja, sa velikim zakašnjenjem, nominuje svog poverenika, kojem je dodelila jedan od najprofiliranijih portfelja - ekonomiju, a Evroaktiv navodi da je tom odlukom poručila novoj italijanskoj vladi da joj je zahvalna na rekonstrukciji kojom se umanjila moć Mateu Salviniju i da u budućnosti očekuje uspešniju saradnju s Rimom.\nOdabirom Silvije Gulard za poverenicu unutrašnjeg tržišta i industrije odbrane, Fon der Lejenova je poslala prilično jasnu poruku Vašingtonu.\nSilvija Gulard će imati zadatak da objedini nabavku vojne opreme država članica, čime će se zaobići američka dominacija u tom sektoru, ali i ojačati bezbednosna nezavisnost Evrope.\nFon der Lejenova je Fransu Timermansu namenila portfelj zaštite životne sredine i projekat Evropski zeleni sporazum.\nOsim što je time "bacila kosku" sve snažnijoj grupaciji Zelenih u Evropskom parlamentu, čiju se podršku nada da će dobiti narednih godina, predsednica je potvrdila svoju predanost zelenoj politici, ocenjuje Evroaktiv.\nPredsednica EK je energetiku, najpopularniji portfelj ove godine, dodelila Estoniji.\nReč je o, ocenjuje Evroaktiv, izuzetno proevropskoj baltičkoj državi, bivšoj članici Sovjetskog saveza, koja odlično poznaje energetsku politiku Moskve, zbog čega je i bila najlogičniji odabir za evropsku energetiku, posebno u kontekstu sve većih pokušaja da Evropa postane energetski nezavisna.\nPročitajte OVDE sve o tajnom američkom planu za Kosovo.\nŽENA KOJA JE UNIŠTILA EU! Jedna greška razotkrila kakav haos vlada u Evropi zbog vakcina


Oktobar 2019. – Stranica 2 – Grad Živinice\nPlan akcija darivanja krvi na području Grada Živinice\nUniverzitetsko Klinički Centar Tuzla organizuje akcije dobrovoljnog darivanja krvi na području Grada Živinice. Ove akcije planirane su u\nUniverzitetsko Klinički Centar Tuzla organizuje akcije dobrovoljnog darivanja krvi na području Grada Živinice.\nOve akcije planirane su u periodu od 01.01.2020. do 31.12.2020. godine.\nPlan akcija darivanja krvi rađen je u saradnji sa organizacijom Crveni križ na području kantona, i uz konsultaciju predstavnika firmi u kojima se tradicionalno organizuju aktivnosti na davalaštvu krvi.\nPlanom akcija darivanja krvi obuhvaćene su sve mjesne zajednice, završni razredi srednjih škola, fakulteti Univerziteta, te radne organizacije na području Tuzlanskog kantona.\nPlan akcija darivanja krvi na području Grada Živinice:\nOružane snage BiH-Vojna Baza Dubrave\nStanovništvo mjesnih zajednica; zaposleni u preduzećima i ustanovama\nDrugi Javni poziv za stručno osposobljavanje nezaposlenih osoba visoke i srednje stručne spreme\nGradonačelnik Samir Kamenjaković danas, 17.10.2019. godine, objavio je drugi Javni poziv za prijavljivanje zainteresovanih nezaposlenih osoba visoke i\nGradonačelnik Samir Kamenjaković danas, 17.10.2019. godine, objavio je drugi Javni poziv za prijavljivanje zainteresovanih nezaposlenih osoba visoke i srednje stručne spreme, III i IV stepena, za stručno osposobljavanje bez zasnivanja radnog odnosa.\nJavni poziv u cjelosti svi zainteresirani mogu pogledati na linku ispod.