Poziv za medije na konferenciju „ZVONO ZA PROMJENE“ | CPCD\nPozivamo Vas na konferenciju „Zvono za promjene“ na kojoj bh. civilno društvo ponovo inicira uspostavu funkcionalnog dijaloga između organa vlasti i civilnog društva u BiH i zahtijeva veće učešće građana u reformskim procesima i procesima usvajanja novih zakonskih rješenja.\nKonferencija će se održati 02.02.2016. (utorak), u Parlamentarnoj skupštini BiH, sa početkom u 10:00 časova.\nKonferenciju organizuje Centar za promociju civilnog društva (CPCD) u saradnji sa grupom partnerskih organizacija kao dio kampanje zagovaranja za izgradnju povoljnog okruženja za razvoj civilnog društva u BiH, koju CPCD sprovodi u okviru Projekta održivosti civilnog društva u BiH, podržanog od strane Američke agencije za međunarodni razvoj.\nKonferenciju će otvoriti dr. Denis Zvizdić, predsjedavajući Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, a učesnicima će se obratiti gospodin Jay Singh, direktor Odjela za demokratizaciju Misije USAID-a u BiH i gospodin Massimo Mina, šef Pododjela za socijalni razvoj, civilno društvo i prekograničnu saradnju Delegacije Evropske unije u BiH. Na kraju konferencije će biti usvojen završni dokument sa konkretnim zahtjevima i preporukama.\nKonferencija „Zvono za promjene“ ima za cilj da istakne značaj mobilizacije svih postojećih kapaciteta u BiH kako bi evropski put koji BiH predstoji učinili efikasnijim i bržim, uz veće učešće civilnog društva i zainteresovane javnosti u BiH u procesu formulisanja zakona i drugih javnih politika u BiH.\nPrije početka same konferencije predstavnici medija će imati priliku da dobiju izjave predstavnika vlasti i organizacija civilnog društva, pa Vas molimo da dođete u 10:00h. Mediji će dobiti set materijala sa sa člankom za objavu, a slike će biti poslane naknadno na mail adrese za medije koji ostave kontakt prilikom upisa na listu medija. U prilogu dostavljamo Program rada konferencije i tekst najave događaja.\nMolimo da potvrdite dolazak kako bismo mogli da osiguramo prostor za sve medije i organizujemo uzimanje izjava. Sve dodatne informacije i upite, kao i potvrdu o dolasku možete poslati na damir.zekovic@cpcd.ba ili na broj 033/644-810.\nUnaprijed se zahvaljujemo na dolasku,\nCentar za promociju civilnog društva – CPCD


Nalazite se ovde: Mascus Srbija > Gradjevinarstvo > Agregati > Dizel generatori > Detroit\n12V149 - Generatorset - 1200 kVa DPH 105789 (1)\nPolovna Detroit dizel generatori na prodaju\nPregledajte oglase polovnih Detroit dizel generatori za prodaju širom Evrope. Najnoviji oglasi se nalaze na vrhu. Da biste sortirali ove polovne Detroit dizel generatori kliknite na sort dugme kao što su brend, godište, cena, sati korišćenja, država. Da biste tražili polovne dizel generatori za prodaju kliknite na link.\nDetroit 12V149 - Generatorset - 1200 kVa DPH 105789Poslednja inspekcija: 2017, Opšte stanje (1-5): 4, Broj prethodnih vlasnika: 1, Motor: Detroit, Snaga motora: 1129.84, Izlaz: 4k4 / h 2 (opciono), 4x1 bkt.: HC 734 A, Učestalost: 50, Voltaža: 400, Bruto težina: 8900, Zemlja proizvodnje: CH, Uslovi isporuke: FCA\n1988 471 h\nDetroit 1.625MWPoslednja inspekcija: June 2019, Opšte stanje (1-5): 4\nOvde je kompletna lista polovnih Detroit dizel generatori za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Detroit dizel generatori koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


Potpisan ugovor sa BBI: Za privrednike u TK 27,2 mil KM, kamata 0% - Indikator.ba\nPotpisan ugovor sa BBI: Za privrednike u TK 27,2 mil KM, kamata 0%\n6.12.2019 15:47 | Indikator.ba\nMinistar privrede Tuzlanskog kantona Asmir Hasić i predsjednik Uprave Bosna Bank International (BBI) Amer Bukvić potpisali su u petak, 6. decembra, ugovor o poslovnoj saradnji kojim je uspostavljena nova, povoljna finansijska linija za privrednike sa područja Tuzlanskog kantona.\nRadi se o projektu koji će privrednicima omogućiti da u BBI banci, uz subvenciju Kantona, dobiju finansiranja po stopi od 0%.\nZa realizaciju Ugovora BBI je osigurala više od 27,15 mi KM dok je za subvenciju profitne marže Vlada Tuzlanskog kantona obezbjedila iznos od milion maraka.\n- Ovo je odlična prilika za privrednike da sredstva za unapređenje i razvoj poslovanja, nova zapošljavanja i rast dobiju po stopi od 0%. Ministarstvo privrede je provelo proceduru javnog poziva za odabir najpovoljnije banke. Na javni poziv se prijavilo ukupno 7 banaka, a izabrana banka je ponudila najbolje uvijete i ukupan iznos sredstava za kreditnu liniju u iznosu od 27.150.000 KM. Maksimalan odobreni iznos finansiranja po jednom korisniku je do 2 mil KM sa maksimalnim rokom otplate do 72 mjeseca. Prioritet u ostvarenju prava na poticajna finansijska sredstva imaju proizvodne, a posebno izvozno orjentisane djelatnosti - izjavio je ministar Hasić.\nIzbor krajnjih korisnika vršiti će se na osnovu kriterija iz Javnog poziva i na osnovu razvojnih programa/projekata, te dodao da Vlada Tuzlanskog knatona i Ministarstvo privrede provođenjem ove i niza drugih poticajnih mjera stvaraju poslovno okruženje koje će pogodovati osnivanju novih subjekata male privrede, razvoju i uspješnosti već postojećih privrednih subjekata.\nOvakve linije BBI banka upostavila je i sa drugim kantonima i općinama u BiH i one predstavljaju dobar model privatno-javnog partnerstva.


Ovako Izgleda Savršena Torba Za Plažu - Fashion.Hr Style Community\nOvako izgleda savršena torba za plažu\nMornarski chic Jean Paul Gaultiera\nNetom nakon održavanja još jedne glamurozne amfAR gala večere u Cannesu, u javnosti je predstavljen novi humanitarno-modni projekt. Iza njega ove sezone stoji pariški dizajner Jean Paul Gaultier, koji je kreirao savršenu žensku torbu za plažu, s prepoznatljivim mornarskim motivima, koji su kroz desetljeća bavljena dizajnom postala njegov zaštitni znak.\nLjetna torba s dizajnerovom ilustracijom, plavim i crvenim prugicama, ekskluzivno će se prodavati u robnoj kući Bloomingdales po cijeni od 35 dolara, a sav prihod od prodaje otići će u ruke amfAR organizacije, i to za istraživanje te pronalazak lijeka za HIV/AIDS. U službenoj kampanji za JPG torbu nastupa Heidi Klum.\nphoto: Jean Paul Gaultier x amfAR\nObjavljeno: 03.06.2014. u 14:53\nTagovi: Jean Paul Gaultier, torba, Torba za plažu, amfAR, Heidi Klum


