ŽESTIVAL - MEĐUNARODNI FESTIVAL PRIRODE I TRADICIJE Traje pet dana u Užicu - UžiceMedia\nUŽIČANI POSLALI POMOĆ U KINESKI HARBIN\nUZ DAN DRŽAVNOSTI Izložba „Banjaluka, centar Vrbaske banovine“\nUSPEŠNE VANNASTAVNE AKTIVNOSTI Klub ljubitelja poezije biblioteke „Dušan Jerković“\nJUBILARNA PRŠUTIJADA 20. Sajam suvomesnatih proizvoda u Mačkatu\nROK ZA PLAĆANJE POREZA PAUŠALCIMA DO 18. FEBRUARA\nKONKURS ZA PODSTICAJE PREDUZETNICIMA I POČETNICIMA Obezbeđeno milijardu dinara\nPROSEČNA NOVEMBARSKA ZARADA Porasla za 10,3 nominalno i za 8,2 odsto…\nSRETENJE I DAN DRŽAVNOSTI U narodu se kaže da se…\nZAMENA ORUŽNIH LISTOVA DO 5. MARTA Ko to ne uradi na…\nSVETA TRI JERARHA Veliki praznik i slava\nNEZDRAV VAZDUH DIŠEMO\nVelika ekološka akcija Delegacije EU i EXIT fondacije „ZELENA Я:EVOLUCIJA“\nPOLJUBI ME NA MOSTU LJUBAVI I izgovori stihove pesme „Molitva za…\nPREMINUO UŽIČKI NOVINAR MILUTIN JOVIČIĆ LUJO\nKULTURA DIJALOGA: Vrednosni sistem bez iskrenosti, poštovanja i uvažavanja sagovornika\nNaslovna Društvo ŽESTIVAL – MEĐUNARODNI FESTIVAL PRIRODE I TRADICIJE Traje pet dana u Užicu\nŽESTIVAL – MEĐUNARODNI FESTIVAL PRIRODE I TRADICIJE Traje pet dana u Užicu\nPeti po redu Međunarodni festival prirode i tradicije, “Žestival” počinje sutra, utorak, 20. avgusta, nastupom aforističara i traje do 25. avgusta.\nProgram festivala počinje 20. avgusta nastupom aforističara u bašti Gradskog kulturnog centra u Užicu.\nU sredu, u okviru večeri vremeplova, nastupiće poznati užički orkestar Plavi ansambl.\nNa Gradskom trgu 22. avgusta se organizuje Porodična olimpijada gde će se deca i roditelji takmičiti u raznim igrama, a nakon takmičenja će biti odigrana predstava „Zeka lepotan“. Takmičenje se organizuje sa Udruženjem Roditelj u cilju promocije porodičnih vrednosti.\nPoklon grada Banja Luke Užičanima za Međunarodni festival prirode i tradicije „Žestival“ je koncert banjalučkog gradskog tamburaškog orkestra koji će nastupiti na Trgu partizana 23. avgusta.\nSećanje na velike užičke boeme je 24. avgusta.\nPrilika je ovo da se na “Žestivalu” predstave proizvođači užičkog kraja, po kojima je ovaj kraj prepoznatljiv i njihovi gosti. Biće izloženi suveniri, med, rakija, suhomesnati proizvodi… Organizatori su najavili da će biti izložena poljoprivredna mehanizacija, operma za med i proizvodnju rakije.\nPromocija i degustacija najveće komplet lepinje je zakazana je 25. avgusta u 15 časova.\nPredviđena je velika nagradna igra gde će svaki posetilac festivala kupovinom posebne degustacione časice postati učesnik nagradne igre na Međunarodnom festivalu prirode i tradicije, „Žestival“.\nU nedelju će biti organizovano proglašenje pobednika i dodela nagrada i zahvalnica svim učesnicima festivala.\nNa festivalu će kao i prethodnih godina biti organizovani poslovni susreti proizvođača i distributera, velikih trgovinskih lanaca i ugotiteljskih objekata, koji će biti u prilici da ostvare kontakte za buduću saradnju.\nProgram se završava koncertom Jelene Tomašević.\nMEĐUNARODNI FESTIVAL PRIRODE I TRADICIJE\nPrethodni tekstPREOBRAŽENJE – VELIKI HRIŠĆANSKI PRAZNIK\nSledeći tekstPROMOCIJA TEMATSKOG TROBROJA ČASOPISA MEĐAJ\nSRETENJE I DAN DRŽAVNOSTI U narodu se kaže da se sreću zima i leto\nUHAPŠENA DVA LICA Pod sumnjom neovlašćena proizvodnja i promet opojnih droga\nZAMENA ORUŽNIH LISTOVA DO 5. MARTA Ko to ne uradi na vreme – predviđene visoke kazne\nSRETENJE I DAN DRŽAVNOSTI U narodu se kaže da se...\nPOLJUBI ME NA MOSTU LJUBAVI I izgovori stihove pesme „Molitva za...\nPOŽEGA: Milion dinara za finansiranje vantelesne oplodnje\nNOVE PROSTORIJE U POLICIJSKOJ UPRAVI UŽICE Otvorio ministar Nebojša Stefanović


Sorensen: EU snažno podržava slobodu medija\nSpecijalni predstavnik EU u BiH Peter Sorensen izjavio je danas u Sarajevu da EU snažno podržava slobodu izražavanja, odnosno slobodu medija kao garanciju za odgovornost u društvima zemalja jugoistočne Evrope.\n”Snažno civilno društvo posebno je značajno za svaku dobro uređenu državu”, rekao je Sorensen na otvaranju Prve OEBS-ove konferencije o medijima jugoistočne Evrope, koja se danas i sjutra održava u Sarajevu.\nOn je podsjetio na riječi evropskog komesara za proširenje EU Štefana Filea koji je tokom jučerašnjeg obraćanja u Evropskom parlamentu naglasio da nema transformacije i integracije u EU bez slobode izražavanja, odnosno bez slobode medija.\n”EU očekuje konkretne korake zemalja regiona u pogledu reformi zakona koji regulišu rad novinara i tužilaca”, poručio je Sorensen.