\nKako je u proteklom vremenskom periodu došlo do širenja neprijatnog mirisa kojeg je prouzrokovala farma koka nosilja firme\nS tim u vezi, gradonačelnik Samir Kamenjaković dogovorio je sastanak za narednu sedmicu sa glavnim nadležnim federalnim inspektorom na temu rješavanja navedenog problema, odnosno neprijatnog mirisa u Gradu Živinice.\nObavještenje o nabavci broj: 430-1-3-165-3-159/19 za rekonstrukciju i dogradnju vodovodnog sistema Živinice-sredstva grada za 2019\nUpriličen prijem za predstavnike streljačkog kluba “Konjuh” Živinice\nGradonačelnik Samir Kamenjaković upriličio je prijem za predstavnike streljačkog kluba “Konjuh” Živinice koji su osvojili drugo mjesto na\nGradonačelnik Samir Kamenjaković upriličio je prijem za predstavnike streljačkog kluba “Konjuh” Živinice koji su osvojili drugo mjesto na takmičenju koje se održalo 06.10.2019.godine u Zenici.\nNa pomenutom takmičenju, predstavnici streljačkog kluba “Konjuh” bili su jedini predstavnici sa Tuzlanskog kantona, a riječ je o disciplini serijska vazdušna puška, kategorija juniora.\n“Prije svega želim da čestitam na osvojenom drugom mjestu našim takmičarima ispred streljačkog kluba “Konjuh”. Mi smo još prošle godine kupili jednu pušku ispred Gradske uprave koja je pomogla da jedna od naših kandidatkinja ostvari dobar rezultat na takmičenju, te ono što smo u razgovoru zaključili jest da bi na kvalitet uticalo i kupovina digitalnih meta. Dogovorili smo da početkom sljedeće godine mi ispred Gradske uprave obezbijedimo sredstva za kupovinu digitalne mete, koja bi u potpunosti podigla referencu kada je u pitanju i trening a i sami rezultati. Grad Živinice će i dalje nastaviti podržavati kako streljački, tako i sve ostale klubove u Gradu Živinice”, rekao je gradonačelnik Samir Kamenjaković.\nAsfaltirane nove dionica puteva u Mjesnoj zajednici Oskova\nProteklih dana završeno je asfaltirannje novih dionica puteva u Mjesnoj zajednici Oskova, ukupne vrijednosti od oko 60.000, 00\nProteklih dana završeno je asfaltirannje novih dionica puteva u Mjesnoj zajednici Oskova, ukupne vrijednosti od oko 60.000, 00 KM, finansiranih iz budžeta Grada Živinice.\nJedan od ovih projekata u je Modričkoj ulici, u ukupnoj dužini od 290,0 m., širine asfalta od 3,0 m.\nVrijednost ovog projekta iznosi oko 32.000,00 KM, a finiansirano je iz Budžeta Grada Živinice za 2019.godinu.\nU ovoj mjesnoj zajednici ove godine uspješno je realizovano nekoliko putnih infrastrukturnih projekata a to su:\n1. Put Ul.B.8-Oskova, u ukupnoj dužini od 51,0 m., širine asfalta 3,0 m.\n2. Modrička ulica, u ukupnoj dužini od 290,0 m., širine asfalta 3,0 m.\n3. Put Ul.ORB, u ukupnoj dužini od 88,0 m., širine asfalta 3,0 m .\n4. Spajanje puta Partizanska A-Partizanska B i Partizanska, u ukupnoj dužini od 143,0 m., širine asfalta 3,0 m.\n“U mjesnoj zajednici Oskova imamo četiri projekta u vrijednosti od oko 60.000,00 KM, a koji su projekti iz budžeta Grada Živinice koje nastavljamo raditi. U narednom periodu sa predsjednicima mjesnih zajednica dogovorit ćemo prioritete, staviti u budžet, a može se ovdje planirati i jedan dio koncesija, te se nadam da uz jedno kvalitetno planiranje i kvalitetno ispunjenje budžeta da ćemo u potpunosti zadovoljiti standarde onako kako građani zaslužuju za bolji život”, rekao je gradonačelnik Samir Kamenjaković.