MENJAMO ŽIVOT NABOLJE UZ NEGU SA TROSTRUKIM EFEKTOM | Lips&Heels\n“Tokom više od 120 godina tradicije i inovacija i saradnje sa dermatolozima i farmaceutima, brend Eucerin® uvek je pomerao granice na polju nege i antiage nege.\nFormulacije mnogih Eucerin® linija, koje su danas deo dnevne rutine nege miliona dama u svetu, došle su iz Eucerin® laboratorija, kasnije Istraživačkog centra, kao velike inovacije na polju nege kože. Jedna od najistaknutijih među njima je Eucerin®Hyaluron-Filler linija, koja je 2006.godine napravila veliki korak napred za celu dermokozmetičku industriju.\nFormulacija ove linije i dalje je jedinstvena po tome što sadrži Eucerin® patentiranu kombinaciju hijaluronske kiseline dugog i kratkog lanca, ali od ove jeseni unapređenjem njene formulacije, napravili smo novi iskorak na polju antiage nege,” rekla je u obraćanju prisutnima Nada Miletić Nevajda iz Eucerin Srbija.\nUz prezentaciju koju su pratili podaci iz velikog broja kliničkih i dermatoloških ispitivanja, na događaju je objašnjen princip trosturke efikasnosti unapređene Eucerin®Hyaluron-Filler linije\nU osnovi formulacije Eucerin® Hyaluron-Filler linije nalazi se Eucerin® patentirana kombinacija hijaluronske kiseline dugog lanca – koja aktivno deluje na popunjavanje površinskih bora i hidrataciju površinskog sloja kože, i hijaluronske kiseline kratkog lanca – koja ima 40 puta manju molekulsku masu i prodire u dublje slojeve kože obezbeđujući dubinsku hidrataciju i popunjavanje dubokih bora.\nDodatno, ova linija sadrži bioaktivne glicin saponine, koji efikasno stimulišu produkciju hijaluronske kiseline, obezbeđujući koži hidrataciju na mestima gde duboke bore nastaju. Nakon niza kliničkih i dermatoloških istraživanja, sada je u formulaciju Eucerin® Hyaluron-Filler preparata dodat i enoksolon, koji štiti rezerve hijalurona u koži. Zahvaljujući tome nega preparatima iz ove linije obezbeđuje trostruki efekat antiage nege – vidiljivo popunjava bora, stimuliše proizvodnju hijalurona i štiti nivo hijalurona u koži.\nTokom predstavljanja noviteta, istaknuto je i da Eucerin® u fokus dizajniranja svojih proizvoda stavlja njihovu efikasnost i podnošljivost na koži sa ciljem da promena kvaliteta kože korisnika bude očigledna i da doprinese promeni kvaliteta njihovog života.\n“Pored toga što neprestano radi na kombinovanju maksimalnog stepena efikasnosti svojih preparata i zadovoljstva korisnika, Eucerin® u skladu sa politikom održivosti kompanije Bieresdorf za cilj ima i minimalni uticaj na ravnotežu životne sredine. Štiteći kožu svojih korisnika Eucerin® štiti i planetu. Dame koje poklanjaju poverenje Eucerin® Hyaluron-Filler linijama, zato mogu da budu zadovoljne i činjenicom da u poređenju s prethodnom generacijom, nova pakovanja, iako izgledaju luksuzno, sadrže manje plastike i ne sadrže štampana uputstva,” zaključila je Nada Miletić Nevajda, napominjiću da je u cilju minimalizovanja negativnog uticaja na životnu sredinu Eucerin® poslednjih nekoliko godina napravio niz promena u formulacijama i pakovanjima svih svojih preparata.\nTags: eucerin, lepota, lipsandheels, nega


Zanosna Lola Astanova u novom spotu zablistala u DeLight kreacijama! | Adria Daily\nNalazite se na:Početna»Društvo»Moda&LifeStyle»Zanosna Lola Astanova u novom spotu zablistala u DeLight kreacijama!\nOd Marina Đarmati izbačeno\t 13. marta 2018. 0 Comments\nProšli tjedan predstavljen je drugi zajednički spot senzacionalnih Stjepana Hausera i uzbekistanske pijanistice Lole Astanove u kojem izvode poznatu temu, Oscarom nagrađenog filma „La La Land“ koja je poznata kao „Mia & Sebastian’s theme“.\nPrethodni članakPobjednici Demofesta kreću na turneju po dalekoj Aziji!\nSledeći članak Neodoljiv spoj romantike i minimalizma u proljetnoj kolekciji Roberta Severa


Jedna takva lokacija je u blizini tržnog centra SCC, te CBBiH očekuje da joj se ponudi ova parcela i ubrzaju sve administrativne procedure za izdavanje dozvola za ovu lokaciju, navodi se u pismu Softića\nE. Ma. 04.10.2021\nSARAJEVO Centralna banka spremna odustati od gradnje u Hastahani ako dobije lokaciju pod svojim uslovima\nArhitektonsko rješenje objekta u Hastahani\nGuverner Centralne banke Bosne i Hercegovine Senad Softić uputio je otvoreno pismo načelniku Općine Centar Srđanu Mandiću u vezi s izgradnjom objekta koji je prvobitno planiran u sarajevskom parku Hastahana.\nSoftić je u pismu naveo da je lokacija Hastahana prihvatljiva, ali ne i ona alternativna lokacija koju je Centralnoj banci ponudila Općina Centar.\nU pismu se dodaje da je za Centralnu banku od prioritetnog značaja ispunjenje njenog strateškog cilja – obezbjeđenje adekvatnih poslovnih prostora radi ispunjavanja zakonskih obaveza i daljeg razvoja.\nSoftić je pozvao Mandića da ispoštuje zakone i odluke nadležnih institucija, i konačno riješi ovo pitanje. U skladu s tim, CBBiH nudi dvije opcije:\nMinimalna površina 2.300 kvadratnih metara;\nAdekvatan saobraćajni prilaz građevinskoj parceli;\nIsključivo vlasništvo Općine Centar 1/1, bez upisnih tereta;\nUža gradska jezgra (prednost Marijin-Dvor i bliža okolina);\nUdaljenost od korita rijeke Miljacke minimalno 200 metara;\n- Jedna takva lokacija je u blizini tržnog centra SCC, te CBBiH očekuje da joj se ponudi ova parcela i ubrzaju sve administrativne procedure za izdavanje dozvola za ovu lokaciju. CBBiH očekuje od Općine Centar odgovor u roku od sedam dana, u protivnom, CBBiH na raspolaganju ostaje jedino pokretanje sudskog spora kojim će potraživati zaštitu svojih prava - naveo je Softić.\n06.09.2021 u 12:26\nCentralna banka BiH Hastahana Senad Softić Srđan Mandić