"Nasa Borba" - Portret : Zoran Lilic, predsednik SRJ\nNedeljna, 8. jun 1997.\nPortret : Zoran Lilic, predsednik SRJ\nDrzavnik za privremenu upotrebu\nMunjevita politicka promocija Lilica, medijski upamcena recenicom upucenoj srpskoj opoziciji koja je napustila zasedanje srpskog parlamenta, "Budite ljubazni, zatvorite vrata, molim vas", asocirala je na njegov kondukterski posao kojim se volonterski bavio u vreme studija ali markirala i njegovu politicku poziciju koja se ogledala u slepoj odanost Vodji do cijih se najpoverljivijih krugova vinuo\nSkoro u isto vreme promovisan je drugi predsednik SR Jugoslavije i novcanica od milion dinara. Ta novcanica, odmah je zapazeno,vredela je nominalno hiljadu tadasnjih crvenih "Tesli", dve stotine "Andrica" a realno tek jednu marku. Slicno poredjenje nije moglo mimoici ni Zorana Lilica. On je, naime, te '93. nominalno dobio najvaznije mesto u saveznoj drzavi ali to mesto je njegovim postavljanjem, realno, postalo nevazno. Imajuci u vidu opasku predsednika Srbije Slobodana Milosevica povodom Lilicevog izbora "da od njega ocekuje uspesno obavljanje posla" bilo je vise nego jasno da mladjahni i ambiciozni Lilic nece iznutra obarati vladajucu garnituru kako je to uradio mladi Milosevic. A prisecajuci se okolnosti u kojima je postavljen na drzavnicki tron, Lilic je trebalo da novom dozom optimizma, kao pandan "destruktivnoj" strepnji i strahu smenjenog prethodnika Dobrice Cosica, demantuje sumnje koje su podgrejavali i neki clanovi vladajuce stranke - da se bez predsednika Jugoslavije moze. "Mir je nase osnovno opredeljenje. Moramo se okrenuti radu i znanju i prvo tu traziti resenje za nase probleme. Funkcionisanje pravne drzave smatram vaznim nacionalnim ciljem i uslovom da se razvijemo kao demokratsko drustvo", najavio je novoproglaseni predsednik u pristupnoj besedi 25. juna, glumeci autoritet i odlucnost kao da je nareceno od njega zavisilo.\n"Politicki maneken koji seta odelo predsednika na drzavnoj pisti, placen da se ne mesa u svoj posao... rastegljiv kao rakovicka guma... od konduktera i mlekadzije preko inzenjera tehnologije do zabe predsednika zabljacke drzave... zaduzen za cestitke i saucesca... i kad govori on ne govori vec samo prenosi poruke... bacac koplja koje je drugi zavitlao... cuvarkuca belog dvora" samo su neka zapazanja iz stampe kojima je popracen njegov blic uspon ali i odsustvo na kljucnim mestima odlucivanja. Lilicevo odsustvo iz pregovarackog tima u Zenevi, o mirovnom planu u Bosni i Hercegovini, samo koju nedelju posle dolaska na najvisu drzavnu funkciju, kasnije iz Dejtona, bio je razlog za ovakve i slicne opservacije njegovog statusa. Umesto toga on je prvu polovinu svog mandata posvetio obilasku vojnih kasarni, karaula, specijalnih jedinica, proizvodjaca oruzja. "Predsednik Jugoslavije, kao predsednik Vrhovnog saveta odbrane, komandant je Vojske Jugoslavije u ratu i miru i ove posete su deo obaveza i duznosti predsednika Republika" izjavio je Lilic u intervjuu "Tanjugu", demantujuci tadasnje spekulacije da su njegove posete deo priprema za uvodjenje vojnog rezima.\nKao najmladji predsednik jedne evropske drzave, atribut mladosti nije mogao bog zna kako da iskoristi jer Jugoslavija nije bila u Evropi - bila je izolovana i od nje i od celog sveta. Sumornu sliku znacaja zemlje na cije je kormilo dosao, upotpunjuje samo pet telegrama cestitki od stranih drzavnika: predsednika Libije Moamera El Gadafija, predsednika Zimbabvea Roberta Gabrijela Mugabea, predsednika Rusije Borisa Jeljcina, predsednika Rumunije Jona Ilijeskua i predsednika Republike Srpske Radovana Karadzica. Ako se tome doda da je Lilic za drzavnicko mesto ubedljivo pobedio u konkurenciji sa Jovanom Cepicem, Predragom Vukelicem i Branislavom Petrovicem, a da je jos sesnaest licnosti otpalo iz "predsednicke trke" jer nisu ispunjavali uslove, sami su sebe predlagali ili su imali jedan glas, a medju njima su bili Nikola Seceroski, Mirko Vracar i Radmila Milentijevic, dobija se potpunija slika vrednosti i znacaja tog izbora.\n"Sudeci po intonaciji kojom mrmlja to sto ima da kaze gospodin Lilic ne slusa sa posebnim zanimanjem ni samog sebe a njegove price o standardu, hiperinflaciji, vrhovnom komandantu, mirnom snu, Milosevicu i Bulatovicu, ne mogu zvucati ubedljivo ni najstrastvenijem espeesovcu", zapazio je komentator "Vremena".\nUz osmeh nenametljivog optimiste on je prvi zapazio rast proizvodnje, skidanje sankcija jos pre dve godine, jacanje monetarne discipline, zatvaranje nelegalnih kanala novca, smanjenje stope kriminaliteta te brzo i ravnopravno clanstvo SRJ u medjunarodne organizacije. Stoga nije slucajno reagovanje clana nezavisnog sindikata iz "Krusika", Milije Ilica, posle predsednikove govorancije u tom kolektivu: "Gospodine predsednice zasto ja nemam sta da vas pitam". Jedino sto niko nije mogao osporiti jeste uspesnost biografije mladica koji je radio skolujuci se i skolovao se radeci, biografije koja simbolizuje istovremeno i americki i socrealisticki san. Socrealisticki utoliko sto je kao uzoran ucenik i student generacije odmah dobio posao i u tom poslu zacas postao sef, direktor pa generalni direktor, jedne od najboljih fabrika u ondasnjoj drzavi, fabrike gumenih proizvoda "Rekord" o cemu danasnji narastaji najboljih ne mogu niti da snivaju, a americki po brzini blistavog uspona iz anonimnosti.\nMunjevita politicka promocija Lilica, medijski upamcena recenicom upucenoj srpskoj opoziciji koja je napustila zasedanje srpskog parlamenta "Budite ljubazni, zatvorite vrata, molim vas" asocirala je na njegov kondukterski posao kojim se volonterski bavio u vreme studija ali markirala i njegovu politicku poziciju koja se ogledala u slepoj odanost Vodji do cijih se najpoverljivijih krugova vinuo. "Ne obecavam nista senzacionalno", izjavio je prilikom izbora za predsednika Narodne skupstine Republike Srbije najavljujuci da nece nista improvizovati i da ce striktno postupati po nalozima. Prvi takav nalog sa vrha savezne drzave bio je da se, kako rece Seselj, ratosilja bezvredne administracije i Cosicevih savetnika.\nImajuci u vidu i onu cuvenu recenicu upucenu Cosicu, iz "famoznog" stenograma koji je bio kljucni dokaz za njegovo obaranje: "Predsednice, sta cekate, imate vojsku iza sebe" od Lilica se ocekivalo da konsoliduje i sredi stanje u vojnom vrhu.To je uspesno odradio na vec pripremljenom terenu u saveznom parlamentu gde je rebalansom saveznog budzeta kroz formu ustede odluceno da se penzionise 30 odsto postojeceg vojnog kadra. Pokazao se, dakle, kao besprekoran izvrsilac. Uz jaku policiju, "ociscenu" vojsku, jednoumni savezni parlament i odanog Lilica, Milosevicev rezim je sebe cvrsto obezbedio i na saveznom nivou.\nRodjen je 1953. godine u Brzoj Palanci kod Kladova. Po nacionalnosti je Srbin. Diplomirao je na Tehnolosko-metalurskom fakultetu u Beogradu. Kao diplomirani inzenjer dvanaest godina radio u neposrednoj proizvodnji u fabrici gumenih proizvoda "Rekord" Rakovica, gde je 1983. godine postao generalni direktor. Obavljao vise odgovornih drustvenih i privrednih funkcija. Bio je predsednik Izvrsnog odbora poslovnog udruzenja proizvodjaca guma Jugoslavije, clan Predsednistva Privredne komore Beograda i clan saveta Tehnoloskog fakulteta. Na visestranackim izborima za Narodnu skupstinu Republike Srbije1990. godine izabran je za poslanika Socijalisticke partije Srbije u Rakovici. U tom sazivu Skupstine bio je predsednik Odbora za industriju, energetiku, rudarstvo i gradjevinarstvo. Takodje u istom sazivu zamenio Radomana Bozovica na mestu sefa poslanicke grupe SPS.\nNa izborima decembra 1992. godine izabran je za narodnog poslanika u Beogradu a u januaru 1993. za predsednika Skupstine Srbije. Bio je clan Glavnog i Izvrsnog odbora SPS, te predsednik Ekonomskog saveta vladajuce partije da bi vec u junu iste 1993, bio izabran za predsednika Savezne Republike Jugoslavije. Ozenjen je . Sa suprugom Ljubicom ima sina Darka 13 i po godina. Govori ruski.\nPosle seirenja dela javnosti nad dnevnickim beleskama supruge predsednika Srbije i odgonetavanja da li je razocaravajuca sklonost nekog njenog nekadasnjeg prijatelja, kako je napisala, ka kratkoj suknji i mladoj devojci u korelaciji sa njegovom visokom funkcijom, nije bilo pouzdanih dokaza da se to odnosi na Lilica. Tim pre sto u drugom delu mandata ne samo sto su aktivnosti predsednika SRJ prosirene i na obilazak privrednih organizacija, vec su dobijale i sve vecu podrsku drzavnih medija. Posetio je Toplicu, Krusevac, Sabac, Batinu, Zemun, Novi Beograd... PTT Srbije, CIP, Gasprom, dobio plakete zadrugara, saobracajaca... a novine su bile pune odgovarajucih naslova prilagodjenih sloganu Socijalisticke partije: "Korak u novi vek", "Veze za novi vek", "Gas za novi vek"....\nAnalize pojavljivanja u predizbornoj kampanji Socijalisticke partije Srbije za savezne izbore nedvosmisleno su pokazale Lilicev primat, meren desetinama sati u odnosu na ostalu politicku udarnu gardu rezima. Time se nedvosmisleno dalo na znanje da to nije samo zarad njegove lepote i pameti vec zarad podizanja znacaja mesta na kome je i na koje treba da dodje njegov politicki tvoritelj Slobodan Milosevic.\nTa pozicija, ma koliko se cinila lagodna, nosila je i izvesne rizike brzog sagorevanja. Lilicu je, naime, ostavljeno da pusta politicke probne balone i bilo je neizbezno da, takoreci, u jednom danu, da dve kontradiktorne izjave. Tako 30. jula 94. izjavljuje da: "SRJ od medjunarodne zajednice, s pravom ocekuje i smatra jedino pravednim, da i srpskom narodu u celini, uvazi osnovne vitalne, nacionalne i drzavne interese. Mi cemo na tom stavu istrajati, iako, posve neosnovano, za svoje pravo i svoju doslednost placamo visoku cenu." Dan kasnije 31. jula iste godine, on saopstava: "I sa stanovista nacionalnog interesa celine srpskog naroda i sa stanovista drzavnog interesa i RS i SRJ, danas, posle dugog i tragicnog rata, stekli su se medjunarodni i unutrasnji uslovi da zajednicki konstatujemo da mir nema alternativu. Nema alternativu zato sto je medjunarodna zajednica stavila do znanja da ce se u suprotnom jedinstveno i slozno okrenuti protiv celog srpskog naroda. Nas je zajednicki stav da treba prihvatiti plan medjunarodne zajednice."\nIli: "Srbi u BiH nisu za rat, vec za mir ali oni za sebe traze ono sto je drugima dato - garancije", istakao je Zoran Lilic na promociji nove klase oficira VJ na kraju jula '94, da bi na samom pocetku avgusta otkrio javnosti neke prljave rabote tih istih Srba iz BiH - ubijanje civila, upad u platni sistem zemlje, dilovanju devizama .... "Milioni gradjana Jugoslavije", naglasio je Lilic na Kongresu sindikata u Novom Sadu, " ne mogu da budu taoci nijednog lidera, ni sa podrucja SRJ, ni iz Republike Srpske, ni Republike Srpske Krajine".\nAli dok se savezni ministar za inostrane poslove baktao "pobrkanim loncicima" Gonzalesove komisije, Lilicu je prepusteno da ukaze na smer izlaska iz izborne krize posle kradje glasova na novembarskim izborima za lokalnu samoupravu: "Neophodno je sto pre okoncati politicku krizu u Srbiji striktno postujuci volju biraca, propise u Republici i uvazavati sugestije medjunarodnih institucija".\nPolitickim susretima, uz malo safarija, na dvonedeljnom proputovanju po africkim zemljama, prvi je, poput slavnog prethodnika druge, upotrebio rec nesvrstanost u spoljnoj politici trece Jugoslavije.\nI nedavna njegova izjava, u promotivnoj turneji SPS u Boru, da se "siptarskim nacionalistima koji zele albansku drzavu moze izaci u susret tako sto ce im se otvoriti granice SRJ prema Albaniji", neodoljivo je podsetila na nesto i nekoga, s pocetka raspada Druge Jugoslavije, samo sto je tada objekt obracanja bila Slovenija. Ne ulazeci u eticki, etnicki, a da ne pominjemo i protivustavni karakter ovih reci, Lilic je najzad ustalasao javnost i izazvao brojne reakcije. Time je razbio zid ravnodusnosti prema njemu i dokazao da ne samo njegovo mesto vec i on licno postaje relevantan u politici zemlje. Vidljiv, pocetnicki, nedostatak sigurnosti i nesnalazenja u obavljanju drzavnickih poslova, nadomestio je na kraju mandata viskom samouverenosti. A kako i ne bi kad se u politickim krugovima, mada nezvanicno, vec uveliko prica da je upravo njemu namenjeno mesto predsednika Srbije. Ukratko, tranzitni covek drzave u tranziciji za koga su, bas zbog te osobine, mnogi predvideli da ce se zadrzati na funkciji i u funkciji ceo mandat, a mozda i vise.\nRat, mir i strateski interesi\n"Nisu problemi u Bosni nastali '90. Jos je Cvijic govorio o tri kruga: vizantijsko-pravoslavnom, latino-katolickom i azijsko-islamskom"\n(28.5.1993, intervju NIN-u)\n"Vasa cvrstina doprinela je odvracanju od agresije na SRJ"\n(16. 6.1994. u razgovoru sa delegacijom oruzanih snaga) "Mi nemamo drugog izbora nego da uspemo"\n(U razgovoru sa francuskim generalom Pjer Mari Galoaom) "Nas nacionalni interes je mir"\n(31.7.94. povodom promovisanja klase novih oficira VJ)\n"Jugoslavija se optuzuje za zlocine koje nikada nije pocinila a moralnu i humanitarnu podrsku srpskom narodu izvan Srbije neki nastoje da prikazu kao zlocin."\n(24.4.95. povodom otkrivanja spomenika zrtvama fasizma) "Dejtonski sporazum cijem je potpisivanju a posebno implementaciji SRJ dala nemerljiv doprinos, stvorio je realne sanse da se rat u BiH zameni mirom....To je potvrdilo ispravnost i dalekovidost politike koju su vodile SAD i posebno predsednik Klinton"\n(14.9.96. izjava britanskoj TV WTN)\nO medjunarodnoj zajednici\n"Zbog nepristajanja nekih mocnika u medjunarodnoj zajednici da se srpskom narodu kao i drugim konstitutivnim narodima nekadasnje drzave juznih Slavena ravnopravno prizna pravo na samoopredeljenje, razbile su se medjunarodne norme, medjunarodno pravo dotad ustaljenih medjunarodnih odnosa. Po nekim ocenama zbila se najveca manipulacija svetskim javnim mnenjem"\n(20.10.93. na skupstini novinara u Pristini)\nO braci preko Drine\n"Odluka da se prihvati ponudjeni mirovni plan, koji predstavlja castan kompromis, je teska, ali ona se mora doneti sa punom svescu i odgovornoscu da se njene posledice odnose na ceo srpski narod."\n(1.8.94 povodom ministarskog sastanka u Zenevi)\n"Solidarnost gradjana Jugoslavije bacena je pod noge, nase pozrtvovanje precrtano je potezom pera kojim je raspisan narodni referendum (u RS). Ceo srpski narod i svi gradjani SRJ stavljeni su u medjunarodni karantin."\n"Srpske vlasti nece tolerisati separatizam ali nece ni dozvoliti otvaranje nekih zarista koje neke zemlje zucno prizeljkuju "\n"I danas smatram da prioritet u saniranju stanja na Kosmetu imaju humanitarni aspekti problema obrazovanja, zdravstva, drustvene zastite dece, zena, starih."\n"Ovde, sa ovog mesta, odgovorno pozivam sve lidere albanskih politickih stranaka na otvorene razgovore radi uspostavljanja dijaloga i resavanja eventualnih spornih pitanja na nacin kako je to primereno najdemokratskijim zemljama sveta."\n(7.2.97 u poseti Trecoj armiji u Pristini i Nisu)\n" ... a Albancima koji zele svoju drzavu mozemo izaci u susret tako sto ce im se otvoriti granica SRJ prema Albaniji."\n"Svoje kontakte sa predsednikom Milosevicem koristio sam i koristicu ubuduce da mu prenesem pravo stanje stavri za poslove koje radim, bez obzira da li su lepi ili ruzni i da mu kazem svoje misljenje. Procenite na kraju sami."\nO Miri Markovic\n"Svako od nas ima pravo da mu se neko dopadne ili ne. Mislim da se gospodji Markovic dopada moj dosadasnji rad."\nO izbornoj krizi\n"Sud nikome nije dao glas ponavljajuci izbore tamo gde su utvrdjene nepravilnosti vec je insistirao na novom krugu. Partija na vlasti mora da prihvati opravdane zahteve opozicije i pokrene pitanje odgovornosti."\n(18.12. 1996, prilikom posete PTT "Srbija")


EUcasino Recenzija 2022 - 100 Besplatni Spin bonusi\n#17 of 60 Online kasina\nLicence: Denmark, Malta, Sweden\nNačini plaćanja: AGMO, American Express, AstroPay, Bancontact, BankLink, Check, Citadel, Citadel Direct, Diners Club, EPS, Euteller, Fundsend, Interac, Juno, Lobanet, Lottomaticard, MBnet, Maestro, MasterCard, Moneta, Multibanco, NETELLER, NETS SG, Neosurf, Nordea, POLi, PayPal, PayU, Payd, Przelewy24, QIWI Wallet, Rapid Transfer, SOFORT Überweisung, Siru Mobile, Skrill, Sporopay, SwiffPay, Ticket Premuim, Todito Cash, Trustly, Visa, Visa Electron, WebMoney, Wire Transfer, Wirecard, Yandex Money, abaqoos, eKonto, ecoPayz, ewire, giropay, iDEAL, paysafecard\nProvajderi igara: SkillOnNet, Quickspin, StakeLogic, Scientific Games, IGT, NetEnt, Merkur Gaming, GameArt, Ganapati, Relax Gaming, Oryx Gaming, Big Time Gaming, Edict Gaming, SYNOT Games, Microgaming\nRecenzija posljednje ažurirana June 15, 2021\nEUCasino jedan je od najboljih online kasina u Evropi i svoj uticaj širi u Crnoj Gori, nudeći sjajnu listu igara u primamljivom paketu. Sajtom preovladava plava boja, koja je istične na prvi pogled i slaže sa mnogim sjajno dizajniranim opcijama za igranje koje su sada na samo par klikova daleko od vas. Nosi licencu Malta Gaming Authority, a sa radom je započeo 2009. godine.\nSpisak igara je prilično drugačiji nego na drugim sajtovima, jer sadrži naslove od Net Entertainment zajedno sa igrama od SkillOnNet i NextGen Gaming. Tu je takođe i nekoliko ekskluzivnih slotova koje možete pronaći jedino u ovom kasinu, a igrači iz Crne Gore mogu ih isprobati veoma lako.\nKada govorimo o igrama, slotovi su najpopularniji, pa je ovdje nekoliko progresivnih slotova koji zavrijeđuju svaku pažnju zbog svojih visokih džekpotova. Pored toga, u ponudi je i određeni broj stonih igara, video poker i nekoliko ekstra igara koje možete igrati u instant play verziji na sajtu ili instalirati softver nakon što ga preuzmete na svoj kompjuter.\nKada je riječ o bonusima, EUCasino pripremio je nešto stvarno zanimljivo, jer bonus na prvi depozit ide tako visoko da će igračima iz Crne Gore u mnogome povjećati iznos na računu odmah nakon što se registruju. Sajt ima i druge promocije i nagrade na redovnom nivou.\nZa sva pitanja registrovanih korisnika pobrinuće se iskusni i prijateljski tim za korisničku podršku, koji odgovore pruža putem live chata, e-maila ili telefona 24/7.


Servis za Beats slušalice [Archive] - iPhone Srbija Forum - iSrbija\niPhone Srbija Forum - iSrbija > Non-Apple tehnički uredjaji i softverske platforme > Home entertainment > Servis za Beats slušalice\nView Full Version : Servis za Beats slušalice\nImam Beats Solo 2 slušalice na kojima su mi se kožni delovi od jastučića odvojili. Više puta sam ih uglavljivao tankom karticom u ležište, međutim oni stalno ponovo ispadaju. Da li možda znate za neki servis u Beogradu koji bi ovo profesionalno mogao da sredi? iStyle i Macola ne rade servisiranje (tj. samo vrše zamenu ukoliko je uređaj u garanciji što moj nažalost nije).\nkoliko su stare? to nisu jeftine slusalice da im se tako nesto desi osim ako bas nisi abuser\nMali off: šta je “abuser”?\nNema neka domaća reč? [emoji4] Ne znamo svi engleski.\nDosta više pisanja van teme, bre :)\nKupio sam ih još pre 4 godine, ali su se u prvih godinu dana pokvarile i u Macoli sam dobio nove zamenske krajem 2015. Od tada sam ih stvarno retko koristio, bukvalno nekoliko puta mesečno (više su stajale u futroli nego što sam ih koristio) tako da stvarno ne znam kako se ovo desilo. Nigde ne mogu da pronađem servis koji bi ovo rešio :(\nAbuser,bezeli...Jesus ljudi :D\nto i jeste bila poenta...:one:\nTo se dešava generalno na Beats slušalicama. Probaj servis Aleksovski, na Medaku (gugluj adresu). To je ovlašćeni servis za Yamaha ozvučenje, Bose i mi često šaljemo korisnike tamo.