\nAsfaltiranje novih dionica puteva u Gradu Živinice\nMjesna zajednica Đurđevik još je jedna od lokacija na području Grada Živinice u kojoj se realizuju projekti vezani\nMjesna zajednica Đurđevik još je jedna od lokacija na području Grada Živinice u kojoj se realizuju projekti vezani za putnu infrastrukturu.\nNaime, završeno je asfaltiranje četiri nove putne dionice u ukupnoj dužini od 777 metara, a radi se o sljedećim dionicama:\n1. MZ Stari Đurđevik, put Nukići u ukupnoj dužini od 108,50 m., širine asfalta 3,0 m.\n2. MZ Đurđevik, put prema Dunajevićima u ukupnoj dužini od 61,0 m., širine asfalta 3 m.\n3. MZ Đurđevik, put Rijeka – Mlin Jurošević u ukupnoj dužini od 363, 0 m., širine asfalta 3m.\n4. MZ Đurđevik, nastavak kroz Gornje Vrnojeviće u ukupnoj dužini od 244,50 m.,širine 3m.\nDakle, trenutno se u ovoj mjesnoj zajednici realizuju projekti ukupne vrijednosti od oko 95.000,00 KM, finansirano iz budžeta Grada Živinice za 2019. godinu.\nPrema riječima gradonačelnika Samira Kamenjakovića, jedan od glavnih ciljeva u 2019. godini jeste da se pokuša olakšati saobraćajna komunikaciju kroz cijeli Grad Živinice, te da završe sve infrastrukturne projekte čija je realizacija predviđena kroz Budžet Grada Živinice u 2019.godini.\nGradonačelnik Samir Kamenjaković, sa saradnicima, posjetio je Udruženje Penzionera Grada Živinice gdje je u toku renoviranje i adaptacija\nGradonačelnik Samir Kamenjaković, sa saradnicima, posjetio je Udruženje Penzionera Grada Živinice gdje je u toku renoviranje i adaptacija njihovog prostora u kojem su smješteni.\nObjekat Udruženje penzionera/umirovljenika Grada Živinice sagrađen je 1975.godine, a sve do danas nije obavljena nikakva rekonstrukcija.\nKako Uprava Grada Živinice brine o svim kategorijama stanovništva, iz budžeta Grada izdvojeno je 10.000,00 KM za renoviranje pomenutog prostora.\nZa sada je izvršena kompletna sanacija unutarnje i vanjske stolarije, te se očekuje da preostali radovi budu završeni do 25. oktobra, Dana penzionera FBiH.\nUdruženje penzionera broji oko7,5 hiljada članova, od kojih do stotinu njih svakodnevno dolazi kako bi se odmorili i družili kroz razne aktivnosti.\n“Zaista mi je zadovoljstvo da Grad Živinice odnosno Gradska uprava i Gradsko vijeće preko budžeta Grada Živinice ima mogućnost da počne ulagati u one dijelove grada koji su u potpunosti bili zapostavljeni. Mi smo zaista napravili jednu dobru sinergiju kada je u pitanju Udruženje Penzionera, imamo jako dobru saradnju sa jednim jako aktivnim udruženjem kojem treba pomoći. U budžetu Grada Živinice za njih smo predvidjeli veća sredstva nego što su do sada imali, te smo ovom prilikom povećali još 10.000,00 KM da uradimo stolariju i sve što je potrebno u predviđenom dijelu. Ono što želim istaći jeste da smo najavili da se u budućnosti uradi predračun određenih radnji kako bi ovaj objekat u potpunosti zadovoljio kriterije i bio jedan kvalitetan gradski objekat Doma Penzionera. Vjerujem da ćemo i u budućnosti nastaviti saradnju sa Udruženjem Penzionera, te ovom prilikom želim da im čestitam na svim aktivnostima koje su spreveli do sada, to jest u prošloj godini, a i niz godina iza nas”, kazao je gradonačelnik Samir Kamenjaković.