Projekt se sprovodi u okviru Interreg IPA programa prekogranične suradnje Hrvatska – Bosna i Hercegovina – Crna Gora 2014-2020 kroz prioritetnu osu 1.- Unaprjeđenje kvalitete usluga u javnom zdravstvu i socijalnoj pomoći (https://www.interreg-hr-ba-me2014-2020.eu/)\n1. LP Dom zdravlja Mostar (Bosna i Hercegovina) – lider projekta;\nkao nositelj projekta zadužen je sa za koordinaciju i nadzor svih projektnih aktivnosti. Osim toga, zadužen je za aktivnosti organizacije i sprovođenja vježbe masovne nesreće na kojoj će sudjelovati svi projektni partneri.\n2. PP2 Zavod za hitnu medicinu Zagrebačke županije (Hrvatska) – projektni partner;\nkao projektni partner zadužen je za vođenje aktivnosti i kreiranje programa edukacije nemedicinskog osoblja „Reanimacija osnovnih vitalnih funkcija“\n3. PP3 Zavod za Hitnu medicinsku pomoć Crne Gore (Crna Gora) – projektni partner\nkao projektni partner zadužen je za sprovođenje komunikacijski aktivnosti projekta. Partner vodi edukacije medicinskog osoblja projektnih partnera o skrbi za trauma pacijente u prekograničnom području.\nPeriod implementacije projekta: 15.02.2020. – 14.02.2022.\nPostotak EU kofinansiranja: 85%\nUkupan iznos dodijeljenih sredstava za Zavod za HMP Crne Gore: 244 714.65 EUR\nVrijednost bespovratnih sredstava za Zavod za HMP Crne Gore: 208 007.45 EUR\nOpšti cilj projekta je uskladiti i poboljšati hitne medicinske usluge (EMS- Emergency Medical Services) u prekograničnom području s ciljem postizanja veće efikasnosti i profesionalnosti u očuvanju ljudskih života kao i pružiti zajednički odgovor u slučaju većih, masovnih nesreća na programskom području.\nSpecifični cilj projekta je povećanje dostupnosti i kvaliteta usluga prve pomoći djeci i mladima u prekograničnom području, a koje se namjerava postići kroz poboljšanu EMS mrežu i organizaciju treninga za ne-medicinsko osoblje u pružanju prve pomoći.\nTrening program za ne-medicinske kadar u pružanju prve pomoći (CPR) – njih 970 te program obuke zaposlenih hitne medicinske pomoći- 236 osoba;\nIzrađen zajednički, jedinstveni protokol saradnje u slučaju veće nesreće i elementarne nepogode te organizacija pokazne vježbe sa 52 učesnika;\nPoboljšana situacija za 201.000 osoba na programskom području u domenu EMS usluge\nDosadašnje sprovedene aktivnosti\nRealizovana nabavka medicinske i trenažne opreme za potrebe Edukativnog centra Zavoda i organizacionih jedinica HMP iz deset gradova programskog područja RACE\nZavod za hitnu medicinsku pomoć Crne Gore u prethodnom periodu u sklopu projekta RACE (Trka za život) realizovao je nabavku medicinske i trenažne opreme za potrebe Edukativnog centra Zavoda i organizacionih jedinica HMP iz deset gradova programskog područja (Nikšić, Danilovgrad, Podgorica, Cetinje, Budva, Kotor, Tivat, Herceg Novi, Bar i Ulcinj).\nProjekat RACE se finansira kroz Interreg IPA program prekogranične saradnje Hrvatska – Bosna i Hercegovina – Crna Gora 2014-2020 i podrazumijeva usklađivanje i unaprjeđenje hitne medicinske usluge (EMS – Emergency Medical Services) u cilju postizanja veće efikasnosti i profesionalnosti u očuvanju ljudskih života kao i pružanja zajedničkog odgovora u slučaju većih, masovnih nesreća na programskom području. U skladu sa ciljem projekta, nabavljena je medicinska i trenažna oprema: fantom lutke, prsluka za imobilizaciju i izvlačenje (KED), pedijatrijske spinalne daske sa hedblokerima (head-blocker) i pojasevima, u vrijednosti od 18.230,41 evra sa PDV.\nU okviru projekta RACE, realizovana je i nabavka 20 eksternih automatskih defibrilatora (AED) koji će biti postaljeni u gradovima predviđenim projektom. Takođe, nabavljena su i dva trening AED-a za potrebe Edukativnog centra ZHMP. Vrijednost ove nabavke je 39,446.00 evra sa PDV.\nZHMP je realizovao edukativne radionice za pravilno korišćenje AED-a i pružanja prve pomoći za 110 pripadnika Službi zaštite i spašavanja i pripadnika Uprave policije – saobraćajne policije iz programskih Opština, kao i za 30 zaposlenih na Aerodromu u Podgorici i Tivtu.\nTakođe, u sklopu aktivnosti iz projekta realizuje se edukacija 150 zaposlenih iz Zavoda za HMP Crne Gore na teme: politrauma i kinematika traume kod djece i odraslih, primarno zbrinjavanje povrijeđenih, održavanje prohodnosti disajnog puta kod odraslih i djece, ventilacija i oksigenoterapija tokom transporta, cirkulacija, kontrola krvarenja, prevencija i kontrola šoka, povrede glave, kičmene moždine, grudnog koša, abomena, lokomotornog sistema, kao i ABCDE pregled djece, monitoring povrijeđenog pacijenta u toku transporta, nadoknada tečnosti i analgezija.\n6. PMT sastanak projekta Race održava se danas u prostorijama vodećeg projektnog partnera - Doma zdravlja u Mostaru\nSastanku prisustvuju predstavnici sva tri projektna partnera - Dom zdravlja Mostar, Zavod za hitnu medicinu Zagrebačke županije i Zavod za hitnu medicinsku pomoć Crne Gore.\nCilj ovog sastanka je pregled i revidiranje svih projektnih aktivnosti.\nUporedo s PMT sastankom, također, u edukacijskom centru Službe hitne medicinske pomoći u toku je edukacija edukatora reanimacija osnovnih vitalnih funkcija od strane hrvatskih partnera.\nDom zdravlja Mostar, u svojstvu vodećeg partnera projekta, 15.02.2020. godine, započeo je realizaciju projekta "Utrka za život " (akronim projekta RACE), sa dvije partnerske organizacije u okviru programa "Interreg IPA Program prekogranične suradnje Hrvatska- Bosna i Hercegovina-Crna Gora 2014-2020", kojeg sufinancira Europska unija. Projekt traje ukupno 24 mjeseca, odnosno do 14.02.2022.\nOvim projektom, zajednički je definiran program obuke "Reanimacija osnovnih vitalnih funkcija" na način gdje se edukacija odvija prema pravilima i standardima programa reanimacije, provodeći se u manjim skupinama od 5 sudionika pod vodstvom ovlaštenih edukatora. Ovom edukacijom je predviđeno 200 polaznika što znači da je broj ograničen, a jučer je prvih 20 sudionika uspješno prošlo obuku.Svi polaznici dobivaju certifikat o stečenoj sposobnosti reanimacije i rukovanja s AVD-om (defibrilatorom).\nDanas je u tijeku obuka druge skupine od 20 polaznika kojima želimo uspješan i produktivan rad.\nZavod za HMP u fazama realizuje projekat “ RACE ”u okviru odobrenih Interreg IPA programa prekogranične saradnje Hrvatska-Bosna i Hercegovina-Crna Gora. U prvoj fazi projekta realizovana je nabavka 3 reanimobila, a ukupna vrijednost dodijeljenih sredstava za Zavod za HMP Crne Gore : 244 714.65 EUR bez PDV-a.\nVozila su mogla biti raspoređena u 3 (tri) od 10 (deset) gradova koji su programsko područje. Uzimajući u obzir prethodnu raspodjelu vozila po organizacionim jedinicama, obimu posla i trenutnog stanja voznog parka vozila su raspoređena Jedinicama za HMP Podgorica, Nikšić i Budva.\nZajednički pristup projekta je uskladiti kvalitet, standard, procedure, opremu i stručnu osposobljenost kadrova kojima je zajednički cilj unaprijediti kvalitet usluge na lokalnom nivou i pograničnom području, tako da se slijedeće faze projekta realizuju kontinuirano u naredne dvije godine sa nabavkom medicinske I trenažne opreme, edukaciji medicinskog I nemedicinskog kadra.\nVodimo aktivnu politiku obnavljanja voznog parka i stvaranja što kvalitetnijih uslova za transport pacijenata, i od decembra 2016.godine do danas obezbijeđeno je 21 novo vozilo.\nZavod za HMP Crne Gore pruža medicinske usluge svakog dana od 00-24h 365 dana u godini svim pacijentima, a trenutni rad Zavoda za HMP je usklađen sa aktuelnom epidemiološkom situacijom uzrokovanom COVID infekcijom.\nNaši medicinski timovi pružaju usluge kako u ambulanti, tako i na terenu pacijentima sa simptomima kovid infekcije, čineći maksimalne napore kako bi kvalitet medicinskih usluga bio što bolji u datim okolnostima.\nNačin organizacije rada u Zavodu za HMP je koncipiran da po prijemu i trijaži poziva na 124 koji se obavlja od strane dežurnog doktora medicine, medicinski timovi na teren izlaze u skladu sa raspoloživim medicinskim ekipama u datom trenutku.\nOva podstranica finansira se uz pomoć Evropske unije. Sadržaj podstranice je isključiva odgovornost projektnog partnera JZU Zavoda za hinu medicinsku pomoć Crne Gore i ni na koji način ne odražava stavove Evropske unije.