Irak: Na protestu ubijeno 27 demonstranata\nU poslednja 24 sata poginulo je 27 demonstranata u Bagdadu i Nasiriji, na jugu Iraka, kada su bezbednosne snage otovorile vatru, javio je Rojters, pozivajući se na medicinske izvore.\nZdravstveni i bezbednosni zvaničnici saopštili su da su 23 demonstranta ubijena danas kada su bezbednosne snage pucale na učesnike protesta kako bi ih rasterali sa glavnog ulaza u Nasiriju, prenosi AP.\nSMRTONOSNE DEMONSTRACIJE U Iraku poginula tri demonstranta, 35 ranjeno\nČetiri demonstranta ubijena su u Bagdadu kada su pokušali da pređu most Ahrar koji vodi do zaštićene Zelene zone u kojoj se nalazi sedište vlade i strane ambasade.\nBagdad i veći deo južnog Iraka, koji je mahom šiitski, od 1. oktobra potresaju demonstracije.\nDemonstranti optužuju vladu koju predvode šiiti za korupciju i ističu nezadovoljstvo zbog loših usluga javnih službi i visoke nezaposlenosti.\nBILANS PROTESTA U IRAKU Najmanje dvoje ubijeno i 200 ranjeno kad su deomonstranti izašli na ulice zbog nezaposlenosti i korupcije\n"NEMA OTADŽBINE, NEMA NAFTE" Demonstranti u Iraku zatvorili naftno polje Nasirija


Politika privatnosti - GradSubotica – Produkcija\nHvala što ste posetili naš internet sajt. Vaš pristup, kao i korišćenje ovog našeg internet sajta http://produkcija.gradsubotica.co.rs/ podleže ovim uslovima korišćenja i važećim zakonskim propisima koji uređuju ovu oblast. Pristupom i korišćenjem internet sajta, prihvatate bez ograničenja, ove uslove korišćenja. Ukoliko ne prihvatate ove uslove korišćenja bez ograničenja, molimo Vas da napustite internet sajt.\nInternet sajt i svi tekstovi, logotipi, grafika, slike, audio materijal i ostali materijal na ovom internet sajtu http://produkcija.gradsubotica.co.rs/, jesu autorsko pravo ili vlasništvo Produkcije GradSubotice ili su na internet sajt postavljeni uz dozvolu vlasnika ili ovlašćenog nosioca prava. Korišćenje Sadržaja, osim na način opisan u ovim uslovima korišćenja, bez pisane dozvole vlasnika Sadržaja je strogo zabranjeno. Produkcija GradSubotica će zaštiti svoja autorska prava, svoja prava intelektualne svojine i ostala srodna prava, kao i druga prava, u najvećoj meri dozvoljenoj zakonom, uključujući i krivično gonjenje.\nSadržaj internet sajta može sadržati netačne podatke ili štamparske greške. Promene na internet sajtu se mogu napraviti periodično u bilo kom trenutku i bez obaveštenja. Međutim, Produkcija GradSubotica se ne obavezuje da redovno ažurira informacije sadržane na ovom internet sajtu. Takođe, Produkcija GradSubotica ne garantuje da će internet sajt funkcionisati bez prekida ili grešaka, da će nedostaci biti blagovremeno ispravljani ili da je internet sajt kompatibilan sa vašim hardverom ili softverom. Informacije date na ovom internet sajtu ne treba tumačiti kao savete za donošenje odluka bilo koje vrste. Treba da se posavetujete sa odgovarajućim stručnjakom ako Vam je potreban specifičan savet prilagođen Vašoj situaciji.\nInternet sajt koristite na sopstveni rizik. Produkcija GradSubotica nije odgovoran za materijalnu ili nematerijalnu štetu, direktnu ili indirektnu koja nastane iz korišćenja ili je u nekoj vezi sa korišćenjem internet sajta ili njegovog Sadržaja.\nInternet sajt može sadržati linkove drugih internet sajtova čiji vlasnik ili korisnik nije Produkcija GradSubotica. Takvi linkovi su obezbeđeni isključivo da bi Vama pružili što više informacija. Produkcija GradSubotica ne kontroliše i nije odgovoran za rad, sadržaj, politiku privatnosti ili bezbednost ovih sajtova. Produkcija GradSubotica ne kontroliše sadržaj ili proizvode ili usluge dostupne na ovim internet sajtovima. Ako uspostavite vezu sa takvim internet sajtovima preko linka na našem internet sajtu, to činite na sopstveni rizik i bez saglasnosti Produkcije GradSubotica.\nPrava intelektualne svojine i ostala prava na bilo koji softver koji je dostupan za preuzimanje sa internet sajta http://produkcija.gradsubotica.co.rs/, pripadaju Produkciji GradSubotici. Vaša upotreba Softvera podleže uslovima sporazuma o licenci koji prate ili su uključeni u Softver. GradSubotica ne prihvata odgovornost za sadržinu pravila korišćenja ili ostalih dokumenata koji su uključeni u Softver ili ga prate. Nemojte instalirati niti koristiti Softver ako se ne slažete sa takvim sporazumima o licenci. Kada preuzimate Softver sa internet sajta, to činite na sopstveni rizik.\nProdukcija GradSubotica može u svakom trenutku izmeniti ove uslove korišćenja tako što će ažurirati ovaj tekst. Vi ćete automatski biti obavezani novim uslovima korišćenja sadržanim u izmenama, te bi iz tog razloga trebalo da periodično posetite ovu stranicu radi upoznavanja sa trenutno važećim uslovima korišćenja.\nProdukcija GradSubotica čuva privatnost svih posetilaca svojih internet sajtova i štiti lične podatke posetilaca internet sajta. Molimo vas da pažljivo pročitate Politiku privatnosti koja sledi kako biste razumeli kako koristimo i štitimo informacije koje nam pružate.


Može li beba da vas zbliži sa partnerom i sačuva brak? (Branislava Pavlović) - Partnerski odnos u drugom planu | BG online\nPartnerski odnos u drugom planu\nMalo se govori o tome šta se zaista dešava sa brakom kad dobijemo dete. Rođenjem bebe porodica se proširuje, a od bračnog para se formira roditeljski par. Odnosi postaju složeniji, a porodične uloge se menjaju. Tek po rođenju bebe dolazi do aktiviranja roditeljskih uloga i porodičnih modela funkcionisanja koje svaki od partnera nosi iz svoje porodice. Iz faze braka, ulaze u fazu „porodice sa malim detetom“ i od tog trenutka se razvojni zadaci i stadijumi njihove zajednice računaju u odnosu na uzrast i potrebe deteta. Tad mogu da se pokažu velike razlike između partnera u roditeljstvu, porodičnim ulogama i u braku. Dvoje mogu da se slažu kao partneri, ali i da se veoma razlikuju kao roditelji.\nDolazak bebe i izazov za partnerski odnos\nKad po prvi put vidite svog partnera u ulozi mame ili tate, on više nije samo vaš supružnik, već majka ili otac vašeg deteta. Mladi veruju da će ih beba zbližiti sa partnerom ili „spasiti“ brak, dok se u realnosti dešava suprotno. Istraživanja pokazuju da bračni odnos trpi nakon rođenja deteta. Kad se venčavaju ljudi su obično srećni i zaljubljeni. Ali, zadovoljstvo bračnim životom počinje da opada već nakon godinu dana braka. U brakovima sa decom se to dešava brže nego u brakovima bez dece, ali se brakovi sa decom ređe razvode. Očigledno je da dolazak bebe utiče na celokupnu porodičnu dinamiku i na to kako roditelji funkcionišu kao par. Bračni odnos postaje dominantno roditeljski odnos koji je usmeren na svakodnevno funkcionisanje porodice i bebine potrebe. Nakon rođenja deteta odnos roditelja često postaje sve više distanciran i „poslovno“ orijentisan na izvršavanje obaveza.\nTad dolazi do suštinskih promena uloga, od uloge žene do uloge majke, od uloge ljubavnika do uloge roditelja. Kako se mama i beba sve više emocionalno vezuju, tako ostali odnosi počinju da trpe.\nMame povlače veliki deo energije iz bračnog odnosa i usmeravaju je ka bebi. Očevi često navode da se osećaju zapostavljeno i manje važno. Tokom prvih nekoliko meseci bebinog života, mama i beba se nalaze u jednoj vrsti simbioze koja je zdrava i potrebna za normalan psihofizički razvoj bebe.\nPrirodno je da se partnerski odnos na kraći period stavi u drugi plan. Zbog umora i neispavanosti, previše obaveza, manjka slobodnog vremena, parovi se sve manje posvećuju jedno drugom, a u odnos se uvlače stalne sitne trzavice i tenzija. Mame i tate počinju da funkcionišu u različitim dimenzijama. Mama je izolovana i usmerena na bebu. Muče je hormonske promene, neispavanost, oporavak od porođaja, postporođajna tuga, nezadovoljstvo promenama na telu. Tata biva izbačen iz dijade, oseća da je po strani, mora da brine o porodici i da mami pruža operativnu i emocionalnu podršku. Partneri bivaju sve više distancirani, a sve više „poslovno“orijentisani oko brige i nege za dete.\nKriza od 6 meseci do godinu dana\nRoditeljstvo zahteva brzu i efikasnu adaptaciju mame i tate na nove uloge i odgovornosti. Roditelji osećaju kao da nemaju više vremena, ni za sebe, ni za druge. U takvoj situaciji povećanih stalnih zahteva i odgovornosti, kao i potpune centriranosti na dete, najčešće najviše stradaju najintimniji delovi braka – bliskost i seksualni odnosi. Iz uloga partnera i ljubavnika prelazimo u uloge roditelja i supružnika, a tad se parovi sa malim detetom najčešće žale na manju bliskost sa partnerom, manje zajedničkih aktivnosti i provedenog vremena i na nezadovoljavajući seksualni život. Ono što se može smatrati krizom i adaptacijom na rođenje deteta traje oko šest meseci ili najduže prvih godinu dana. Na žalost, u mnogim brakovima se bliskost i intimnost sa partnerom stavljaju nisko na listi ličnih i porodičnih prioriteta. Neki brakovi se nikad ne oporave od rođenja deteta, ostaju centrirani na decu i roditeljstvo dugi niz godina, neki i zauvek. Iako je biti mama ili tata najlepša stvar na svetu, mame i tate ne bi trebalo da zaborave na sebe i svoje partnere. Najveća sreća za dete je srećan roditelj.\nKako je nastala pesma „Što je moje to će doći“?


Web dizajn Inspiracija - Part 3\nSa toliko mnogo web tehnologija, platformi i programskih jezika, web dizajneri i developeri traže nove mogućnosti da privuku posetioce i pretvore ih u stalne klijente.\nFoundation 5 Dostupan\nPre nekoliko dana tim ZURB-a objavio je novo izdanje Foundation 5, responsive web dizajn framework-a kojeg koriste miloni dizajnera i developera.\nInspirativni Sajtovi sa Parallax Efektom\nPonekad, parallax skrolujući sajtovi trebaju moćnu mašinu i brzu internet konekciju da bi se normalno prikazivali.\nJedan od načina da se razbije monotonija na web sajtu je da se iskoristi cela moć umetnosti, uključivanjem neverovatnih crtanih ilustracija.\n09 септембра, 2013\nNavigacija je jedan od najvažnijih delova svakog web sajta. Sadržaj ne bi bio dostupan bez pravilno dizajnirane navigacije\nJedan od metoda koji se može efikasno upotrebiti u web dizajnu je kontinuirana integracija. Ovo podrazumeva iterativni proces koji zahteva od developera da često integrišu svoj rad da bi sprečili greške i kontinuirano radili na unapređenju proizvoda.