Socijalne borbe oko organizacije prostora\nZrenjaninski socijalni forum organizuje u četvrtak, 20. septembra tribinu o temi Socijalne borbe oko organizacije prostora – O iskustvima borbe stanovnika Male Amerike protiv postavljanja splava na jezeru i o posledicama koncentracije vlasništva nad poljoprivrednim zemljištem.\nTribina će biti održana u Sali MZ „Mala Amerika“, u 19 sati. Uvodna izlaganja održaće Judita Popović, advokat i Miroslava Pudar, novinarka lista „Danas“.\nPoslednjih godina uočljivo je nastojanje gradskih vlasti da privatnim investitorima pod privilegovanim uslovima obezbede korišćenje gradskog javnog prostora. Do sada je bilo više samoorganizovanih protesta građana koji su pokušavali da odbrane pravo na javni prostor, kako bi on služio prvenstveno potrebama građana. Mobilizacja stanovnika koji žive u Maloj Americi dala je rezultate, jer je privatni preduzetnik sprečen da postavi splav na jezeru.\nCilj tribine je da se osmisli koncept prostornog uređenja koji odgovara potrebama građana i da se izvrši pritisak na lokalnu vlast kako bi se takvi zahtevi uzeli u obzir prilikom donošenja urbansitičkih planova.\nTakođe, u toku je proces koncentarcije vlasništa nad poljoprivrednim zemljištem što posebno pogađa male i srednje farmere koji su do sada organizovali više akcija sa ciljem da ukažu na štetne posledice uvođenja kapitalizma u poljoprivredi. Propast malih farmi ugrožava veliki broj domaćinstava u srednjem Banatu i dovodi do socijalne katastrofe na selima. Na tribini će biti ukazano na socijalne posledice koncentracije vlasništva nad poljoprivrednim zemljištem.


MUP TK – Održana press konferencija – Ministarstvo unutrašnjih poslova Tuzlanskog kantona\nPress Objavljeno: 28 maj u 13:57\nDanas je (24.05.2012.godine) u prostorijama MUP TK-a održana konferencija za novinare, na kojoj su v.d. policijski komesar Fadil Šljivić i načelnik Sektora krim. policije MUP TK-a Zahid Selimbašić, prezentirali rezultate policijske akcije, odnosno nastavka višemjesečnih aktivnosti koje provode službenici Uprave policije MUP TK-a na suzbijanju i sprečavanju svih oblika organiziranog kriminala, zloupotrebe opojnih droga, krivičnih djela iz oblasti imovinskih delikata i dr. krivičnih djela.\nNaime, dana 23.05.2012.godine službenici policije Ministarstva unutrašnjih poslova Tuzlanskog kantona su na osnovu naredbe Kantonalnog suda, izvršili pretrese stambenih objekata, pomoćnih objekata i putničkih motornih vozila, na više lokaliteta na području Tuzlanskog kantona (Tuzla, Lukavac i Gračanica).\nTokom navedenih pretresa, pronađena je i izuzeta veća količina predmeta, za koje postoje osnovi sumnje da se mogu dovesti u vezu sa navedenim krivičnim djelima, i to: vatreno oružje (9 pušaka i 8 pištolja raznih vrsta i kalibara), 2 ručne bombe, 11 motornih vozila, 5 motocikala, veći broj mobilnih telefona, određena količina materije koja svojim izgledom asocira na opojnu drogu "heroin" i "marihuana", tablete koje svojim izgledom asociraju na "ekstazi", laptopi, računarske centralne jedinice, municija raznog kalibra i dr. predmeti.\nU navedenoj akciji koja još uvijek traje, učestvovalo je oko 350 službenika policije MUP TK-a, u saradnji sa nadležnim Tužilaštvom i Sudom, te drugim Agencijama za sprovođenje zakona, koje su iz svoje nadležnosti pružile pomoć službenicima MUP TK-a u realizaciji ovih aktivnosti.\nU vezi navedenog, u prostorije MUP TK-a su privedene 44 osobe radi kriminalističke obrade, koja je još uvijek u toku, nakon čega će protiv određenog broja osoba Kantonalnom tužilaštvu Tuzla biti podnesen Izvještaj o učinjenom krivičnom djelu (za jedan broj osoba će najvjerovatnije biti određena mjera pritvora).