Novi model Nintendo Switch konzole navodno stiže 2021. godine - PLAY!\nNovi model Nintendo Switch konzole navodno stiže 2021. godine\nNintendo još uvek ne planira da pošalje Switch konzolu u penziju, pogotovo kada se uzme u obzir popularnost koja je prisutna i zbog koje su police u prodavnicama mahom prazne.\nMesto toga, u planu je izrada potpuno novog, i verovatno unapređenog modela Switch konzole, koji se prema nekim navodima treba pojaviti naredne godine.\nZa razliku od dosadašnjih modela koji su doneli ili duži životni vek baterije, ili slabije performanse sa akcentom na prenosivosti, novi planirani Nintendo Switch treba posedovati veću snagu koja će omogućiti bolju podršku za 4K rezoluciju i grafiku.\nTačne specifikacije novog Switch modela za sada nisu poznate, već je samo navedeno da će se pojaviti naredne godine, dok je sama cena takođe misterija, ali će biti skuplji od standardnog.\nInteresantno je videti da Nintendo donosi model sa pojačanim performansama i 4K podrškom. To je verovatno odluka inspirisana nadolazećim, i daleko moćnijim, Playstation 5 i Xbox Series X konzolama, a Nintendo samo želi da ponudi nešto što bi bar malo okrenulo pažnju ka Switchu.\nRelated Items:2021, konzola, nintendo, Nintendo Switch, Nintendo Switch Lite, Switch


Nelt edukativni program : Nova Iskra : Nova Iskra\nPREDUZETNIŠTVO I TEHNOLOGIJA I LIČNI RAZVOJ I NAUKA I TEORIJA I UMETNOST I IDEJE I PROJEKTNI MENADŽMENT\nNelt edukativni program je jednogodišnji interdisciplinarni eksperimentalni obrazovni program za studente različitih fakulteta utemeljen na principima saradnje, timskog rada, dijaloga, razmene, otvorenosti i povezivanja različitih znanja, veština i kapaciteta. Ovako dizajniran program usmeren je na osnaživanje i podršku ličnog i profesionalnog razvoja svih polaznika za stalno promenljive uslove savremenog života i poslovanja.\nKroz razgovore i saradnju sa studentima, ali i kroz iskustvo rada naših organizacija i kompanije NELT, shvatili smo da je mladima koji završe fakultet izuzetno teško da pronađu prvi posao, jer im je u okviru formalnog obrazovanja nedostajalo: praktični rad, znanje rada u timovima, komunikacijske veštine kao i veštine kreativnog i kritičkog mišljenja.\nOd 2014. godine realizovana su ukupno tri programska ciklusa od kojih je svaki okupio preko 20 polaznika, budućih menadžera, umetnika, ekonomista, inženjera, naučnika, istraživača, aktivista, avanturista, preduzetnika, sanjara, inovatora.\nU okviru svakog od dosadašnja tri ciklusa NEP-a, 25 odabranih studenata imalo je priliku da razvija praktične veštine iz domena novih tehnologija, umetnosti, savremenih veština i preduzetništva, kao i da proširi svoje vidike u pogledu kritičkog mišljenja, timskog rada i razvoja projekata. Program je baziran na fluidnoj i dinamičnoj strukturi, mentorskom radu, direktnim susretima polaznika i renomiranih stvaralaca, praktičnim vežbama, slobodnoj diskusiji i otvorenom dijalogu o širokom spektru tema (od ekologije, umetnosti i aktivizma do razvoja komunikacionih tehnologija, IT sektora i korporativnog menadžmenta).\nEmancipovani pojedinci, opremljeni znanjem i slobodom, a oslobođeni predrasuda i straha, postaju baza i motor budućih razvojnih vizija društva. Oslonjeni na ovu premisu, na već zavidni broj mladih profesionalaca koji su završili jednogodišnji Nelt edu program ali i na široku mrežu predavača, nastavljamo da razvijamo Nelt edu program sa novim programskim formatima i zanimljivim gostima.\nKolaborativne umetničke prakse – ŠKART kolektiv\nU okviru četvrtog NELT Edukativnog programa polaznicima programa predstavio se Škart kolektiv sa svojim najnovijim aktivnostima i kolaborativnim projektima.\nKlizište univerzalnog osnovnog dohotka: realan život, ili samo fantazija?\nNova Iskra najavljuje predavanje posvećeno sve popularnijoj temi – univerzalnom osnovnom dohotku i mogućnosti njegovog uvođenja u Srbiji.


Evropska komisija ugovorila sa CureVac kupovinu 405 miliona doza vakcina – TVSA.BA\nNedjelja, 26 Juna, 2022 3:50\nNaslovna/Vijesti/Svijet/Evropska komisija ugovorila sa CureVac kupovinu 405 miliona doza vakcina\nEvropska komisija ugovorila sa CureVac kupovinu 405 miliona doza vakcina\nUtorak, 17 Novembra 2020, 6:30\nEvropska komisija ugovorila je kupovinu do 405 miliona doza potencijalne vakcine protiv bolesti COVID-19 sa njemačkom kompanijom CureVac, objavila je na Twitteru predsjednica Evropske komisije Ursula von der Leyen.\n“Drago mi je što najavljujem novi sporazum o kupnji do 405 milijuna doza vakcina proizvedenih od strane evropske kompanije CureVac”, napisala je von der Leyen.\nUgovor će biti odobren danas, a to će biti peta kompanija sa kojom je Komisija sklopila ugovor o vakcinama.\nEvropska komisija do sada je potpisala ugovore o nabavci vakcina i sa farmaceutskim kompanijama Pfizer, AstraZeneca, Sanofi i Johnson & Johnson.\n“Ne znamo koja će vakcina na kraju biti sigurna i efikasna. Evropska agencija za lijekove će ih odobriti tek nakon temeljne procjene, a potreban nam je širok spektar vakcina zasnovan na različitim tehnologijama”, kaže von der Leyen.\nIstakla je da će svaka zemlja članica EU dobiti vakcine istovremeno posredstvom Strategije EK za vakcinaciju.\nU Evropskoj agenciji za lijekove očekuju da će do kraja decembra dati prvo “zeleno svjetlo” za upotrebu vakcine protiv COVID-19 na teritoriji EU-a.\n“Distribucija bi mogla početi već u januaru”, navode u Agenciji.


Tri titule za tri sezone – "anonimus" u društvu Kobija i Šeka - B92.net\nTri titule za tri sezone – "anonimus" u društvu Kobija i Šeka\nProveo je tri sezone u NBA ligi, osvojio je tri NBA titule sa dva razlièita tima, u tri plej-of uèešæa je na terenu provodio nešto manje od osam minuta po meèu.\nSVIzvor: B92 petak, 14.06.2019. | 14:04 -> 15:10\nPatrik Mekou je trebalo da poène svoju karijeru u Milvoki Baksima, koji su ga izabrali na draftu, ali je pre svega toga trejdovan u Golden Stejt – za novac.\n“Ljudima æe biti žao što ga nisu draftovali“, rekao je legendarni Džeri Vest, tadašnji èlan uprave Voriorsa.\nU Golden Stejtu se zadržao dve sezone i osvojio dve titule, ali Voriorsi nisu imali mesta u rosteru, ni u budžetu, pa su se odrekli njegovih usluga, a ni on nije bio spreman da prihvati ponudu za nastavak saradnje.\nSomeone just updated the Wikipedia for three-peat 😂😂😂 #NBAFinals #NBA #patrickmccaw pic.twitter.com/rWh9I8jT8h\n— Cyusa (@cyusa_k) 14. јун 2019.\nPosle kratkog boravka u Klivlendu, u januaru ove godine je potpisao ugovor sa Torontom, stigao do finala i u duelu sa bivšim klubom stigao do novog, treæeg prstena.\nTako se pridružio svom nekadašnjem treneru Stivu Keru i trenutno 95-godišnjem Frenku Solu u listi igraèa koji su osvojili najmanje tri titule sa dva razlièita tima, dok je prvi košarkaš od Šekila O’Nila i Kobija Brajanta sa tri uzastopna trofeja.\n“Nije trebalo tako da bude svake godine... Ali tako je“, kroz osmeh je rekao Mekou posle šeste utakmice finalne serije plej-ofa u kojoj je na terenu proveo svega 361 sekundu.\nEasy three peat haha#patrickmccaw pic.twitter.com/v10PSLH80b\n— Rhudyard Alvizo Jr (@airui130) 14. јун 2019.