Laguna - Bukmarker - „Doktore, umirem li?“ – Kad ima razloga za brigu i šta u tom slučaju raditi - Knjige o kojima se priča\nDa bismo znali da povučemo granicu između opravdane brige i bezrazložnog straha za naše zdravlje i naš život, moramo imati prave informacije.\nSvako od nas bi trebalo da vodi računa o svom zdravlju, da prati signale koje mu telo šalje, da na vreme uočava simptome i pravovremeno se obrati lekaru za pomoć. Ali, gde je granica između svesne brige o zdravlju i hipohondrije? Nije dobro ni od komarca praviti magarca, pa od zapušenog nosa umisliti da je smrtonosni kancer. Jer nije svaki simptom znak teške bolesti ili onog najgoreg. Upravo o tome govore dr Kristofer Keli, specijalista opšte hirurgije, i dr Mark Ajzenberg, kardiolog, uspešni lekari u vodećim kliničkim centrima u Sjedinjenim Državama i autori knjige „Doktore, umirem li?“, koji su često u svojoj karijeri imali priliku da od pacijenata čuju upravo ovo pitanje. Zbog toga su napisali ovaj sveobuhvatni priručnik sa savetima kada se treba opustiti, a kada zakazati pregled kod lekara ili potražiti hitnu pomoć. Evo šta autori ove korisne knjige kažu o veoma čestom simptomu koji izaziva crne misli i strah od najgoreg – o nesvestici.\nJedna od teškoća u lečenju nesvestice jeste to što se ta reč može odnositi na brojna različita subjektivna stanja. Ako vam se muti u glavi, kao da ćete se svakog trenutka obeznaniti, tada je tačnije reći da ste ošamućeni. Takav osećaj imate onda kad vaš mozak ne dobija dovoljno krvi – i premda zvuči zastrašujuće, nije uvek znak ozbiljnog problema. Ključni faktori su učestalost vaših simptoma i okolnosti u kojima se ispoljavaju.\nUkoliko vam se pak čini da se soba okreće oko vas, tada verovatno imate vrtoglavicu (vertigo). Osećaj se obično pogoršava kad okrenete glavu ili zatvorite oči. Vrtoglavica se javlja onda kada dođe do nekakvog poremećaja u lavirintima unutrašnjeg uva, gde se nalaze organi odgovorni za naš osećaj položaja glave. Ti lavirinti se sastoje od više prstenova ispunjenih tečnošću. Kada zakrenete glavu ili je spustite, ta tečnost se pomera u prepoznatljivom obrascu, koji mozgu omogućava da odredi položaj vaše glave u odnosu na tlo (čak i kad su vam oči zatvorene). Kada lavirinti šalju vašem mozgu zbunjujuće ili lažne signale, dobijete vrtoglavicu...\nPonekad osetite blagu ošamućenost neposredno pošto ustanete iz kreveta. Kad ležite i onda ustanete, sila teže prouzrokuje da vam se krv spusti u noge. U onih nekoliko sekundi koliko je potrebno da se ta krv ponovo pokrene, vaš mozak prođe kroz kratkotrajni pad krvnog pritiska, usled kojeg se javi osećaj ošamućenosti. Pod uslovom da traje kratko (manje od nekoliko sekundi) i da ne gubite tlo pod nogama, ova pojava je sasvim normalna.\nAko ošamućenost potraje nekoliko minuta i natera vas da ponovo legnete, ili se dešava svaki put kada ustanete, po svoj prilici imate ortostatsku hipotenziju – u suštini, to je veoma veliko, abnormalno opadanje krvnog pritiska posle uspravljanja iz ležećeg u stojeći položaj. To stanje može biti posledica značajnog krvarenja ili dehidracije (budući da krv koja vam se slije u noge odlazi iz ionako smanjene zalihe), lekova (poput beta blokatora i diuretika) i problema s nervima (budući da vaši nervi pomažu u korigovanju krvnog pritiska posle uspravljanja u stojeći položaj). Ako krvarite ili danima ne možete ništa da pojedete ili popijete, potražite hitnu medicinsku pomoć. U suprotnom, biće dovoljno da zakažete pregled kod svog lekara.\nZakažite pregled kod svog lekara\nZa vreme vežbanja osećate blagu ošamućenost. Blaga ošamućenost i zadihanost normalne su pojave posle napornog vežbanja, ali ako ste stariji od pedeset godina i osetite ošamućenost kad god ubrzate korak, moguće je da imate srčanih tegoba. Na primer, možda bolujete od aortne stenoze, kod koje glavni zalistak koji odvaja srce od tela postane krut i jedva se otvara. Kao rezultat toga, vaše srce nije u stanju da upumpava više krvi onda kad je vašim mišićima to najpotrebnije. Krvni pritisak vam opadne i osećate blagu ošamućenost. Isto tako, moguće je da su vam arterije koje snabdevaju srčani mišić krvlju zakrečene i da vam srce za vreme intenzivnog vežbanja postane iznureno i ne uspeva da pojača snagu pumpanja. Obratite se lekaru, koji će vas uputiti na ultrazvuk srca, a verovatno i na test opterećenja.\nPonekad vam se, pošto okrenete glavu, čini da se soba okreće oko vas. Po svoj prilici je kod vas reč o benignoj paroksizmalnoj pozicionoj vrtoglavici ili BPPV. Do nje dolazi kad se u lavirintima unutrašnjeg uva obrazuju kamenčići koji se pomeraju naokolo u tečnosti kada pomerite glavu, što šalje zbunjujuće signale vašem mozgu. Vaš lekar može da izvede mali test, tako što će vas poleći na sto za preglede i naglo vam zakrenuti glavu. Ako osetite vrtoglavicu, dijagnoza je potvrđena. Vaš lekar može postavljanjem vaše glave u različite položaje prebaciti kamenčiće iz lavirinta u druge delove unutrašnjeg uva, gde vam neće pričinjavati teškoće.\nUši vam zvone, i imate osećaj da su pune, i čini vam se ponekad da se soba okreće oko vas. Verovatno imate Menijerovu bolest. (Francuzi su, izgleda, baš opsednuti vrtoglavicama!) Do nje dolazi kada pritisak tečnosti u lavirintu, iz još neobjašnjenih razloga, postane visok. Među ostalim simptomima su slabiji sluh i tinitus (konstantno zujanje ili zvonjava u uvu). Simptome često pogoršava stres, pušenje i konzumiranje hrane s visokim sadržajem soli, mononatrijum glutamta, kofeina i alkohola (većinu toga bi ionako trebalo izbegavati). Lečenje se sastoji od režima ishrane s niskim sadržajem soli i, ako to ne donese rezultat, lekovima za izbacivanje suvišne tečnosti (diureticima) i protiv mučnine (antiemeticima). Možda morate da uradite magnetnu rezonancu mozga, kako bi se isključili drugi retki, ali opasni uzroci ovih simptoma. Terapijski program poznat kao vestibularna rehabilitacija može vam poboljšati ravnotežu i ublažiti simptome.\nImate vrtoglavice i znate da patite od migrene. Migrene mogu prouzrokovati vroglavicu, ukoliko zahvataju onemoždane oblasti koje komuniciraju s lavirintima. Vrtoglavica se obično (mada ne uvek) dešava u isto vreme kad i glavobolja. Pored uobičajene terapije migrenoznih napada, vaš lekar može vam prepisati lekove za vrtoglavicu i mučninu.\nSmesta u urgentni centar\nSoba se okreće oko vas i neće da stane. Ako imate neprekidnu vrtoglavicu tokom nekoliko minuta, (1) verovatno se osećate gore no što ste ikad mislili da je moguće i (2) trebalo bi da smesta potražite medicinsku pomoć, budući da bi objašnjenje moglo biti moždani udar ili krvarenje. Možda vam je potreban CT mozga, čisto da bi se pouzdano utvrdilo. Ako sve izgleda normalno ili lekari smatraju da je rizik od moždanog udara u vašem slučaju mali, možda je kod vas reč o manje opasnom stanju zvanom vestibularni neuritis, koje se javlja kad virusna infekcija nadraži nerv koji povezuje lavirinte s mozgom. Ovo stanje najčešće potraje samo nekoliko dana i prolazi samo od sebe.\nSrce iznenada počne da vam lupa kao ludo i onda osetite blagu ošamućenost. Reč je verovatno o abnormalno ubrzanom radu srca, usled čega ono ne može delotvorno da pumpa krv. Krvni pritisak vam opada izazivajući ošamućenost. Lezite i pozovite hitnu pomoć. Dok čekate, možete probati određene manevre namenjene da uspore rad srca; na primer, kašljanje ili naprezanje (kao kad vršite veliku nuždu, ali molimo vas, gledajte da se zaustavite na vreme).\nKrvarite (na primer, imate obilnu menstruaciju) i osećate blagu ošamućenost, pogotovo kad ustanete u stojeći položaj. Verovatno ste izgubili značajnu količinu krvi i trebalo bi da vam se neodložno ukaže medicinska pomoć. Štaviše, sasvim je moguće da vam je potrebna transfuzija. Kao što smo već opisali, ortostatska hipotenzija (opadanje krvnog pritiska prilikom ustajanja na noge) postane izraženija i češća kod osoba koje gube krv.\nTemperatura vam je visoka, trese vas groznica, imate snažan osećaj nesvestice. Moguće je da je kod vas reč o zastrašujućoj bolesti poznatoj kao sepsa, do koje dolazi kad vaš organizam ima takoreći termonuklearnu reakciju na infekciju. (Poput stvarnog nuklearnog rata, i ona često rezultuje smrću obeju strana.) Zbog intenzivnog odgovora imunološkog sistema, krvni pritisak vam naglo opada izazivajući nesvesticu. Lečenje obuhvata infuziju i anibiotike. Pozovite hitnu pomoć, budući da ova bolest može naglo da poprimi smrtonosni tok.


(VIDEO) Francuska: Ponovna izolacija od 26.decembra?\nVeliki broj informacija koje kruže u vezi aktuelnog stanja sa Kovidom-19 se menjaju iz časa u čas. Pa tako juče javne ličnosti već govore o mogućoj promeni odluke predsednika Makrona o otvaranju ugostiteljskih objekata za 20.januar. Rečeno je da je sve dalja takva mogućnost.\nPored vakcine o kojoj ne prestaje da se govori ovih dana, poznat je i datum početka vakcinacije u Francuskoj a to je nedelja 27.decembar. Pored toga sve je više govora o potencijalnom trećem talasu i povećanju broja obolelih poslednjih nekoliko dana.\nZbog toga je jutros na najgledanijem info kanalu BFMTV, Profesor bolnice i šef odeljenja reanimacije u pariskom predgrađu Garches, Djillali Annane pozvao odgovorne u zemlji da ponovo uvedu mere izolacije minimum na mesec dana, počevši do subote 26. decembra.\nOvaj Profesor je izjavio da predstojeći katolički Božić će sigurno doneti povećanje broja obolelih i da je mera izolacije posle Božića neophodna da rastereti bolničke kapacitete.\nNjegovu izjavu možete pogledati OVDE.\nTagovi: Božić - Francuska - izolacija


IT u poljoprivredi – CSL Laboratorija za računarsku tehniku\nU okviru ove stranice biće predstavljani rezultati istraživanja u okviru projekta „PRIMENE INFORMACIONO – KOMUNIKACIONIH TEHNOLOGIJA U POLJOPRIVREDI“\nRazvoj inteligentnih senzora, njihovih mreža uz mogućnost povezivanja na Internet i mrežu mobilne telefonije stvorio je široke mogućnosti za primenu elektronike, računarske tehnike i telekomunikacija u oblasti poljoprivrede. Praktično ne postoji oblast poljoprivrede u kojoj nije došlo do prodora i primene najnovijih tehnika i tehnologija. Kao i u drugim oblastima života i ovde je cilj podizanje kvaliteta poljoprivredne proizvodnje, kroz podizanje efekata zaštite biljaka i životinja, obezbeđenje kvalitetne ishrane i ostalih agro – tehničkih mera.\nU Laboratoriji za računarsku tehniku već sedam godina se realizuju istraživanja u ovoj oblasti. Deo istraživanja je realizovan u okviru Projekta TR32043 koji u okviru programa tehnološkog razvoja finansira Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja. Deo rezultata istraživanja u ovoj oblasti može se videti u okviru sledećih stranica:\nObjavljeni radovi u domaćim i stranim časopisima i predstavljeni na konferencijama u zemlji i inostranstvu


NA DOBROBIT PACIJENATA | Galaksija Nova\nIlustracija (Rehab vik 2019)\nViše od 1.500 učesnika iz 65 zemalja na „Rehab viku 2019” u Torontu (Kanada), čiji je glavni organizator bio akademik Miloš R. Popović, naše gore list, imali su priliku da čuju najnovija saznanja i vide najsavremenije uređaje u naučnoj oblasti koja objedinjuje medicinu i inženjerstvo. Jedan od plenarnih predavača bio je akademik Dejan Popović.\n„Toronto je (kulturološki i etnički) najraznovrsniji grad na planeti”, bila je poruka akademika Miloša R. Popovića, glavnog organizatora „Rehab vika 2019” u Torontu, na otvaranju konferencije. Doktor Popović je direktor KAJT istraživačkog instituta koji pripada bolničkom sistemu poznatom kao Rehabilitacioni institut u Torontu, i profesor je na Univerzitetu Torontu. U nastavku poruke on je rekao: „Ova raznovrsnost ideja i kultura omogućila nam je da postanemo jedan od lidera u oblasti rehabilitacionih tehnologija i medicinskih istraživanja”.\nIsto se može reći i za samu konferenciju, koja je u svom četvrtom izdanju okupila inženjere, istraživače, kliničko osoblje, studente i predstavnike privatnog sektora iz 65 zemalja.\n„Rehab vik” (https://www.rehabweek.org/) je jednonedeljni skup/konferencija u oblasti rehabilitacionih tehnologije, čiji cilj je da omogući i motiviše razgovor i saradnju različitih protagonista u ovom polju, kao što su lekari, inženjeri, terapeuti, psiholozi, naučnici, pacijenti i negovatelji. Učesnici su imali priliku da čuju predavanja i panel diskusije koje dotiču raznolike aspekte rehabilitacionih nauka. Pored toga, svaka od pojedinačnih konferencija organizuje predavanja koja su specifična za njihovu publiku. Ovaj koncept daje učesnicima širok repertoar stručnih i klinički relevantnih predavanja i pruža priliku da izaberu diskusije prema svojim interesovanjima.\nIdeja o „Rehab viku” rođena je iz potrebe da se omogući efikasna komunikacija korisnika rehabilitacionih tehnologija, naučnika, inženjera i kliničara koji učestvuju u razvijanju rehabilitacionih sistema. Znanje o potrebama korisnika, u ovom slučaju, doktora, kliničkog osoblja i njihovih pacijenata, neophodno je za uspešne inovacije u razvoju medicinske tehnologije. „Rehab vik” okuplja sve potencijalne učesnike na jednoj mestu i omogućava im da simultano učestvuju na više konferencija, razmenjujući saznanja i iskustva.\nĆaskanje u pauzi\nPrvi „Rehab vik” organizovan je 2011. godine u Cirihu (Švajcarska) kada su se tri konferencije IEEE – Internacionalna konferencija za rehabilitacionu robotiku (ICORR), Internacionalni simpozijum neurorehabilitacije (INRS) i Internacionalna konferencija za virtuelnu eehabilitaciju (ICVR) – objedinile da maksimiziraju razmenu ideja u oblasti rehabilitacije sa jednim ciljem: progres za dobrobit pacijenata.\n„RehabVik 2011” imao je više od 650 posetilaca i omogućio je brojna partnerstva, ostavljajući jake utiske koji su motivisali naučna društva da se ponovo okupe. Tako su se INRS, ICVR i Konferencija za savremeni razvoj u neurorehabilitaciji (ICRAN) 2015. godine udružile u Valensiji (Španija) i organizovale drugo izdanje „Rehab vika”. Nakon 2015. „Rehab vik” je organizovan svake druge godine: 2017. u Londonu (Ujedinjeno Kraljevstvo) i 2019. u Torontu (Kanada). Skup u Londonu činile su četiri konferencije, imao je preko 1.200 posetilaca i posvedočio je očevidnu zainteresovanost za interdisciplinarnu komunikaciju.\nMiloš R. Popović otvara skup\nOvogodišnji „Rehab vik 2019”, organizovan pod okriljem KAJT istraživačkog instituta, prvi put je okupio šest naučnih društava: Internacionala društvo funkcionalne električne stimulacije (IFESS), Internacionalni konzorcijum za rehabilitacionu robotiku (ICORR), Internacionalno industrijsko društvo za savremenu rehabilitacionu tehnologiju (IISART), Američki kongres za rehabilitacionu medicinu (ACRM), Severnoameričko društvo rehabilitacionog inženjerstva i pomoćne tehnologije (RESNA) i Internacionalno društvo proteza i ortoza (ISPO).\nZahvaljujući RESNA konferenciji, „Rehab vik 2019” bio je jedinstven u još jednom aspektu. Studenti su imali priliku da se takmiče za najkreativnije inovacije u dizajnu rehabilitacionih i pomoćnih tehnologija. Pored studentskog takmičenja, preduzetnici su izložili svoje proizvode tokom „Dvelopers Showcase-a. Cilj ovog programa bio je da se proizvođači razgovaraju sa potencijalnim korisnicima o novim idejama i poboljšanjima svojih proizvoda u razvojnoj fazi.\nIzložba novih rehabilitacionih tehnologija\n„Rehab vik 2019” okupio je više od 1.500 učesnika iz 65 zemalja, uključujući dvadesetak učesnika iz Srbije. Tako je akademik Dejan Popović sa Elektrotehničkog fakulteta u Beogradu poslednjeg dana održao plenarno predavanje „Uloga funkcionalne električne stimulacije u rehabilitaciji”. Započeo ga je pričom o Lojzeu Vodovniku, jednom od pionira funkcionalne električne stimulacije, u čiju čast se dodeljuje godišnje na IFESS konferenciji najboljim studentima za naučni doprinos.\nNagrađeni i profesori: sleva na desno: akademik Dejan Popović, dr Tijeri Keler, Kristina Salčov-Homen (treće), Atsuši Sasaki (drugo), Lazar Jovanović (prvo mesto), i profesor Matija Milošević.\nZdravstvo evoluira ka sve većoj integraciji medicine i tehnologije. Sledeći „Rehab vik” biće u Roterdamu (Holandija) jula 2021.\nOTPADNA VODA ZA PIĆE\n04/09/2019 u 7:36 AM\nAktuelna i vredna informacija za našu naučnu i stručnu javnost.