Tokom 2018. godine Zavod za zaštitu i korištenje kulturno-historijskog i prirodnog naslijeđa Tuzlanskog kantona, u okviru projekta „Predstavljanja i afirmacije nacionalnih spomenika Tuzlanskog kantona u elektronskim i drugim aktuelnim medijima“, kroz pose - eNovosti\nTokom 2018. godine Zavod za zaštitu i korištenje kulturno-historijskog i prirodnog naslijeđa Tuzlanskog kantona, u okviru projekta „Predstavljanja i afirmacije nacionalnih spomenika Tuzlanskog kantona u elektronskim i drugim aktuelnim medijima“, kroz pose\nIzvor: TIP Pregledano: 58 Postavljeno 13.02.2018. 14:52 13.02.2018. 14:52\nU Katoličkom školskom centru „Sv. Franjo“ u Tuzli u povodu pokladnih svečanosti danas je upriličen tradicionalni karneval pod maskama. Snijeg i hladno vrijeme nisu dozvolili da mnoštvo učenika Osnovne škole i Gimnazije ovog centra izađu na gradske ulice i svoje maske i nošnje prikažu s građanima i zajednički se druže i vesele. No, ni u fiskulturnoj sali […] nastavi čitati...\nIzetbegović otkrio ko će biti novi premijer FBiH: 'Mislim da bi drugo poluvrijeme bilo bolje...'\nHrvati izabrali legitimne predstavnike, ali smatraju da treba blokirati vlast u FBiH dok se ne promijeni Izborni zakon!\nAleksandar Vučić u jutarnjem tv programu: Mira će biti dok neko ne počne da ubija Srbe\nGenijalan trik uz pomoć kojeg ćete trošiti upola manje vremena za glačanje


Rabljeni Geith dodatna oprema oglasi na prodaju - Hrvatska - Mascus Hrvatska\n13ton 24” Digging Bucket (1)\n4FT Digging Bucket (1)\nAxes 40 mm 55 cm (1)\nAxes 45 mm 75 cm (1)\nAxes 45 mm 80 cm (1)\nAxes 50 mm 35 cm Banane (1)\nAxes 55 mm 60 cm 8-10T (1)\nBucket 1500mm (1)\nBucket 400mm (1)\nCoupler Pin 60/70mm (1)\nHYDRAULIC MAIN PIN (1)\nMiller Tefra 60mm (1)\nPregledaj oglase rabljene Geith građevinarska oprema na prodaju diljem Europe. Najnoviji oglasi se stavljaju na vrh. Da sortirate ove rabljene Geith građevinarska oprema kliknite na dugume, kao što su marka, godine, cijena, vrijeme korištenja, država. Kako bi pregledali bilo koje rabljene građevinarska oprema na prodaju kliknite na link.\nGeith hidravlična hitra menjava za stroj 7 ton\nGeith 13ton 24” Digging Bucket\nGeith DX140Opća stanje (1-5): 4\nUjedinjeno Kraljevstvo, Farnsfield\nGeith Axes 55 mm 60 cm 8-10TOpća stanje (1-5): 3\nGeith H30-1600 CATERPILLAR 318 / 320 / 322 - JCB 160 / 1Opća stanje (1-5): 5, Kapacitet spremnika: 2.25e+006, Certifikati: CE\nGeith Twinlock (Claw) quick couplerPristaje na sljedeće strojeve: Unused Geith Twinlock (Claw) quick coupler to suit 13T Excavator\nGeith BucketTransportna masa: 10\nGeith H25-0600_NCOpća stanje (1-5): 5, Kapacitet spremnika: 610000, Uvjeti isporuke: EXW\nGeith H06 - 0900Kapacitet spremnika: 250000\nOvdje je kompletna lista polovnih Geith građevinarska oprema za prodaju. Mozete da dodate strane medu svoje omiljene strane ili uporedujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Geith građevinarska oprema koji su Vam zanimljive, uz korišcenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