Televiziji RT u Americi ukinuta akreditacija za Kongres - Sputnjik Srbija\n23:12 07 Mart 2021\n07:14 30.11.2017 (osveženo 12:32 30.11.2017) Preuzmite kraći link\nKongres SAD obavestio je televiziju „RT Amerika“ da joj je ukinuta akreditacija za praćenje događaja na Kapitol Hilu.\nU dopisu se navodi da je razlog to što kompanija ima status stranog agenta, iako je nekoliko sati ranije Stejt department saopštio da to neće uticati na rad novinara RT.\nU sredu je „RT Amerika“ primila pismo od Kongresa u kojem je informisana o odluci donetoj prošle nedelje.\n„Izvršni odbor radio i televizijskih dopisnika iz Kongresa je u skladu sa svojim ovlašćenjima, propisanim pravilima Senata, doneo jednoglasnu odluku da se 21. novembra 2017. godine povuku akreditivi mreže RT“, navodi se u dopisu.\n„RT Amerika“ obaveštena je da su ti koraci usledili nakon što je njena operativna kompanija registrovana kao strani agent početkom novembra.\n„Pravila Galerije za medije jasno ukazuju da se novinarske akreditacije ne mogu izdavati nijednom podnosiocu prijave ’kojeg zapošljava neka strana vlada ili zastupnik‘. Nakon registracije kao stranog agenta prema Zakonu o registraciji stranih agenata (FARA), RT mreža izgubila je pravo na dobijanje novinarskih akreditacija“, ističe se u dopisu.\nUskraćivanje akreditacija RT u Kongresu stupa na snagu odmah, navodi se u dopisu. Emiteru je naloženo da vrati svoje akreditacije Senatu.\nMinistarstvo pravde SAD stavilo je televiziju „RT Amerika“ na spisak stranih agenata po Zakonu o stranim agencijama iz 1938. godine, pri tome mnogi drugi strani državni mediji kao što su britanski Bi-Bi-Si, kineski Si-Si-Ti-Vi, francuska televizija „Frans 24“ i nemačka radio-stanica „Dojče vele“ nisu registrovani kao takvi.\nPuškov Stejt departmentu: SAD i bombarduju humanije\nRuska ambasada u SAD: Ne ograničavajte slobodu medija


Njemačka odobrila dodatna sredstva za registraciju malokalibarskog oružja u BiH\nNjemačka vlada donirala je dodatnih 340.000 eura za obilježavanje i registraciju vojnog malokalibarskog oružja u Bosni i Hercegovini, kazala jeambasadorica Savezne Republike Njemačke u Bih Margret Uebber prilikom potpisivanja ugovora sa projektnim menadžerom organizacije „The HALO Trust“, Alexander Maier-om, saopšteno je iz njemačke ambasade.\nSavezna Republika Njemačka je do sada u tu svrhu stavila na raspolaganje oko 526.000 eura.\nZahvaljujući ponovnoj dodjeli sredstava organizacija „The HALO Trust“ i obučeni timovi za obilježavanje u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine mogu nastaviti sa obilježavanjem i registracijom. Ovaj projekat uključuje obilježavanje i registraciju dodatnih 22.700 komada oružja.\nMašine za lasersko obilježavanje koje financira Njemačka ostat će u posjedu Oružanih snaga Bosne i Hercegovine i nakon završetka radova, kako bi bile na raspolaganju i u budućnosti.\nOvaj projekat je dio njemačko-francuske inicijative koja ima za cilj obilježavanje i registraciju malokalibarskog oružja u regiji Zapadnog Balkana. Bosna i Hercegovina je prva zemlja u kojoj se ovim važnim doprinosom pomaže pri usklađivanju međunarodnih zakonskih standarda.


OSTRVO CVEĆA ILI MIHOLJSKA PREVLAKA? RED INFO PORTAL VAS UPOZNAJE SA LEPOTAMA CRNE GORE\nBili ste u Boki kotorskoj, prolazili pored Tvita, a nikad niste čuli sa Ostrvo cveća ili Miholjsku prevlaku, preko puta aerodroma koje očarava svojim zelenilom, čistom vodom, mirnoćom i duhovnom atmosferom? Vreme je da vas Red Info Portal odvede do prvog od tri ostrva poznatijih kao Krtoljski arhipelag.\nMiholjska prevlaka kod Tivta, jedno je od najlepših mesta na Crnogorskom primorju. Ostrvo pored navedena dva naziva nosi i ime Sv. Arhangela Mihaila, čiji se manastir nekada nalazio upravo na ovom ostrvu. Danas se tu nalazi crkva Sv. Trojice. Ostrvo je tridesetak godina bilo odmaralište bivše JNA, a danas ima nekoliko privatnih kućica van manastirskog poseda, koje se protežu od kapije manastira pa sve do druge strane ostrva iza manastira, gde je u izgradnji bio i hotel, međutim sada napušten.\nOstrvo je zaista maleno, dovoljno je oko 15 minuta da ga obiđete uzduž i popreko idući uz plažu koja se proteže oko celog ostrva sa manje ili više dobrim prilaskom vodi, koja je čista i oduševljava lepom plavom bojom. Ono što će vas fascinirati su mir i tišina, jer nema turista, nema ni mesta za turizam, jer nema ničeg do samog manastira i tih kućica u privatnom vlasništvu. Dakle, nema prodavnica, nema kafića, nema buke, samo se uživa u tišini i fascinantnom pogledu na Boku kroz ljubičaste lijandere, visoke borove i plame.\nNa ostrvo dolazite kopnenim putem, jer je sa Tivtom povezan uskim putem, tj. prevlakom, te ga tako možete obići, a ukoliko želite da provedete još koji dan na njemu, možete se informisati o tome kod žena koje žive u kućicama unutar poseda manastira u vezi sa smeštajem, jer manastir poseduje nekoliko sobica otvorenih za goste, kao i restoran manastira gde se služi prilikom većih grupnih poseta, a i posebno za goste koji imaju želju tu da se hrane.\nBratstvo manastira je uvek rado za nove posetioce, tako će i vas dočekati, posedeće sa vama, poslužiti i popričati koliko im vreme dozvoljava. Manastir je poznat i po svojoj izdavačkoj delatnosti i umetničkoj zbirci, te svoju kolekciju bilo slika ili knjiga upravo ovde možete i obogatiti.\nIstorijat ostrva i manastira\nSredinom 15. veka manastir Sv. Arhangela Mihaila je srušen, a lokalno predanje, svedoči da su monasi, njih sedamdesetak , u političkoj zaveri potrovani i da je mletačka mornarica topovima i miniranjem uništila manastir kao kolevku pravoslavlja u Primorju, što je potvrđeno brojnim arheološkim istraživanjima.\nIpak, mošti ovih 70 miholjskih mučenika su sačuvane i veruje se da su njihove mošti i pre njihovog otkrića mirotočile, a danas se sa moštiju oseća miomirs poput borova ili majskih ruža, koji upotpunjuje atmosferu ostrva lijandera, cveća koje samo po sebi i nema poseban miris. Istovremeno događa se da iz mošti izlazi voda izuzetno prijatnih mirisa (lavande, bosiljka, limunovog cveta, šafrana, cimeta ...) Same mošti povezuju se sa brojnim čudima ozdravljenja i izlečenja vernika koji su bili u poseti ostrvu.\nU antičkom periodu na ovom mestu bile su rimske rezidencije, a na mestu nemanjićke crkve je bilo rimsko kupatilo ili lečilište. Arheološka ekipa pod vođstvom profesora Jankovića pronašla je pre nekoliko godina u apsidi nemanjićke crkve grob s kraja trećeg ili početkom četvrtog veka, u vreme cara Dioklecijana i takozvanog desetog talasa progona hrišćana.\nVidimo da ovo maleno mesto obiluje istorijom u političkom i religioznom smislu, predstavlja bitnu lokaciju za naš narod, a u isto vreme i idealan beg o gužve i tipičnog crnogorskog turističkog mesta za sve nas koji smo željni tišine i uživanju u prirodi i sopstvenim mislima.\nFoto: Wikimedia commons/Facebook/Privatna arhiva