Princip | Tag Archive | BDS\nHome » Posts tagged with » BDS\nRektori izraelskih univerziteta objavili su otvoreno pismo u kom kritikuju odluku ministra prosvete ove zemlje da se Odedu Goldrajhu, profesoru matematike i kompjuterskih nauka, ne dodeli najprestižnija izraelska nagrada zbog navoda da podržava međunarodni palestinski pokret za slobodu (BDS).1 U svom otvorenom pismu ministru prosvete Joanu Galantu, rektori su naveli da, iako oni ne podržavaju […]\n09/04/2021No CommentRead More\nVelika Britanija je, još sredinom meseca, donela zakon kojim se zabranjuje svim institucijama pod javnim finansiranjem da bojkotuju robu ili usluge kompanija umešanih u trgovinu oružjem, duvanskih proizvoda ili onih proizvedenih u jevrejskim doseljeničkim naseljima na okupiranoj Zapadnoj obali. Sada je i kanadski parlament usvojio predlog da zabrani svaki pokušaj promocije sankcija protiv Izraela od strane grupe „Bojkot, deinvestiranje i […]\nRodžer Voters, bivši frontmen grupe Pink Floyd, uputio je veoma oštre reči rok zvezdi Džon Bon Džoviju pred njegov koncert u Tel Avivu 3. oktobra. “Ti stojiš rame uz rame sa doseljenikom koji je spalio bebu”, napisao je Voters u otvorenom pismu upućenom američkom rokeru koje je podiglo prašinu u američkim i izraelskim medijima. “Mrtvi ne mogu da te podsete […]


KAKO DA SMANJITE BRZINU KOJOM JEDE VAŠA MAČKA I SPREČITE POVRAĆANJE - Moj ljubimac\nNaslovnaINFOKAKO DA SMANJITE BRZINU KOJOM JEDE VAŠA MAČKA I SPREČITE POVRAĆANJE\nKAKO DA SMANJITE BRZINU KOJOM JEDE VAŠA MAČKA I SPREČITE POVRAĆANJE\nMačka, možemo se svi složiti svakako ume da pronađe svoj način da od vas izmami obrok i poznato je da umeju biti veoma kreativne u tome. Međutim, nakon umiljavanja i „animiranja“ vllasnika kada dođu do željno iščekivanog obroka često nas ubrzo nakon toga dočeka poznat zvuk. Na taj zvuk svi po pravilu skačemo i trčimo po papirne ubruse, a onda prionemo na čišćenje i ribanje upravo tih poslastica koje mačka povrati. Zvuči poznato 🙂 ?\nMačka koja jede halapljivo može povratiti obrok\nOhrabruje činjenica da postoji više načina da usporite brzinu kojom vaša mačka jede. Ali prvo da shvatimo zašto mačka povraća? Kada previše brzo unese veću količinu hrane, pogotovo suve hrane, ona veoma brzo apsorbuje vodu u želucu i nabubri što dovoti do naglog naticanja. Mozak dobija „signal“da se životinja prejela, koji onda donosi logičnu odluku. Previše je hrane unutra? Hajde da se otarasim dela te hrane i olakšam organizmu i refleks za povraćanje je aktiviran.\nKako da vaša mačka sporije jede?\nDobar prvi korak bi bio da utvrdite koja vrsta hrane najčešće uzrokuje povraćanje, pa ako je uvek isti brend u pitanju promenite i pokušajte sa drugom vrstom hrane. Takođe, ukoliko se po pravilu dešava da mačka povraća nakon suve hrane probajte da uvedete mali više konzervirane koja ima već u sebi dovoljan procenat tečnosti.\nProbajte nekonvencijalne činije. Zvuči naivno ali nije, umesto klasične činije servirajte obrok u širokoj i plitkoj posudi nalik tiganju. Hrana će se rasporediti po činiji i stvoriti malo „slobodnog“ prostora pa će i sami zalogaji biti manji i češći. Mačka nakon jednog zalogaja mora da pomera glavu i da lovi drugi zalogaj i da kada ostane malo hrane skuplja ostatke što dovodi do usporavanja.\nPostavite neke prepreke koje mačka treba da savlada da bi došla do hrane i podelite obrok u dve tri manje količine. Na primer možete servirati u tri odvojene posudice sa preklopom.\nAko i nemate neke kreativne ideje uvek možete smanjiti količine obroka i hraniti ljubimca dva ili tri puta. Mada gore navedeni primeri veoma često daju rezultate. Imajte u vidu i da ukoliko životnja često povraća, gubi telesnu težinu i ima promenu u ponašanju obavezno treba da posetite veterinara jer možda nije u pitanju samo halapljivost.\nPrethodni tekstOD OVE GODINE ZABRANJENO UZGAJANJE ŽIVOTINJA ZBOG KOŽE I KRZNA\nSledeći tekstDA LI ZNATE ZAŠTO MACE NE VOLE VODU?\nIK InTeam - 12. јула 2021.\nDA LI JE VAŠ LJUBIMAC „LEVOŠAP“ ILI „DESNOŠAP“?\nSS InTeam - 17. јуна 2021.


Na osnovu člana 12 Zakona o procjeni uticaja na životnu sredinu ("Službeni list CG", broj 75/18) Sekretarijat za zaštitu prirodne i kulturne baštine\nda je preduzeće ''CG HOTEL'' d.o.o. iz Tivta, podnijelo Zahtjev za odlučivanje o potrebi izrade Elaborata procjene uticaja na životnu sredinu za projekat hotelskog kompleksa visoke kategorije, planiran na urbanističkoj parceli UP 21 koju čine katastarske parcele br. 2440/1 i 2440/2 KO Dobrota I, u zahvatu DSL ''Sektor 15'' Sveti Matija ušće Škurde, PUP-a Kotor (''Sl. List CG'', br. 95/20) i PPPN-a za obalno područje Crne Gore (''Sl. List CG'', br. 56/18).\nRok za javni uvid i dostavljanje primjedbi i mišljenja u pisanoj formi, na adresu Opština Kotor, Sekretarijat za zaštitu prirodne i kulturne baštine i na e-mail adresi: bastina@kotor.me je 17.05.2021. godine.\n07.05.2021. Preuzimanje →


"ZA REŠENJE KOSOVSKOG PITANJA SARADNJA EU I SAD NEOPHODNA" - Kosova Info\nHome Srpski “ZA REŠENJE KOSOVSKOG PITANJA SARADNJA EU I SAD NEOPHODNA”\n“ZA REŠENJE KOSOVSKOG PITANJA SARADNJA EU I SAD NEOPHODNA”\nBivši izaslanik EU za Kosovo Volfgang Petrič, ocenjuju da EU mora da reaguje na imenovanje Ričarda Grenela za specijalnog izaslanika za pregovore Beograda i Prištine, jer rešavanje kosovskog pitanja mora biti u skladu sa osnovama Unije.\nPetrič je u izjavi za Tanjug ocenio da Tramp očigledno želi da iskoristi “međuperiod” koji je nastao do izbora nove Evropske komisije i da postane aktivan.\n„Da Tramp želi da bude aktivan oko ovog pitanja pokazalo se posebno kada je predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću i Hašimu Tačiju uputio pismo, te i kroz imenovanje specijalnog izaslanika za Balkan“, kazao je on.\nBivši izaslanik EU za Kosovo navodi da je tokom njegovog nedavnog boravka u SAD bilo razgovara i na temu Kosova, ali da se tada još nije naziralo imenovanje specijalnog izaslanika za pregovore.\nOn je dodao i da će u nedelju na Kosovu biti održani izbori, a potom i izbori u Srbiji i da ne zna koliko je moguće do tada uraditi po pitanju rešenja kosovskog problema.\n„Izaslanik je nova ideja SAD i Brisel mora brzo razmisliti kako će na to reagovati. Moj stav je uvek bio da EU mora predvoditi proces potrage za rešenjem, jer želimo nastaviti proširenje Unije na Zabadni Balkan, a to je moguće samo ako rešenje kosovskog problema bude u skladu sa osnovama Unije“, poručio je on.\nPrema Petriču, rešenje koje ne bi bilo u saglasnosti sa EU samo bi išlo na ruku onih članica Unije koje se protive širenju i to bi bio pogrešan put.\nKaže da je imenovanje specijalnog izaslanika SAD i to za “mirovne pregovore” novi interesantan razvoj i da ostaje da se vidi šta će biti dalje i dodao da je dijalog Beograda i Prištine neka vrsta konferencije koja traje dugo vremena, kao i da je on zastupao ideju da se nakon svih dosadašnjih razgovora, organizuje neka vrsta međunarodne konferencije, koja bi morala biti pod vođstvom EU.\nPetrič zaključuje je za rešenje kosovskog pitanja saradnja EU i SAD neophodna.\nKonjufca/ Nënshkruani peticionin për zgjedhje


GOVEDARICA DODIKU: 'Vodiš politiku prevare građana i dvije godine krio si odluku o referendumu, čeka te robija' | Slobodna Bosna\nGOVEDARICA DODIKU: "Vodiš politiku prevare građana i dvije godine krio si odluku o referendumu, čeka te robija"\n- Hoćete li suspendovati odluke Suda, pustiti osuđene ljude koji su u KPZ u RS, dati im čvrste garancije da se ne odazivaju na pozive Suda i Tužilaštva BiH i šta ćete s onima protiv kojih se vode istrage – upitao je Govedarica.\nPosebna sjednica Narodne skupštine Republike Srpske nastavljena je nakon redovne pauze razmatranjem prijedloga odluke o stavljanju van snage odluke o raspisivanju referenduma o radu Suda i Tužlaštva BiH.\nPoslanik Adam Šukalo čestitao je Miloradu Dodiku, predsjedniku Srpske, na spinu koji je danas napravio, odvlačeći pažnju sa današnje sjednice koja je poraz njegove politike.\n- Ne vidim budućnost svoje porodice u državi koju vodite na ovakav način. Uzeli ste budućnost RS i mnogim generacijama koje su.otišle u inistranstvo - rekao je Šukalo.\nDodik je odgovorio Šukalu da je "apartid jer ne zna gdje pripada, zbog silnih stranačkih prebjega".\n- Ja sve mislio da si se ti umorio, pa nestao. A ti se pojavljuješ ponovo. Mislite kad odete da bi zemlja plakala za vama?! Ti si apartid. Uopšte ne znaš gde pripadaš. Izgubio si osjećaj da se negdje nalaziš.... Mi nismo ti koji podstiču ljude da idu. Nije ovo diktatura od koje ljudi bježe. Vjerujem da će doći vrijeme da se povećaju plate radnicima kojih ovde treba i tada će se vratiti. Nas biste trebali da krivite kad bismo zatvorili granice. Vi odlučujete šta ćete uraditi sa svojim životima - istakao je Dodik.\nMilorad Dodik nastavio je žustru raspravu sa opozicijom, poručujući i im da ga ne uspijevaju čak ni iznervirati.\nPoručio je lideru SDS Vukoti Govedarici da će se SDS još jednom "razbiti" kada budu isticali kandidature za izbore.\n- Vi ste Govedarica naš čovjek. Da smo birali lidera SDS, ne bi boljeg izabrali - rekao je Dodik.\nLider SDS Vukota Govedarica odgovorio je Dodiku.\n- Kada izgubite izbore, sigurno nećete biti na slobodi, a možda ni u RS - istakao je Govedarica.\nNa to je Dodik oštro reagovao, a Govedarica mu poručio da "ako ne može da sluša, da izađe napolje."\nDodik je nakon toga došao za govornicu i rekao Govedarici da ga je razočarao, jer je očekivao da će u diskusiji pokazati moć lidera, a ne ljutnju. Dodik je rekao Govedarici da "nema mušku stvar da bude kandidat za predsjednika RS."\nPotprdsjednik NS RS Nenad Stevandić optužio je Govedaricu da se nije borio za RS.\n- Vi se niste borili za RS jer ste kada ste postali punoljetni 21 mesec ste pobjegli i niste se borili za RS - rekao Stevandić.\nGovedarica: "Dodik NSRS tretira kao svoju igračku"\nPoslanik SDS Vukota Govedarica istakao je da predsednik RS Milorad Dodik parlament “tretira kao svoju igračku, s kojom radi šta hoće”.\nOn je optužio Dodika da vodi “politiku prevare građana i da je dvije godine krio odluku o referendumu, iako je garantovao da će ga provesti”.\nPoznato je, kaže, šta Srbi misle o radu Suda i Tužilaštva BiH, ali pita Dodika šta dan nakon referenduma.\nDodik je ponovo pozvao opoziciju da se zajedno sa vlašću suprotstave miješanju stranaca u unutrašnje stvari BiH i Srpske i da na taj način počnu borbu za novu Republiku Srpsku u kojoj će se pokazati subjektivitet i suverenost Republike i Narodne skupštine Srpske.\nDodik je pozvao opoziciju da zajedno sa vlašću donesu novu odluku o referendumu o radu Suda i Tužilaštva BiH, sa novim terminima održavanja. Predsjednik Srpske rekao je da odluku povlače jer nema konsenzusa, koji je potreban s obzirom na to da je opozicija u Srpskoj dio vlasti na nivou BiH.\n- Vi to nećete. Privremeno ćemo zaustaviti odluku zato što nemamo jedinstvo i zato što ne bi bila sprovedena na nivou BiH i ne želimo da gubimo snagu Republike, već da prikupimo novu snagu. Nova snaga Republike je jedinstveno djelovanje putem referenduma - rekao je Dodik.