Energetska efikasnost uzima maha i u BiH - Akta.ba\n23.05.2021. 10:59 / Izvor: Nezavisne novine\n"Do kraja februara više od 90 odsto proizvoda u EU imalo je oznake A+, A++ ili A+++. Novi način označavanja će biti jasniji i pomoći će proizvođačima da nastave s inovacijama kako bi ponudili još energetski efikasnije proizvode, što pomaže smanjenju emisije stakleničkih gasova", rekla je ona.\n"Banke ne žele finansirati energetsku efikasnost u neboderima zbog neadekvatno riješenog pitanja zajednica etažnih vlasnika. A 45 odsto stambenog fonda čine višespratnice. Sve investicije idu u individualne i javne objekte jer ih banke mogu lakše kreditirati. Puno je ovakvih primjera gdje bi se veliki napredak mogao postići samo promjenom regulative", ističe on.\nZahvaljujući inicijativi Evropske komisije "Novi zeleni dogovor" i Fondu za zapadni Balkan, značajan iznos od oko devet milijardi evra grantova za zapadni Balkan će se odnositi na ekologiju. Građani će, ako ovaj projekat bude implementiran, povoljno moći nabavljati električne automobile, postavljati solarne panele na krovove i uvoditi druge ekološke inovacije


fiskalizacija 100 evra\n100 EVRA PO UREĐAJU I JOŠ 100 PO PRODAJNOM MESTU Kreće fiskalizacija: U petak počinje prijava za subvencije\nU petak 15. oktobra, počinje prijava obveznika fiskalizacije za finansijsku podršku, a jedini uslov je uredno podneta prijava sa podacima za generisanje jedinstvene oznake poslovnog prostora i poslovne prostorije PGJO. Prijava se podnosi na sajtu Poreske uprave.\nSvi obveznici dobiće od države po 100 evra po prodajnom mestu i 100 po fiskalnom uređaju, a ta suma će biti uvećana za 20 odsto za one koji nisu u sistemu PDV-a.\nPOMOĆ, FISKALIZACIJA, POREZ, REFINANSIRANJE Ministar Mali predstavio 4 ekonomska zakona na sednici Narodne Skupštine\nPrelazni period, sistem besplatan\nMinistar Siniša Mali juče je naveo da se izašlo u susret privrednicima, pa je uveden prelazni period u kome će moći da rade postojeće i novo rešenje, od 1. novembra do kraja aprila naredne godine.\n- Privrednici su tražili prelazni period od šest meseci i dobili su ga. Кada su rokovi u pitanju, već 1. oktobra krenula je prijava preko sajta Poreske uprave svih poreskih obveznika da prijave svoja prodajna mesta i do jutros 892 poreska obveznika su se prijavila sa 1400 prodajnih mesta - rekao je Mali i pozvao ostale poreske obveznike da se prijave u narednih mesec dana.\nOn je dodao da nijedan dinar poreske obveznike neće koštati uvođenje novog sistema. Obezbeđeno je šest milijardi dinara, kako bi se pokrili troškovi nabavke fiskalnih uređaja. Uredba je usvojena na sednici Vlade prošle nedelje i predviđa subvenciju od 100 evra za svaki fiskalani uređaj i dodatnih 100 evra za svako prodajno mesto. Za one koji nisu u sistemu PDV-a taj iznos će biti povećan za 20 odsto.\n- Кo želi da iskoristi ove subvencije prijavljivanje će preko sajta Poreske uprave krenuti od 15. oktobra i trajaće do kraja januara - naveo je Mali.\nPrema njegovim rečima krenule su i pripreme za elektronske fakture, pa će od 1. januara sledeće godine svi subjekti u javnom sektoru imati obavezu da izdaju elektronske fakture, a do kraja sledeće godine to će važiti i za sve one koji su u privatnom sektoru, a koji su u sistemu PDV-a.\nSinoć je USVOJEN I ZAKON ZA 20 EVRA koji precirira ko sve može i mora da se prijavi ako želi novac od države, kada i kako.