Princeza Katarina pokrovitelj događaja ,,Trka za lek", organizovanom po prvi put u Srbiji - Pokazivač\nPrinceza Katarina pokrovitelj događaja ,,Trka za lek”, organizovanom po prvi put u Srbiji\nBeograd, 29. septembra 2019. – „Trka za lek“, jedinstven i najveći međunarodni netakmičarski sportski događaj, održana je danas na Adi Ciganliji u Beogradu, pod pokroviteljstvom Nj.K.V. Princeze Katarine, Grada Beograda, Ministarstva zdravlja Republike Srbije i Instituta za onkologiju i radiologiju Srbije. Manifestaciju je prvi put u našoj zemlji organizovao Evropski forum Donna Srbija.\nPrethodni tekstČestitka: Bravo, zlatni momci!\nSledeći tekstNa današnji dan: 30. septembar


Potpisana tri sporazuma sa Svetskom bankom vredni 142 miliona dolara\nSiniša Mali i Stiven Ndegva, Foto: Tanjug / Tanja Valić\nCilj projekta modernizacije poreske administracije je smanjenje troškova građana i privrede\nObjavljeno: 07.05.2019. 12:49h\nMinistar finansija Srbije Siniša Mali i šef Kancelarije Svetske banke u Srbiji Stiven Ndegva potpisali su tri sporazuma u vrednosti 142 miliona dolara, a tim novcem biće finansirana modernizacija poreske administracije, unapređenje rada E-uprave, kao i olakšanje regionalne trgovine.\nMali je rekao da su ti finansijski aranžmani sklopljeni pod veoma povoljnim uslovima, a da su projekti na kojima se sarađuje veoma važni jer će doprineti snažnijem ekonomskom rastu Srbije, saopštilo je Ministarstvo finansija.\n"Već dugi niz godina Srbija uspešno radi i sarađuje sa Svetskom bankom. Drago mi je da su se teme danas promenile u odnosu na one od pre par godina, tada je bilo pitanje finansijske konsolidacije, velikih dugova, zemlje koja je bila pred bankrotom, a danas govorimo o tome na koji način srpska ekonomija treba da nastavi da raste, kako da te stope rasta budu još više i kako da unapredimo našu ekonomiju da bude atraktivnija i konkurentnija", istakao je ministar.\nSastanak s delegacijom Svetske banke foto: Tanjug / Tanja Valić\nPrema njegovim rečima, cilj projekta modernizacije poreske administracije je smanjenje troškova građana i privrede u ispunjavanju poreskih obaveza, kao i unapredjenje delotvornosti naplate poreza. Sporazumom je za te namene predviđen zajam od 52 miliona dolara.\nKako je Mali istakao, posle reorganizacije Poreske uprave sledi potpuna automatizacija i unapređenje njenog rada kroz bolju fiskalizaciju, uvođenje efikasnijih fiskalnih kasa, kao i kroz promenu softvera kako bi rad poreznika bio maksimalno unapređen, što se posebno odnosi na ubrzanje povraćaja PDV-a.\n"Deo ovog zajma je usmeren upravo ka tome da se obezbedi mogućnost povraćaja PDV-a istog dana, što je osnovni zahtev privrednika u Srbiji, čime će se umnogome unaprediti rad naše privrede, a samim tim je učiniti i konkurentnijom", rekao je Mali.\nPotpisivanje sporazuma foto: Tanjug / Tanja Valić\nUgovor o unapređenju elektronske uprave predviđa zajam od 50 miliona dolara, a njegov cilj je porast nivoa kvaliteta E-usluga i ostvarivanje ušteda kroz eliminisanje paralelnih procesa, ponavljanje postupaka i gubitaka usled dugotrajnih postupaka, čime se stvara efikasnija javna uprava, navodi se u saopštenju.\n"Razvoj E-uprave je jedan od najjačih alata u borbi protiv korupcije i sive ekonomije, jer se poslovni procesi informatizuju i smanjuje se uticaj ljudskog faktora na realizaciju usluge", rekao je Mali.\nZAKON O ŠVAJCARCIMA DANAS STUPA NA SNAGU: Dužnicima otpis glavnice od 38 odsto i nova kamatna stopa\nAKO STE MAJSTOR I BAVITE SE BAŠ OVIM POSLOM: Mesečno možete da zaradite i do 1.800 €\n"Cilj ovog projekta jeste unapredjenje međudržavne saradnje i trgovine izmedju zemalja u regionu, dakle potpuna automatizacija rada carinskih ispostava, carine i raznih dokumenata kako bi se povećala transparentnost i brzina protoka robe i ljudi u regionu, čime se unapredjuje trgovina i ekonomija naše zemlje", ocenio je Mali.\nTaj program će biti realizovan u dve faze, u periodu od pet godina po svakoj, a zemlje obuhvaćene prvom fazom su Albanija, Severna Makedonija i Srbija.\n"Ovo su veoma važni sporazumi za nas jer će nam dati mogućnost da nastavimo sa strukturnim reformama naše ekonomije. Rast je moguć samo ako nam je tržište konkurentnije, a trudimo se da tome doprinesemo kroz sprovođenje sporazuma koje smo danas potpisali", kazao je Mali.\nPotpisivanju sporazuma prisustvovao je i potpredsednik Svetske banke za region Evrope i Centralne Azije Siril Miler, kao i direktorka Poreske uprave Dragana Marković.\nPre potpisivanja sporazuma, srpski ministar finansija se sastao sa Milerom, koji je pohvalio makroekonomske rezultate Srbije, navelo je Ministarstvo finansija.\nSiniša Mali na sastanku foto: Tanjug / Tanja Valić\nMinistarka Mihajlović s predstavnicima Svetske banke\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Srbije Zorana Mihajlović razgovarala je sa delegacijom Svetske banke o strategiji razvoja drumskog i železničkog transporta u Srbiji, saradnji na velikim infrastrukturnim projektima, uklanjanju nefizičkih barijera na granicama i regionalnom povezivanju.\nMihajlović je u razgovoru sa potpredsednikom Svetske banke Sirilom Mulerom istakla zadovoljstvo dosadašnjom saradnjom sa tom institucijom i ukazala na strateški važna opredeljenja Srbije u narednom periodu, navedeno je u saopštenju ministarstva.\nPrema njenim rečima, razvoj infrastrukture je od izuzetnog značaja za Srbiju, a posebno se zalaže za povezivanju sa regionom i uklanjanju nefizičkih barijera, bez čega nema daljeg razvoja.\nZorana Mihajlović foto: Beta\n"Pokrećemo novi investicioni ciklus vredan pet milijardi evra, pokrenuli smo reformu železnica, ali moramo uraditi više na obnovi pruga i povećanju bezbednosti saobraćaja. Takođe, pripremamo novu nacionalnu strategiju transporta koja će obuhvatiti nove programe i mere u skladu sa investicijama koje ulažemo u ovaj sektor", rekla je ona.\nSiril Muler čestitao je potpredsednici Vlade na uspešnoj izgradnji Koridora 10 i dodao da je zadovoljan napretkom u implementaciji projekata.\n"Zajedno smo uradili mnogo, posebno na Koridoru 10. Transport je motor razvoja i Srbija ima sve prilike i kapacitet da bude ključna zemlja koja će povezati tržište Evrope. Spremni smo da nastavimo da radimo zajedno", rekao je Muler.\nPotpredsednik Svetske banke istakao je da je Mihajlović šampionka kada su u pitanju napredak Srbije na Duing biznis listi i unapredjenje rodne ravnopravnosti i pozvao je da podrži projekat "Jadar" - jedno od najznačajnijih svetskih nalazišta litijum-borata, u blizini Loznice.\nSagovornici su se složili da je ovaj projekat veoma važan za Srbiju koja tako može da postane atraktivno tržište za snabdevanje značajnog procenta svetske potražnje litijumom.\nNa sastanku je bilo reči i o daljem napretku Srbije na Duing biznis listi Svetske banke o uslovima poslovanja, s obzirom na brojne investicije i kapitalne projekte koje država realizuje, ali i o saradnji u oblasti rodne ravnopravnosti i izradi prve studije o rodnoj ravnopravnosti u transportnom sektoru.\nBONUS VIDEO: POCEPALI SMO PLAKATE DIMITRIJA LJOTIĆA U CENTRU BEOGRADA: Pozivamo i vas da to uradite, EVO ZAŠTO!\nSiniša MaliStiven NdegvaSvetska bankatrgovinasporazumfinansije