Bezbednost kupača na Štrandu: Budno motre sa osmatračnica | Novosti.RS\nBezbednost kupača na Štrandu: Budno motre sa osmatračnica\n20. 08. 2019. u 19:39\nSpasioci u svakom trenutku spremni da reaguju Foto D. Dozet\nO bezbednosti kupača na novosadskom kupalištu brine 38 spasilaca. Dnevno u smeni najmanje 18 čuvara koji su spremni da intervenišu\nO NOVOSAĐANIMA koji osveženje traže na gradskoj plaži Štrand, najuređenijoj na Dunavu, svakodnevno brine 38 licenciranih spasilaca, obučenih za sve vrste spasavanja u vodi, kao i za pružanje prve pomoći. U zavisnosti od posete, određuje i broj spasilaca koji tog dana dežuraju, i kako od početka sezone, odnosno 1. maja, do danas, dnevno u smeni je najmanje 18 ljudi. Iz drvenih osmatračnica, od otvaranja do zatvaranja kapija kupališta, budno prate šta se dešava na obali, reci i plaži.\nPROČITAJTE JOŠ - "Central perk" u gradu na Begeju\nŠef spasilaca na Štrandu, Miroslav Begović, ponosan je na to što se na ovoj plaži, kao malo kojoj, a posebno rečnoj, gde je ovaj posao mnogo teže raditi nego na mirnim vodama, može pohvaliti da se za 13 sezona koliko dugo je angažovan kao spasilac na novosadskoj plaži, nijedan slučaj davljenja nije završio fatalno.\n- Naravno da ima kupača koji ne poštuju pravila i odlaze da plivaju van ograničenog prostora, odnosno bova - kaže Begović. - U tome prednjače stariji kupači, koji za sebe tvrde da su dobri plivači i da dobro poznaju sve ćudi Dunava.\nOvih dana je, predočava naš sagovornik, vodostaj nizak, pa se može šetati kroz vodu, što pojedini kupači i rade. Problem je što odlaze daleko, van vidokruga spasilaca, a nisu retki slučajevi da sa sobom vode i decu.\n- Da bi bezbednost ostala na najvišem nivou, apelujemo na građane da se pridržavaju uputstava naše spasilačke službe - kaže Begović. - Ono što je bitno jeste da u vodu ne treba ulaziti naglo, treba izbegavati skakanje u vodu, dok je plivanje dozvoljeno samo do bova. Za intervencije na vodi, od opreme na raspolaganju imamo dva čamca.\nA da je posećenost na Štrandu velika, posebno u danima kada se beleže visoke tepnerature, svedoči i podatak JKP "Gradsko zelenilo", da radnim danom bude između 5000 i 7.000 posetilaca. U dane vikenda ta cifra je dupla, jer spas od vrućine na novosadskoj plaži nađe od 10.000 do 15.000 kupača.\n- Prvih 40 dana, od otvaranja kapija 1. maja bilo je kišno i posećenost je, razumljivo, bila slaba - kažu u "Zelenilu". - A onda kada su usledila dva tropska perioda, posećenost je značajno povećana i do sada je prodato 300.000 dnevnih ulaznica. Tome treba dodati i još 5.000 sezonskih karata. Već godinama ulaz košta 50 dinara, a za decu do sedam godina je ulaz besplatan.\nSVAKOG ponedeljka, već šestu sezonu, na Štrandu se organizuje akcija "Humanitarni ponedeljak" i posetioci umesto ulaznica, u kutije postavljene na ulazu, ostavljaju koliko mogu da izdvoje, za pomoć u lečenju dece.