TAJNI DOKUMENTI BILA KLINTONA: Berger je savetovao samo ultimatum | Novosti.rs\nU dokumentu, sa koga je skinuta oznaka tajnosti u Klintonovoj predsedničkoj biblioteci, vidi se da je Berger bio svestan kakve pritiske, rizike i neregularnosti nosi ovaj, na kraju usvojeni, potez.\n- To podrazumeva pritisak na NATO da izda ultimatum sa zahtevom da Milošević preduzme konkretne korake da reši humanitarnu i političku krizu, ili će se suočiti sa vojnim odgovorom - konstatuje Berger.\nKako bi ultimatum bio kredibilan, objašnjava on, SAD i saveznici treba da budu spremni da izvedu ograničene vazdušne udare u slučaju da se Milošević ne povinuje, a ako i dalje istrajava, treba biti spreman na eskalaciju vazdušnih udara s ciljem da se onemogući njegovo izvođenje vojnih i bezbednosnih operacija.\n- Ultimatum treba da bude propraćen čvrstim upozorenjem kosovskim Albancima da ne provociraju srpski vojni odgovor - dodaje on.\nBerger rezoluciju UN koja je usvojena uz uzdržanost Kine, i odluku NATO da počne sa pripremom snaga smatra važnim koracima u političkim i vojnim pripremama za ultimatum. Ipak, on je svestan da rezolucija izričito ne odobrava upotrebu sile.\n- Naravno, ovaj pristup ima svoju cenu i rizike, kako politički, tako i vojno - priznaje Berger.\nU DOKUMENTU o sastanku najviših zvaničnika SAD posvećenom vojnim opcijama o Kosovu, održanom u "operativnoj sobi" Bele kuće 20. marta 1999. godine, četiri dana uoči početka bombardovanja SRJ, navodi se da faza jedan napada na integrisanu PVO uključuje, neminovno, i Crnu Goru. Pritom se u dokumentu napominje: "Već smo upozorili predsednika Đukanovića da će se ovo verovatno dogoditi."\nSmatra i da će osvajanje podrške saveznika zahtevati ogroman napor, posebno što se Rusija snažno suprotstavlja bilo kakvoj upotrebi sile. Svestan je, kaže, da će mnogi saveznici želeti da pokušaju sa drugom rezolucijom UN koja odobrava upotrebu sile pre nego što NATO izda ultimatum. Uveren je, ipak, da će uspeti da dobije saglasnost Alijanse za upotrebu sile, sa drugom rezolucijom UN ili bez nje, ali svestan i rizika da bi onda neki mogli da traže izuzeće za svoje trupe:\n- Održivi konsenzus saveznika će biti težak posebno ukoliko se Milošević parcijalno povinuje uslovima ultimatuma. Takođe ćemo se konsultovati sa Rusijom bilateralno i kroz NATO da ograničimo štetu u našim odnosima - napominje Berger.\nKlintonov savetnik bio je svestan i ograničenog interesovanja članica NATO i javnosti za Kosovo, što se već ogledalo u teškoćama da se obezbedi učešće u SFOR. A bio je svestan i poteškoća u ubeđivanju Kongresa SAD:\n- Kongres će biti zabrinut za vojne akcije koje dovode američke snage u rizik, ili vode dugoročnom vojnom angažovanju na podršci "autonomije za Kosovare", posebno ako vide da su SAD za to zainteresovanije od evropskih saveznika. Neki će svoju kritiku zasnivati i na neadekvatnoj zakonskoj podlozi - svestan je bio Berger.\nZgrada Generalštaba u Beogradu posle NATO bombi\nOn upozorava predsednika i da bi preduzimanje vojne akcije moglo da znači i ulogu u primeni sporazuma i da nije siguran ne samo da li bi saveznici, već i SAD bile spremne za to. Dodaje i da je svestan rizika da pretnja silom može izazvati da Beograd prekine pregovore, kao i da dođe do nasilja nad američkim građanima. Uprkos svemu, on ističe da ultimatum podstaknut pretnjom vojnom silom nema alternativu.