PEUGEOT 307 Hladnjak Klime 1.4 - 2.0 izvod ka faru\nGrubin klompe br 43\nAKCIJA Patosnice gumene Peugeot 307 tipske\nRucica tempomata Peugeot Citroen\nSve korektno! 10+++\nStampac Kyocera fs-1040\nMoja preporuka ocena 10+\nDevit-S /toxavit/ NOVO\nVEITHDIA AVIATOR Elegant Original AKCIJA\nSve pohvale za coveka 10+\nPeugeot Citroen rucica menjaca sport original\nDigitalni merec temperature i merac vlage\ntelevizor fuego 70cm\nKljucevi za tockove Ford BMW Opel Mercedes\nOdlična saradnja, sve preporuke . 10++\nSve kao po dogovoru, preporuke za saradnju. ..\nReduciri za turbine i mikro motore sa 2 na 4 ulaza\nMaksimalno korektno ispalo, preporuka za saradnju 10+\nWI FI ruter\nispostivan i korektan dogovor\nFAG diskovi za Alfa Romeo NOVO\nVrlo korektan član. SVAKA PREPORUKA ZA SARADNJU! !! !


Putujte svetom uz besplatan smeštaj | Biljna ishrana\nU prošloj blog objavi napisala sam kako sam tokom 2020. godine živela u sedam različitih država, na dva različita kontinenta. Ova moja izjava privukla je dosta radoznalih pitanja, iako sam ja već pisala na ovu temu u mojim objava na socijalnim mrežama.\nU ovoj blog objavi otkrivam vam kako i vi možete lagano da ostvarite besplatan smeštaj na prelepim lokacijama širom sveta.\nAko me pratite več neko vreme, onda znate da ja od 2013. godine zime provodim u tropima. Sva ta tropska putovanja bila su nezavisna od opcije o kojoj pričam u ovom videu. 2019. godine učlanila sam se na sajt koji nudi čuvanje kuća i kućnih ljubimaca širom sveta.\nOvaj sajt funkcioniše tako što se sa jedne strane učlane vlasnici kuća i kućnih ljubimaca kojima treba neko da im čuva kuću i kućne ljubimce dok su oni na putovanju dok za uzvrat nude smeštaj u njihovoj kući sa svim plaćenim računima. I sa druge strane, učlane se ljudi koji vole da iskuse život u raznim delovima sveta i koji bi se rado brinuli o kući i kućnim ljubimcima u zamenu za besplatan smeštaj.\nKonkretno, ja sam preko ovog sajta do sada živela u bajkovitoj Belgiji, u istorijom bogatom Izraelu, u božanstvenim austrijskim Alpima, u mističnoj Rumuniji, opet u Belgiji i trenutno se nalazim u prelepoj Dubai Marini.\nMoja iskustva sa ovakvim putovanjima su izuzetna, jer osećam da me svaka prilika da ne samo posetim, nego zaista živim u raznim delovima sveta, oplemeni i obogati bespovratno.\nA veliki je plus ostvarivanje prijateljstava sa ljudima širom sveta, a isto tako i sa životinjama.\nAko vas zanima da i vi putujute na ovakav način, možete lagano da se registrujete na sledeći sajt:\nŠifra za popust na godišnju članarinu glasi:\nDa, postoji godišnja članarina, ali koja se apsolutno isplati s obzirom na bogat sadržaj opcija i odličnu korisničku podršku koju nudi ovaj sajt.\nNadam se da su vam ove informacije od koristi. Hvala unapred na deljenju ove blog objave.


Nemačka organizacija HELP pomaže razvoj poljoprivrede - Bizlife.rs\nNemačka organizacija HELP pomaže razvoj poljoprivrede\n22:12 Goražde, 01/12/2011\n„Razvoj malih i srednjih preduzeća“ naziv je projekta koji u opštinama Gornjodrinske regije (GDR) implementira nemačka organizacija HELP uz finansijsku podršku Evropske unije.\nReč je o projektu pokretanja i unapređenja poljoprivredne proizvodnje, a da bi se uverili u njegove rezultate na terenu, opštine obuhvaćene projektom su posetili predstavnici Delegacije Evropske unije u BiH i organizacije HELP.\nPrilikom susreta s načelnikom Opštine Goražde Muhamedom Ramovićem i njegovim saradnicima šef Odseka za ekonomske reforme i prirodne resurse Delegacije EU u BiH Johan Hese podsetio je da je Evropska unija za ovaj projekt izdvojila 400.000 evra te da ga sufinansiraju i same opštine. Projekt je ocenjen značajnim za unapređenje poljoprivredne proizvodnje u ovom delu BIH.\n„Drago nam je da se ovaj projekt implementira jer uključuje direktnu pomoć samim poljoprivrednicima, a osim nabavke opreme tu je i pomoć u razvijanju ekonomskih, marketinških i drugih veština“, kazao je Hese.\nU okviru projekta u Goraždu, Foči, Rogatici i Novom Goraždu podržano je 180 korisnika koji su dobili materijalnu pomoć za pokretanje i dalji razvoj vlastite poljoprivredne delatnosti a koji će raditi na poboljšanju kapaciteta kroz certifikaciju i uvođenje sistema kontrole kvaliteta vlastitih proizvoda. Projektom su podržani proizvodnja voća i povrća i mlekarstvo.\n„Na području opštine Goražde ovim projektom obuhvaćeno je 50 poljoprivrednih proizvođača u čiji smo se rad uverili i na terenu i kao Opština odlučili podržati ovaj projekt sa 40.000 KM. Želja nam je da se dobra saradnja s HELP-om i EU nastavi, što će omogućiti i uspešna realizacija ovog projekta“, istakao je načelnik Opštine Goražde Muhamed Ramović.\nPredstavnici HELP-a i Delegacije EU u BiH su posetili i korisnike na terenu u Goraždu i opštinama Foča i Foča-Ustikolina i na licu mesta se upoznali o rezultatima njihovog rada. Realizacija ovog projekta pod ingerencijom HELP-a trajaće do avgusta.