Jezik i revolucija\nOduvek je bila činjenica da se istorijske promene odražavaju na svim poljima kulturnog života jednog naroda, i da je tok istorije donosio promene srpskom jeziku ne predstavlja nikakvo iznenađenje. Čak i naš književni jezik nosi ožiljke proteklih perioda, od robovanja pod Turcima i Austrijom, preko modernizacije XIX do jugoslovenizacije XX veka. Jezik nam je pun grecizama, turcizama, germanizama , kroatizama, a u poslednje vreme i anglicizama, što je sve uobičajena boljka od koje boluju i drugi, čak i mnogo veći narodi, i budući posledicom vremena, vreme je najbolje i leči. Takođe je razumljivo da jedna mala kultura, kao pripadnica veće civilizacije, na svojim leđima oseća sve procese koji potresaju tu civilizaciju, čak i jače nego što se to oseća unutar većih kultura. Tako je i proces anglifikacije, koji zahvaljujući savremenim tehnologijama poprima razmere kakve nisu viđene od antičke epohe, prirodno ostavio traga i posledica na jezičkom telu Srbije.\nPored često pominjanih uticaja na leksiku i pravopis, možda razornije počeo je da se oseća upliv birokratskog duha, ne zapadne civilizacije skovane po američkom modelu, već međunarodnih institucija i planetarne administracije koja se u poslednjih sedam godina umetnula u skoro sve strukture vlasti u Srbiji, zbog čega su naše javne ličnosti, a pre svega političari, u svojim imitacijama uzora iz sveta načinili rekonstruktivne zahvate na srpskom jeziku koji se nisu videli verovatno od dolaska komunista na vlast. Ova reforma srpskog jezika u skladu sa svetskim standardima nema veze niti sa jednom od hvaljenih i nedosanjanih reformi u srpskim institucijama, ali upravo ona predstavlja možda najbolji pokazatelj (ako ne i uslov) prelaska srpskog društva iz istočnoevropskog/socijalističkog u zapadnoevropske/kapitalističke okvire, te njegovog stremljenja ka članstvu u Evropskoj Uniji.\nReč nije o reformi jezika kakva je bila ona Vuka Karadžića; nije, mada joj je slična, u pitanju ni reforma poput boljševičke u Rusiji i Ataturkove u Turskoj, kako ona nema veze niti sa gramatikom, niti sa pravopisom, niti sa usklađivanjem književnog i narodnog govora, već je u pitanje prevrednovanje kulturnih vrednosti, kakve su odražene na jeziku. Kako ističu najveći reformatori srpskog društva, „demokratija“, „tolerancija“, „tranzicija“, „multietničnost“, „ljudska prava“ nisu prosto „novotarije u srpskom (političkom) rečniku“, one predstavljaju tačke kristalizacije prevaspitanja čitavog naroda, učmalog u svojoj ksenofobiji, mizantropiji i nacionalizmu i nesposobnog na kreativan iskorak iz vlastitog istorijskog ćorsokaka sve dok samog sebe duhovno ne uzdigne do istinski civilizovanog sistema vrednosti.\nNovi jezik za novo vreme\nNeko bi na prvi pogled stekao utisak da su u pitanju novi termini koji dolaze sa novim vremenom, i kako je Srbima potreban potpuno nov društveno-politički sistem, tako im je potrebna i terminologija kojom bi se taj sistem mogao interpretirati, a na osnovu nje i aksiološki sistem kojim bi se nove vrednosti koje on donosi mogle pravilno i na odgovarajući način ocenjivati. Sa novim institucijama i zvanjima, novim strukturama i mehanizmima, sa novim autoritetima i ciljevima, prirodno dolaze i nove vrednosti oličene u novim rečima. A budući da celi paket novina zapravo dolazi sa Zapada, iz jednog društveno-političkog sistema dovršenog i razrađenog u svakom pogledu, odnosno, budući da se nova Srbija gradi kroz neposredno, bezrezervno (i nepromišljeno) usvajanje zapadnih institucija, zakonskih normi i socijalnih procesa, ima li šta prirodnije od preuzimanja zajedno sa tim i celokupne tehničke terminologije koja prati ove prethodne pozajmice? A budući da se ne preslikava samo ustav, ili samo ekonomsko uređenje, već čitavo društvo sa svim svojim beskrajno složenim procesima, onda ne treba iznenađivati što je terminologija iz stranih jezika (ili stranog jezika, onog koji je arhetip za sve ostale napredne i svetske jezike, kao što su (sjedinjene) države u kojima se taj jezik govori uzor za sve ostale napredne i svetske države) prodrla u sve pore srpskog jezika.\nOvakve primedbe u duhu su jednog tipično-zapadnog shvatanja jezika kao sredstva komunikacije i ničeg više. Zaista, ako dolazi do korenitih promena unutar jednog društva, onda nije dovoljno prosto izmeniti jedan sistem, potrebno je novi sistem učiniti pojmljivim za građane, a kako bolje objasniti narodu nove institucije i nove vrednosti (sa kojima se u on, u suštini, nikada nije ni sreo), već imenujući ih upravo onako kako ih imenuju njihovi tvorci, unutar političko-ideološki najnaprednijeg jezičkog sistema u političko-ideološki najnaprednijim-društvima. Već tu leži prva nejasnoća – kako će uvođenje potpuno strane reči za imenovanje potpuno stranog predmeta pomoći da se taj predmet približi građaninu? U stvari, to nije ni cilj. Zapravo, budući da je sistem koji se usvaja najbolji , te budući da, ako neko bude pozvan da ga dovodi u pitanje, to nikako neće biti Srbi, već će se svaka njegova ažuriranja i „apdejtovanja“ na Zapadu uredno učitavati i u srpsku nacionalnu svest, tada nema nikakve potrebe za njegovim preispitivanjem . Ono je, štaviše, štetno , jer odvlači pažnju i uzima vreme od neophodnih reformi, u kojima srpsko društvo zaostaje.\nDakle, da Srbi ne bi trošili vreme na interpretacije pojmova kao što su „ombudsman“, „transparentnost“ ili „brendiranje“, odgovarajuće institucije/procesi na koje se dati pojmovi odnose se prosto instaliraju u srpsko društvo, a zajedno sa programskim paketima šalju se instruktori koji treba da nam objasne kako da se njima pravilno služimo , u duhu slavne Vitgenštajnove krilatice „ne pitajte za značenje, pitajte za upotrebu“. I sasvim je nebitno da li tehnička terminologija u datim slučajevima predstavlja samo posrbljeni anglicizam/latinizam/grecizam (poput „marketninga“, „kohabitacije“ i „demokratije“), ili ipak prevod na srpski (poput „tržišne privrede“, „stručnosti“ i „javnog tužilaštva“), ključno je da se ti pojmovi označe kao jedini odgovarajući kospondenti naprednim strukturama koje se uvode, da se oslobode svih dvosmislenosti koje bi eventualno mogla doneti njihova ranija upotreba, te da se uzdignu na pijedestal aksiološki (i aksiomatski) najznačajnijih pojmova društvenog dijaloga.\nOd novog govora do „novogovora“\nVeć ovakva insistiranja nisu neproblematična sama po sebi, a ona proističu samo iz pretpostavke da jezik nije ništa više od sredstva komunikacije. Ako se, pak, jeziku dopusti više dostojanstvo nosioca nacionalnog (i građanskog) identiteta, hranioca tradicija i vrednosti jedne kulture/civilizacije, te najzad oblikujuće matrice (ili „sistemskog programa“) za mišljenje (teoretsko, praktičko, pa i političko) kao takvo, tada posledice i implikacije ovakvih hirurških zahvata na jeziku postaju znatno dalekosežnije. Pre svega, usvajanje novog terminološkog aparata treba da označi novi način mišljenja, raskidanje sa razornim i štetnim tradicijama koje su dovele do prošlih padova, poraza i neuspeha, te najzad i prihvatanje jednog novog identiteta, „evropskog“, „svetskog“ ili „kosmopolitskog“. Narod čiji je govor pun „tolerancije“, „uvažavanja ljudskih prava“ i „kulturnih različitosti“, ne demonstrira time samo da je strane vrednosti usvojio kao operativne konstante u svom mišljenju i da je sposoban njima na smislen način da barata, već potvrđuje da je on temeljno reformisan , „civilizovan“, onosno „devarvarizovan“ narod. Novi politički jezik ujedno postavlja dokaz uspešne infiltracije stranog sistema u narodno tkivo, ali i predstavlja samu tu infiltraciju . Jer upravo se na ravni jezika kristališe sve ono što u društvu treba da predstavlja vrednost, naspram onoga što ono treba da odbaci kao štetno, nazadno i retrogradno.\nTakav jezik napušta u potpunosti ravan izražavanja misli , službu govoru i mišljenju gde se reč prilagođava pojmu (čega je najvelelepniji primer starogrčki) , dok komunikacija prestaje bivati njegovom primarnom funkcijom – on, naprotiv, postaje okvir mišljenja koji se misli nameće a priori , koji je oblikuje i sputava ne dopustivši joj da napusti zadate granice, a jedina interakcija ostvariva preko njega postaje tzv. razmena informacija . Informacije, shodno definiciji unutar takvog jezičkog sistema, nemaju nikakve ideološke prizvuke, one su čisti zapisi događaja, potpuno objektivno interpretirani, tako da je svaka njihova dalja interpretacija izlišna, ali s obzirom na prirodu jezika (ili bar zadate terminologije) i nemoguća . Nacrt ovakvog apsolutno politkorektnog jezika izgradio je Dž. Orvel u svom romanu 1984 na osnovu engleskog jezika i nazvao ga Newspeak , a njegova transkripcija na osnovama srpskog jezika naziva se ustaljeno novogovorom .\nKoliko ima osnova za poređenje jednog „trenda u izražavanju“ u postpetooktobarskoj Srbiji sa osnovnim instrumentom totalitarne vlasti Orvelove antiutopije? Na prvi pogled – nema ga. Pre svega, postpetooktobarska Srbija nije totalitarno društvo, ona je tvrdo utemeljena na načelima „slobode govora“, te o bilo kakvom nametanju jezičkih obrazaca ne može biti ni reči. Ili može li? Otkuda onda toliko insistiranje na novim terminima i na uvođenju tolikog broja stranih i pojmovnih reinterpretacija starih pojmova, koje se toliko očigledno podudara sa zahtevima za reformom/prevaspitanjem/iskorenjivanjem (zavisno od otvorenosti i zagriženosti zastupnika teze) nečega što se naziva srpskim/balkanskim mentalitetom (načinom mišljenja)?\nPrimer pravilne upotrebe jezika\nPogledajmo, na primer, jednu prostu, svima dobro poznatu i potpuno razumljivu reč – „demokratija“. U srpskom jeziku ova apstraktna imenica prisutna je bar nekoliko vekova, u širokoj je primeni i upotrebi najmanje sto godina i njeno značenje može se potražiti u bilo kom rečniku srpskog jezika. Iz nje se, shodno gramatičkim pravilima, mogu izvesti druge reči – pridev „demokratski, -ska, -sko“; glagol „demokratizovati“; glagolska imenica „demokratizacija“. Međutim, ako neko pomisli da se sa ovim pojmom može rukovati na osnovu njegovog značenja koje se može pronaći u rečniku, ili rastumačiti pomoću enciklopedije, može se lako prevariti. I to nije zato što je u pitanju jedan oblik vladavine koji je pretrpeo značajne promene u svojih dve i po hiljade godina postojanja, niti zato što danas postoji čitav niz međusobno znatno različith poredaka koji sebe nazivaju „demokratijama“, već prosto zato što ta reč u savremenoj upotrebi i nema smisao , već samo i isključivo predmet referencije . Rečima Dž. S. Mila, ona ne „konotira“, već samo „denotira“.\nSvaka rasprava o značenju demokratije uzaludna je i jalova. Ali jedno upiranje prstom u smeru SAD, Velike Britanije ili Francuske dovoljno je razreši svaku nedoumicu i nedvosmisleno pokaže šta jeste demokratija. Tvrdnja da je neka država/institucija/organizacija „demokratska“ nije analitička, nije ni sintetička, ona je ostenzivna . A njeno pravilno sprovođenje vezano je pravilnu upotrebu jezika. Naime, postoji takva neraskidiva pojmovna veza između reči koje opisuju i karakterišu društveno-političke sisteme država Zapada koja ih sve zajedno okuplja pod pojmom „demokratija“. I što se više reformiše jedna, recimo istočnoevropska država, to se više, pre svega u engleskom političkom rečniku, a zatim u svim ostalim jezicima u koje se pojmovi iz engleskog preslikavaju, njeno ime vezuje za veći broj imena/kvalifikatora koji upućuju ka tvrdnji da u toj državi prisustvuje „demokratija“. Postupak pravilnog baratanja ovim pojmovima ne može se obrazložiti, on se može samo demonstrirati („ovo je demokratija, ovo nije, ovo je na putu da postane“ itd.), a sposobnost da se to učini u stvari je sposobnost korištenja jezika.\nZa jednog Zapadnjaka iole obrazovanog političkom govoru (i mišljenju) besmisleno je (i vulgarno reći): „Hitlerova Nemačka bila je demokratska država.“ Zapadnjak koji je vrlo obrazovan i verziran u političkom govoru moći će sa jednakom lakoćom pripisati određenje „demokratska država“ svim državama za koje to jezik dopušta, eliminišući ostale i označavajući države koje su na putu da to postanu. Takvi zapadnjaci zapošljavaju se u međunarodnim institucijama za širenje demokratije i svoja znanja prenose na lokalne prosvetitelje-reformatore, koji zatim, na opšte zadovoljstvo svih, to društvo vode ka boljitku označenom kao sticanje svih (ili većine) kvalifikacija koje jedno društvo čine „demokratijom“, a njegov jezik ka potpunom i rafiniranom razlikovanju svih vrednosnih pojmova značajnih za taj proces.\nSlično se postupa i sa ostalim rečima savremenog (srpskog) političko-ideološkog jezika. Svako ko ume da koristi srpski jezik i termin „demokratija“, moći će sa lakoćom da potvrdi da je Demokratska stranka jedna „demokratska“ stranka, a da Srpska radikalna stranka to nije (i da je, štaviše, iskaz „Srpska redikalna stranka je jedna demokratska stranka“ besmislen, vulgaran, i predstavlja grubo izopačenje reči „demokratija“). Slično će svako moći ustvrditi da je Rasim Ljajić jedan „tolerantan“ političar (što proističe ne iz pojma „tolerancija“, već iz pojma „Rasim Ljajić“), a da Gordana Pop Lazić to nije i ne može nikako ni da bude. Najzad, svako ko uopšte ima pojma šta je to „ratni zločin“ ili „genocid“, biće sposoban prepoznati da je svaka prostorno-vremenska instancijacija tvrdnje „nad bosanskim muslimanima je izvršen ratni zločin/genocid“ nužno istinita, kao što je svaka tvrdnja „nad bosanskim Srbima je izvršen ratni zločin/genocid“ ne nužno neistinita, već besmislena, apsurdna i predstavlja jedno grubo igranje sa pojmovima bez ikakvog reda i smisla.\nTri načela novogovora\nSrpski politički novogovor, nazovimo ga tako prosto radi lakšeg snalaženja, ima u tome prvu značajnu osobinu Orvelovog novogovora, a to je da odlučno sprečava svaku zlomisao (crimethink), odnosno njegova pravilna upotreba i poznavanje garantuje nemogućnost iskazivanja politički nekorektnih, odnosno besmislenih, glupih i nerazumljivih iskaza poput; „Srbiji za njen ekonomski rast i društveni prosperitet nije potrebno članstvo u Evropskoj Uniji“; „Vojislavu Šešelju su u jednom trenutku procesa u Haškom tribunalu bila ugrožena neka ljudska prava“; ili, „Aktivnosti nekih NVO u Srbiji nisu dovoljno transparentne“. Srbin koji je ovladao ovakvim govorom, koji je politički pismen, u stanju je dakle da razlikuje dobro od zla na nivou običnog, svakodnevnog jezika i ne može pasti u iskušenje da napravi pogrešnu kvalifikaciju ili načini pogrešan izbor, dokle god političko-društvena pitanja razmatra koristeći se ispravnom terminologijom.\nPrirodna posledica koja sledi za ovom implementacijom novog načina govora/mišljenja, jeste, kako je Orvel i predvideo, smanjivanje rečnika potrebnog za politički dijalog (jer mi ne govorimo o jednom totalitarnom projektu, već isključivo o projektu preobraženja srpske političke scene i društva). Što je veći broj pismenih i obrazovanih Srba koji su uspešno usvojili novu terminologiju, to je manje potrebe da se ostatku Srba objašnjava ta terminologija putem „vanjezičkih“ (pravilnije, putem „vannovogovornih“) sredstava – definisanjem, analizom, pa čak i isprva neophodnim ukazivanjem na kristalno jasne primere koje terminologija označava. Utoliko sa svakim novim ciklusom implementacije naprednih struktura u srpsko društvo, smanjuje se potreba za dijalogom ili raspravom o procesima koji slede – njihova nužnost sledi iz samog njihovog pojma, i svako ko se tome protivi prosto priča besmislice, bulazni i truća, što je posledica ili njegove nepismenosti i neobrazovanosti, ili prosto gluposti i neiteligencije. Oni, međutim, koji su neobično nadareni za baratanje ovim terminima, njihovo permutovanje, međusobno uslovljavanje i, najzad, primenjivanje na stanje stvari na političkoj sceni, praktično i ne mogu otvoriti usta, a da im iz njih ne ispadne neka od dubokomislenih, savršeno utemeljinih i izvanredno istinitih fraza srpskog novogovora – oni sa televizisjkih ekrana prosto zasipaju slušaoce primerima ispravnog političkog mišljenja u nadi da će ono zaživeti i u njihovim glavama, nalikujući, pri tom, na „pačurliju“ iz čuvene pesme Zmaja Jove, koja i ne može da govori ništa drugo osim onoga što je prirodi njihovoj i njihovog govornog/misaonog aparata. Slično velikom dečijem pesniku, i Orvel ovakve znalce jezika i prvorazredne retore označava kao patkogovornike (duckspeakers).\nTreća, nimalo beznačajna osobina srpskog, kao i Orvelovog novogovora, jeste izvanredna prilagodljivost ovakvog govora i mišljenja situaciji na terenu. Tzv. dvomisao ( doublethink ) jeste prirodna osobina novogovora da se jedan isti pojam iz njegovog rečnika može bez ikakvog problema i zabune primeniti na dve situacije naizgled potpuno međusobno suprotne, i obrnuto, različito primeniti na dve potpuno identične situacije. Ovo metodološko-logičko sredstvo, nalik dijamatovskoj dijalektici, ali od nje intuitivnije, prostije, i znatno više sraslo sa samim jezikom, omogućuje govorniku koji je njime ovladao da znatno lakše donosi političke kvalifikacije i označava situacije sa kojima se susreće, nego što bi to mogao sputan uobičajenim pravičlima logičkog zaključivanja. Uprošteno prikazano, za korisnika (srpskog) novogovora, kvadrat može biti okrugao, 2+2=5, stranka može na izborima osvojiti ubedljivo najveći broj mandata, a da nije osvojila najveći broj mandata, a zemlja može imati granice, ustav, zakonsku, izvršnu i sudsku vlast, grb, zasstavu, vojsku i policiju, bez ikakve podčinjenosti institucijama i jedne druge zemlje, a ne biti nezavisnom državom. Bombardovanje može biti humano, ali može biti i genocid, ulazak trupa na neku teritoriju može biti oslobođenje, ali i okupacija, a jedan narod ne može imati odgovornost za zločine počinjene u njegovo ime, a da ipak za njih odogovara. Mogućnosti su neograničene, ali jedan mlad, sposoban i obrazovan politički delatnik, temeljno upućen u veštinu ovakvog gakanja (ili patkogovorenja) neće je nikada zloupotrebiti da priča besmislice i kontradikcije, već će se njime koristiti samo da bi olakšao prepoznavanje istinskih vrednosti i olakšao srpskom društvu i Srbiji puta ka boljoj budućnosti.\nTri načela Orvelove Partije\nZa takvu, novu generaciju naših političara i političkih mislilaca, lokalno, koliko i globalno, rat je mir , jer vojska služi da bi se pridruživala „mirovnim trupama“ širom planete i tako bila „garant bezbednosti“, sloboda je ropstvo , jer države koje su „slobodne“ od uticaja zapadnih zemalja i ekonomija u stvari su u „samoizolaciji“ i tihom propadanju, a neznanje je moć , jer neznalica nije opterećen morem smislova koje njegove reči i ne mogu da imaju, jer su od njih davno oslobođeni – on ne mora da misli i ne mora da zna, on može da dela i stara se da Srbija drži „stabilan kurs“ prema Evropskoj Uniji i svakolikom blagostanju. Ne treba se misliti da bi se napredovalo, naprotiv! Mišljenje usporava, a Srbiji se žuri – pa ako je za eliminaciju mišljenja potrebna regresija i idiotizacija srpskog jezika, to bar nije teško ostvariti! Srpski novogovor nas tako vodi u Evropu, postajući identičan svim ostalim jezicima EU, pun identičnih termina sa identičnim značenjem, ponekad usvojemim iz englesko, latinskog ili grčkog, a ponekad prevedeni do neprepoznavanja. Srpski novogovor postaje tako samo dijalekat evropskog, ili svetskog novogovora, koji obavlja svoju svrhu u nezadrživom procesu svetske demokratizacije, koja za cilj ima jedno globalno društvo sa identičnim vrednostima, označenim identičnim terminima koji se identično prepoznaju i poštuju, čak i kada se primenjuju na potpuno suprotne predmete.\nU Beogradu, 5. februara 2007. god.


Kantonalna uprava civilne zaštite Kantona Sarajevo predala na korištenje dva sanitetsko vozilo Općoj bolnici | Kantonalna uprava civilne zaštite\nKantonalna uprava civilne zaštite Kantona Sarajevo predala na korištenje dva sanitetsko vozilo Općoj bolnici\nDana, 05.04.2018. godine direktor Kantonalne uprave civilne zaštite Kantona Sarajevo (u daljnjem tekstu: KUCZ) Samir Džihić predao je na korištenje dva nova sanitetska vozila marke „Peugeot“ direktoru JU Opća bolnica „Prim. dr. Abdulah Nakaš“ Zlatku Kraviću u kojoj je formirana Službi za medicinsku pomoć Kantona Sarajevo.\nPrimopredaji je osim predstavnika Kantonalne uprave civilne zaštite Kantona Sarajevo i Opće bolnice „Prim. dr. Abdulah Nakaš“ prisustvovala i ministrica zdravstva Kantona Sarajevo Zilha Ademaj.\n„Očekujemo da ova naša donacija doprinese i efikasnijem funkcionisanju sistema zaštite i spašavanja ljudi od eventualnih budućih prirodnih i drugih nesreća na području Kantona Sarajevo“, objasnio je, ovom prilikom, motiv nabavke ovih vozila direktor Džihić te naglasio kako se radi o nastavku provedbe Sporazuma o saradnji i međusobnim uslugama koje pružaju Služba za spašavanje KUCZ i ova bolnica.\nDodao je kako je, prema pomenutom sporazumu, jedna od obaveza KUCZ da ovu bolnicu oprema sa materijalno-tehničkim sredstvima. Potcrtao je i kako njihova primarna oblast djelovanja - zaštita i spašavanje podrazumijeva stalnu i blisku vezu sa svim zdravstvenim ustanovama.\nNajavio je i skoru donaciju KUCZ sanitetskog vozila Zavodu za hitnu medicinsku pomoć Kantona Sarajevo..\nKako je istakao direktor Kravić, kao plod nastavka uspješne dosadašnje saradnje između KUCZ i Opće bolnice danas su dobili i ova dva vozila koja svom svojom medicinsko-tehničkom opremom ispunjavaju potrebne uvjete za siguran sanitetski prijevoz budućih pacijenata, s ciljem pružanja neophodnih zdravstvenih usluga u njihovoj bolnici.\nMinistrica Ademaj je kazala kako je ova saradnja između KUCZ i Opće bolnice vrlo korisna, zbog čega je izrazila zahvalnost KUCZ i njenom direktoru Džihiću, jer je prepoznao potrebe bolnice te donirao ova dva vozila.\n„Civilna zaštita u svojoj djelatnosti uvijek mora računati i na zdravstvo, jer zdravstvo je saputnik' civilne zaštite. Tamo gdje civilna zaštita ima posla i obaveza, to po prirodi stvari podrazumijeva da tamo može biti ugroženi životi i zdravlje ljudi, tako da je zdravstvo uvijek pratilac civilne zaštite. Današnjom donacijom vozni park ove bolnice će biti popravljen, jer sada skoro da ga i nemaju, zbog čega ga treba obnoviti“, rekla je ministrica Ademaj.