Subotić zaustavio Real, a ne valja Mihajloviću | Sport | Kurir\nU Srbiji višak\nSubotić zaustavio Real, a ne valja Mihajloviću\n26.10.2012. 03:07h 07.02.2017. 15:10h\nSamo Miha i nebo znaju...\nOdličnom igrom protiv Real Madrida Neven Subotić je još jednom dao povod da se sa još manje razumevanja gleda na odluku selektora Siniše Mihajlovića da ga ostavlja na klupi. Ne postoji nijedan parametar fudbalske igre koji favorizuje Subotićeve konkurente za mesto štopera u nacionalnom timu, ali bivši defanzivac Crvene zvezde i Totenhema Goran Bunjevčević podseća da tim sastavlja Mihajlović i da on najbolje zna zašto prednost daje drugim igračima.\n- Neven Subotić je vrhunski fudbaler, kog bi poželeli da imaju u timu i najveći evropski klubovi. U našoj reprezentaciji šansu dobija Milan Biševac, takođe fantastičan fudbaler. To je izbor Siniše Mihajlovića. On je selektor, on ih gleda na utakmicama i treninzima i tu negde je video taj detalj zbog kog je prelomio u korist Biševca - priča Bunjevčević.\nMihajlović Subotiću zamera da slabo komunicira sa saigračima.\n- Ne verujem da je to ključna stvar, kao što ne mislim da je tačno to što neki spominju Subotićevo nedovoljno dobro poznavanje srpskog jezika. Bio sam stranac u timu i znam da sam pre prve utakmice umeo da kažem najosnovnije reči koje su mi potrebne u igri - leđa, sam, moja, izađi... Nešto drugo je opredelilo Mihajlovića i to je njegovo pravo. Mnogo je igrača u istoriji imalo sjajne klupske karijere, ali ih nije bilo u reprezentaciji.\nNeven: Sad mogu u penziju\nPosle pobede svog tima protiv Reala, Subotić je izjavio da mu se ostvario dečački san i da bi mirne duše mogao da završi karijeru.\n- Sad bez problema mogu da završim karijeru jer ću deci moći da pričam kako sam pobedio jedan Real Madrid. Pamtiću je dok sam živ - izjavio je Subotić.\nNeven Subotićreal madridSiniša Mihajlović


by Miloš Marković | May 22, 2019 | Vesti\nby Miloš Marković | May 21, 2019 | Vesti\nDom kulture “Studentski grad” i NURDOR, udruženje koje pruža pomoć deci oboleloj od raka I njihovim porodicama, uključili su se u kampanju “Reciklirajmo zajedno” koju su pokrenuli Ekostar Pak i kompanija Jaffa. Postavljanjem namenskih kanti za otpad Ekostar Pak...\nEkostar Pak i udruženja Trash Hero pokrenuli su kampanju Trash izazov Srbija širom Srbije tokom prethodnog vikenda u nekoliko gradova i opština u Srbiji. Eko heroji i eko zvezde iz partnerskih organizacija čistili su na Avali, Zrenjanjinu, Pančevu, Vranju i u Boleču....\nAkcija Očistimo Donji Dorćol organizovana je u subotu, 11 maja na Donjem Dorćolu. Domaćini akcije bili su festival Mikser i Beogradski market a podržali su ih Trash Hero Beograd i Ekostar Pak u okviru kampanje Trash izazov Srbija. Građani Beograda uz glumce, muzičare...\nby Miloš Marković | May 13, 2019 | Vesti\nOd prihoda ostvarenog prodajom ambalažnog otpada sakupljenog na 32. Beogradskom maratonu kupljeno 14 lopti Zemunskoj gimnaziji. Ovogodišnji 32. Beogradski maraton prva je masovna sportska manifestacija u Srbiji na kojoj je organizovano odvajanje ambalažnog otpada za...