Cerfontaine - Wikipedia\n50°15′42″N 4°01′41″E / 50.2616666667°N 4.02805555556°E / 50.2616666667; 4.02805555556\nSerfonten na karti Francuske\nSerfonten (fr. Cerfontaine) je naseljeno mesto u Francuskoj u regionu Nor Pa de Kale, u departmanu Sever.\nPo podacima iz 1990. godine broj stanovnika u mestu je bio 526, a gustina naseljenosti je iznosila 136 stanovnika/km².\n603 578 641 588 526 588\nCerfontaine na Wikimedijinoj ostavi\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 18:26, 18 august 2021.


PROFESORI, A RASPEVANI: Vršački Hor Raspevanih profesora ove godine planira prvi solistički koncert | Lokalni internet portal grada Vršca\nPROFESORI, A RASPEVANI: Vršački Hor Raspevanih profesora ove godine planira prvi solistički koncert\nZa profesore se vezuju atributi poput – strogosti, rasejanosti, pravednosti ili nepravednosti, ali raspevane možemo sresti jedino u Vršcu. U Vršcu već četiri i po godine postoji Hor “Raspevani profesori”. Puni pozitivne energije i vedrog duha, pod dirigentskom palicom Marine Kliske Čengeri, nastupaju na svim manifestacijama u gradu i okolini, na humanitarnim koncertima i svečanostima, kako u zemlji tako i u inostarnstvu.\n-Druženje “Raspevanih profesora” započelo je još u januaru 2012., a prvi nastup hor je imao na humanitarnom koncertu “Žurka za Marka”, održanom u foajeu Kongresne dvorane „Millennium“ 29. oktobra iste godine. Krajem 2014., registrovan je Umetničko – obrazovni centar „Raspevani profesori“, a jednonedeljna okupljanja više nisu bila dovoljna. Kako bi odgovorili na sve češće pozive da nastupe, hor druženje nastavlja dva puta sedmično, što ne predstavlja nikakav problem za njegove članove, započinje priču Marinan Kliska Čengeri, dirigent hora.\nKada su profrsori okupljeni oko muzike shvatili da dobrovoljno druženje svima pruža veliko zadovoljstvo, a nekima čini da se pojedine brige mnogo lakše podnose, da se neki problemi bezbolnije rešavaju, sve to zahvaljujući neverovatnoj količini pozitivne energije date i primljene na tim probama, poželeli su da je podele sa svima koji žele da ih slušaju. Tako su probe hora dobile dodatnu svrhu, a to je da postanu bolji pevači, uvežbaniji, upevaniji i raspevaniji kako bi što bolje predstavili svoj rad i preneli pozitivne vibracije gledalištu.\nDanas ovo Društvo broji dvadesetak članova, profesora hemije, geografije, informatike, stranih jezika, a okupila ih je Marina Kliska, profesorka muzičke kulture ili umetnosti, u zavisnosti u kojoj od tri škole radi: Gimnaziji “Borislav Petrov Braca“ iz Vršca, Hemijsko-medicinskoj školi i OŠ „Moša Pijade“ u Gudurici. Iako se pitanje godina ne postavlja, uglanom su članovi mlađi ljudi, a pitanje talenta se postavlja i to je jedan od uslova ulaska u ovaj hor. Drugi je ljubav prema horskoj muzici i druženju. Pored dirigenta Marine Kliska, veliki doprinos u radu daje I profesorka, muzički pedagog Roksana Činč.\n-Za nekoliko godina koliko postoji, hor je ostvario veliki broj nastupa u zemlji i inostranstvu. Iako se repertoar kreće od tradicionalnih, starogradskih, zabavnih pesama, sve češće se izvode duhovne kompozicije. Sa njima nastupamo na raznim svečanostima u zemlji, a prave ovacije smo doživeli u temišvarskoj Sabornoj crkvi, u okviru nastupa na proslavi Svetog Nikole, kojeg Rumuni slave 6. decembra po Gregorijanskom kalendaru, sa jos 12 horova iz Rumunije i Srbije, a pod pokroviteljstvom mitropolita banatskog Joana Seležana, dodaje Marina Kliska Čengeri.\nPored mnogobrojnih nastupa, Hor je ostvario saradnju I sa mnogim udruženjima I organizacijama. Uspešna saradnja ostvarena sa „Češkom besedom“ otpočela je koncertom uoči Uskrsa 25.mata 2016. Da je saradnja bila više nego uspešna svedoči poziv i gostovanje u Češkoj u periodu od 26-29. maja 2016., na šta je hor posebno ponosan.\nDa hor ima vrlo često nastupe govori i primer o tome, da su samo tokom decembra 2016. imali 5 nastupa. Dva su održana u NP ‚‚Sterija” u Vršcu, a jedan u Temišvaru, sada već kao tradicionalni nastup već drugu godinu za redom, pod pokroviteljstvom mitropolita banatskog Joana Seležana\n-I u 2017.godini raspevani plene svojom energijom i toplinom, te imali su nekoliko uspešnih i veoma zapaženih nastupa. Posebnu pažnju u Novoj godini privukao je scencki nastup u okviru centralne Akademije za Svetog Savu, 26. januara2017. godine, gde je hor premijerno otpevao “Pobednu pesmu” i ostavio snažan utisak na publiku. Pored ovog desila su se još dva nastupa. Jedan u januaru u Banatskom Novom Selu, sa šarolikim repertoaorm, a drugi 14. februara, povodom školske slave Sveti Trifun u Poljoprivrednoj školi, sa izvođenjem vinskih I tamburaških pesama, rekla je Marina.\nOva družina ljubitelja dobre muzike se nada solističkom koncertu u vidu performansa ovog proleća, putovanju za Bosnu, za koju su već dobili zvanični poziv, putovanju pod pokroviteljstvom mitropolita banatskog Joana Seležana u Češku, kao i mnogim drugim nastupima.\nPrethodna: Zvezda silovita protiv Vršca\nSledeća: Svakog četvrtka od 20h u klubu Izazov


OBAVEŠTENJE ZA VOZAČE: Zadržavanja na graničnim prelazima! (FOTO) | Happy BSC portal\nTokom predstojećeg vikenda očekuje se pojačani saobraćaj, uključujući veći broj vozila stranih registraskih oznaka koja prolaze kroz Srbiju na putu ka zapadnim zemljama Evrope.\nTo će usloviti nova, duža zadržavanja na najfrekventnijim prelazima ka Mađarskoj i Hrvatskoj.\nZbog još jedne smene turista na jadranskoj obali očekuje se veći broj vozila i ka Crnoj Gori i ka Srbiji.\nPrema poslednjim informacijma ima zadržavanja i na putničkim i na teretnim terminalima graničnih prelaza.\nNa putničkom terminalima na graničnom prelazu Horgoš, izlaz iz zemlje, čeka se sat i po, na graničnom prelazu Gradina, ulaz u zemlju, 20 minuta, na graničnom prelazu Preševo, izlaz iz zemlje, 20 minuta.\nNa graničnom prelazu Preševo, izlaz iz zemlje, autobusi čekaju pola sata, a na Gostunu putnička vozila čeka 15 minuta, navodi se u saopštenju AMSS.\nTeretna vozila na Kelebiji čekaju četiri sata a na Horgošu sat i po.\nIVAN IVANOVIĆ NAPAO PREDSEDNIKA VUČIĆA: Pobrkao lončiće, pa na društvenim mrežama brani gazdu Šolaka! (FOTO)


ŽIRINOVSKI ŠOKIRAO ZAPAD: Izlanuo se i otkrio veliku tajnu! RUSIJA IMA S-700 | Web-Tribune.com\nHome / AKTUELNO / ŽIRINOVSKI ŠOKIRAO ZAPAD: Izlanuo se i otkrio veliku tajnu! RUSIJA IMA S-700\n„I Amerikanci se plaše da će ceo svet videti da je najbolji protivraketni sistem na svetu ruski S-300. A mi imamo S-400, S-500, S-600 i S-700. Možemo da pokrijemo celu planetu i nijedan avion neće se podići u vazduh“, rekao je Žirinovski.\n„Mislim da će to biti poslednji sistem protivvazdušne odbrane, jer više u svetu neće biti raketa za poletanje. S-700 će konačno zatvoriti sve direktno na lansirnim mestima, i to će biti poslednji udar ruskog sistema za protivvazdušnu odbranu“, odgovorio je poslanik.\nRuska vojska upotrebljava protivraketne sistemi S-400 „Trijumf“. Sistem je namenjen za visoko efikasnu zaštitu najvažnijih političkih, administrativnih, ekonomskih i vojnih objekata od vazdušnih napada, strateških krstarećih, taktičkih i operativno-taktičkih balističkih raketa, kao i balističkih raketa srednjeg dometa u borbenim i elektronskim sukobima.\nPrevious RUSKI VOJNI STRUČNJAK OTKRIVA: EVO KAKO AMERIKANCI MOGU DA UNIŠTE S-300\nNext STIGLA PORUKA IZ MOSKVE: Ruska vojska hitno mora u Srbiju, to je jedini spas za srpski narod! (VIDEO)


Niška televizija » Konvoj američkih vojnika stigao u Češku\nObjavljeno 29.03.2015. 19:43\nPRAG – Konvoj američkih vojnika i oklopnih vozila, u sklopu operacije Atlantska rešenost koja ima za cilj da pokaže spremnost NATO da brani svoje članice, a koji su protivnici zapretili da će zaustaviti, posle prolaska kroz više država istočne Evrope stigao je danas u Češku, bez incidenata.\nU kampanji na Fejsbuku i u proruskim medijima, aktivisti su kritikovali prolazak konvoja, najavljujući da će ga zaustaviti, ali su očigledno bili u manjini u odnosu na one koji su izašli na tri granična prelaza kako bi dočekali vojnike, naveo je AP.\nKonvoj od 516 vojnika i 118 oklopnih transportera krenuo je prošle sedmice iz Estonije preko Letonije, Litvanije i Poljske, a iz Češke će se vratiti u svoju bazu u Nemačkoj.\nKonvoj je naišao na topao doček u Poljskoj i baltičkim državama, članicama NATO koje izražavaju zabrinutost da bi konflikt u Ukrajini mogao da bude pretnja po njihovu bezbednost, navela je američka agencija.\nČeška vlada je odobrila prolaz američkih tenkova bez rasprave u parlamentu, zbog čega su aktivisti pokrenuli kampanju „Tenkovi? Ne, hvala!“(Tanks? No, thanks!) protiveći se prolasku američkih oklopnih vozila kroz ovu zemlju.\nProtivnici i pristalice prolaska američkog vojnog konvoja preko češke teritorije izašli su juče na ulice Praga, ali su skupovi prošli bez incidenata.\nProtest zbog prolaska američkog konvoja kroz Češku organizovali su praški komunisti, inicijativa „Ne bazama“, koja se protivila i postavljanju američkog antiraketnog štita u toj zemlji i pokret „Stop restituciji crkvene imkovine“.\nPredsednik Češke Miloš Zeman ne slaže se s mišljenjem da američki konvoj predstavlja okupacionu vojsku i poručio je da on prolazi kroz Češku jer je to najkraći put do Bavarske, gde SAD imaju svoju bazu.\nTanjug 29.03.2015 17:53\nOlmertu preti još pet godina zatvora


Džepni Mentor - Kako Održati Sastanak - HARVARD | knjige.at\nDžepni Mentor – Kako Održati Sastanak\nDžepni Mentor - Kako Održati Sastanak količina\nSastanci jesu neizbežni – ali ne moraju da budu i neproduktivni. Ovaj praktičan vodič će vam pomoći da sastanke, koji odnose dosta vremena, iskoristiti kao odskočnu dasku za efektivnu akciju. Opisane su brojne strategije koje će vam omogućiti:\nNick Morgan je autor knjige “Working the Room” i osnivač kompanije Public Works, koja organizuje obuku u oblasti komunikacija.\nO “Džepnim mentorima”\nBudite prvi koji će napisati recenziju za „Džepni Mentor – Kako Održati Sastanak“ Odustani od odgovora


Predsednik Srbije Aleksandar Vučić u Narodnom muzeju: Smederevska Palanka će ponovo biti industrijski centar (VIDEO)\nVučić kaže da je razgovarao sa Borisovim iz Ruske Federacije, te da će od predsednika Putina tražiti da iz Smedervske Palanke ponovo proizvode vagone i vozne kompozicije\nU okviru kampanje "Budućnost Srbije", predsednik Republike Aleksandar Vučić obišao je danas Podunavski okrug. Tom prilikom on je posetio Veliku Planu, Smederevsku Palanku i Smederevo a građanima opštine Smederevska Palanka obratio se ispred Narodnog muzeja.\nVeliki broj Palančana okupio se da pozdravi predsednika Republike Aleksandra Vučića ispred Narodnog muzeja, koji je nedavno rekonstruisan i u koji je uloženo oko 6 miliona dinara. Tom prilikom predsednik Republike zahvalio se građanima na velikoj podršci i obećao da će Smederevska Palanka ponovo postati industrijski centar.\n-Gradićemo puteve, pokušaćemo da obezbedimo petlju za izlaz Smederevske Palanke na autoput, kako bi privukli investitore. Uradićemo studije izvodljivosti, nadam se da će biti bezbedno da se Palanci omogući bliži pristup autoputu, rekao je između ostalog predsednik Aleksandar Vučić u svom obraćanju građanima Smederevske Palanke.\nPogledajte snimak obraćanja predsednika Republike u okviru kampanje "Budućnost Srbije".


Dijeta sa špagetama - mršavite jedući vašu omiljenu testeninu - Berk-s.ru- berk-s.ru\nKod ove dijete jako je bitan izbor glavne namirnice tj. špageta. Preporučuju se samo one napravljene od tvrde pšenice (na pakovanju možete naći natpis: Durum pšenica). Lično sam, držeći ovu dijetu, probao različite vrste od različitih proizvođa: Neke su ostajale žive i posle naznačenog vremena za kuvanje, neke su bile gnjecave i lepljive posle kuvanja a neke su bile zaista sjajne! Bez želje da bilo koga reklamiram – one koje su me “kupile” za sva vremena su – italijanske špagete. Italija kao kolevka modernih testenina, i dalje suvereno dominira!\nDržao sam dijetu sa špagetama više puta i rezultati su manje – više uvek bili isti: posle 7 dana gubitak je bio oko 4 kilograma (naravno, dobar deo je bio gubitak viška tečnosti). Išao sam i sa varijantom ručak-večera i tada… ma jedva bih izdržao čuvena dva sata ne leganja posle obroka… oči su se naprosto sklapale a spavanje prijatno i mirno… Dakle, večernja varijanta ovde dijete nije za “noćne ptičice”.