Iran dao rok od nekoliko nedjelja | Radio Televizija BN\nIran dao rok od nekoliko nedjelja\nIran neće više u potpunosti sarađivati s inspektorima za atomsku energiju dok se ne riješi zastoj u vezi s nuklearnim sporazumom te zemlje i svjetskih sila, poručio je danas u Beču izaslanik Teherana u Međunarodnoj agenciji za nuklearnnu energiju (IAEA) Reza Nadžafi.\nSvijet 06.06.2018 | 16:56\nObraćajući se ispred mjesta gdje je održan kvartalni sastanak upravnog odbora IAEA u Beču, Nadžafi je naglasio da strpljenje Teherana da se spasi dogovor, uz evropske napore, nije neograničeno, i istakao da je Iran dao rok od nekoliko nedjelja Njemačkoj, Francuskoj i Britaniji da to učine.\n"Nekoliko nedjelja znači nekoliko nedjelja, a ne nekoliko mjeseci", rekao je Nadžafi.\nIstovremeno je odbacio pozive IAEA da Teheran uloži dodatne napore u saradnji s inspektorima te agencije i naglasio da, iako se zastoj zbog dogovora nastavlja, "niko ne bi trebalo da očekuje da Iran primijeni dodatne dobrovoljne mjere".\n"Ali, trebalo bi da naglasim, da to ne znači da će Iran sada ponovo otpočeti bilo kakve aktivnosti, koje su u suprotnosti s sporazumom. To su samo pripremni radovi", poručio je Nadžafi.\nIAEA je saopštila da se Teheran pridržava svojih obaveza, ali je pozvala na "pravovremenu i proaktivnu saradnju" kako bi se obezbijedio pristup inspektorima.\nU pismu datiranom 4. juna, evropski ministri iz Njemačke, Francuske i Britanije istakli su ključne oblasti u kojima žele izuzeće, kao što su sektor farmaceutike, zdravstvene zaštite, energetike, civilne avijacije, infrastrukture i bankarstva.\n"Eventualno povlačenje Irana (iz nuklearnog sporazuma) još više bi destabilizovalo region u kojem bi dodatni sukobi značili katastrofu", naveli su ministri spoljnih poslova i finansija i jedan visoki zvaničnik EU u pismu američkom ministarstvu finansija i državnom sekretaru u koji je Rojters imao uvid.\nOvi prijete li prijete.Gdje im je onaj u radnickom odijelu sto prijeti da ce razvaliti Izrael.Cime.Raketama koje na 80 kilometada metu lromase za 5 kilometara.Pazite se Jevreji su vrlo zajebani momci.Oni ne mase.


Vučić prisluškivan zbog kontakata sa podzemljem | Novine Toronto\nVučić prisluškivan zbog kontakata sa podzemljem\nAleksandar Vučić je bio pod merama Bezbednosno-informativne agencije (BIA) za vreme policijske operacije Sablja pošto je u sklopu prethodne obrade u više navrata "hvatan" u komunikaciji sa pojedincima iz beogradskog podzemlja, izjavio je predsednik Nove stranke i bivši premijer Srbije Zoran Živković.\nKomentarišući navode ministra unutrašnjih poslova Nebojše Stefanovića da je Aleksandar Vučić priluškivan od 1995. godine, a posebno od 2007. do 2012. godine, Živković je za Danas ocenio da je te podatke ministar mogao da dobije od direktora BIA Bratislava Gašića.\n"Devedesetih je celokupna opozicija bila na merama službe. Ja sam od 1996. bio na merama po nalogu Jovice Stanišića. Mene su nadzirali pod izgovorom ekstremizma i terorizma, kao i Vuka Draškovića. Opravdanje za nadziranje Zorana Đinđića im je bilo da se sumnja da je član nemačke obaveštajne službe, a Koštunicu su sumnjičili da radi za američku službu", naveo je Živković.


Tražili ste > katalog: bez unosa Suzili ste > nakladnik: Povjerenstvo Vlade Republike Hrvatske za osobe s invaliditetom lokacija: Knjižnica Medveščak mjesto izdavanja: Zagreb građa: knjiga lokacija: Gradska knjižnica sadržaj: Osiguranje dobara i materijalnih potreba. Socijani rad. Socijalna pomoć


Crnogorski glumci se povezuju u velikim centrima\nRAD VAN ZAVIČAJA\nAndrija Milošević, Vanja Milačić i Momčilo Otašević pričaju o karijeri van Crne Gore\n689 pregleda\t14 komentar(a)\n19.11.2012. 18:15h Ažurirano: 19.11.2012. 18:15h\n“Umjetnost ne poznaje granice”, ovu rečenicu sigurno ste mnogo puta čuli, a ponovili su je i svi naši sagovornici - Andrija Milošević, Vanja Milačić i Momčilo Otašević, crnogorski glumci koji se umjetnošću bave van granica Crne Gore.\nNaravno, njihovi angažmani ne isključuju i rad u zavičaju, tako da imaju priliku da sagledaju glumačke prilike u više država. I nisu sami u tome - od starije generacije tu su, između ostalih, Petar Božović, Milutin-Mima Karadžić, a od novije mladi Petar Strugar koji je karijeru u Beogradu započeo glavnom ulogom u filmu “Montevideo, Bog te video”.\nKao jedan od najzaposlenijih glumaca u Beogradu, Andrija Milošević je uvijek u centru umjetničke elite. U Srbiju je otišao 1999. i taj svoj potez vidi kao logičan nastavak karijere talentovanog glumca.\n"U Srbiju sam otišao u vrijeme kada smo još bili zajednička država i niko mi nikada nije postavljao pitanja o tome odakle dolazim i šta radim u Beogradu. Kada sam odlučio da počnem da radim tamo, već sam duboko bio zagazio u glumu, tako da nisam morao da se posebno adaptiram i da čekam da prođe neko vrijeme pa da dobijem neku ulogu. Otišao sam na poziv Ateljea 212 i već poslije pola godine počeo sam da radim u tom pozorištu", kaže za Vijesti Milošević.\nPo njegovom mišljenju, glumci su važna spona koja povezuje rasparčani region.\n"Mislim da svi talentovani glumci treba da idu dalje i da se povezuju sa kolegama u regionu. Kao glumac, vi idete tamo odakle vas zovu. A Beograd je trenutno, i uvijek je bio, umjetnički centar regiona, ako ovdje nešto ne napravite, onda možete da računate da ništa niste ni napravili. To je multikulturna sredina, u njoj možete mnogo da naučite, a i produkcijska situacija je milion puta bolja nego u Crnoj Gori. Tamo, em nema para, em nema tehničkih sredstava, tako da je teško bilo šta napraviti. Dakle, Beograd je pravo mjesto za povezivanje, jer se umjetnici po pravilu i povezuju u velikim centrima", mišljenja je Milošević.\n"Budva..." kao vjetar u leđa\nNjegov mlađi kolega Momčilo Otašević regionalnu karijeru gradi iz Crne Gore, a van granica rodne zemlje lansirala ga je najprije serija “Budva na pjenu od mora”, a zatim i film “Led” Jelene Bajić - Jočić u kome igra Milivoja, mladog čovjeka koji živi na selu.\n"Nakon uloge u seriji “Budva” zvali su me producenti filma “Led”, jednostavno su vidjeli moj dosije i rekli mi da odgovaram za ulogu Milivoja. Sve je to nekako išlo brzo i naravno da sam ponudu prihvatio", ispričao je Otašević.\nRad na filmu ga je, kaže, oblikovao kao glumca.\n"Bilo je to super iskustvo i odlična saradnja. Počev od rediteljke Jelene Bajić - Jočić koja me je istinski podržala, a posebno su me tretirali i ostali glumci - Bata Živojinović, Olga Odanović, Nela Mihailović, Nenad Jezdić - svi su me oni gurali naprijed i bili uz mene. Trebalo je odigrati veliku ulogu, odgovoriti na povjerenje koje mi je ukazano, izboriti se sa akcentom. Moram da kažem i da sam sve vrijeme imao podršku porodice", kaže on.\nMilačić: Najvažniji je talenat\nVanja Milačić, crnogorska glumica koja je u Beograd otišla na početku svoje plodne karijere, prisjetila se za ovu priliku svojih početaka u Ateljeu 212.\n"Uh, kad sam ja došla u Beograd... Bilo je toliko davno, da se jedva sjećam. Dobila sam poziv koji se ne odbija - da igram u predstavi “Dom Bernarde Albe” u Ateljeu 212. Bilo je vrlo jednostavno - pozvali su me i ja sam otišla. Inače sam uvijek radila tamo gdje me pozovu, a predstave su nekako dolazile same od sebe. Počela sam da radim prilično rano, odmah poslije trećeg semestra. Sve vrijeme sam učila i imala sam na početku čast da radim sa doajenima jugoslovenskog pozorišta, gdje sam upijala svaki njihov pokret i gest. Kasnije mi je to mnogo značilo", prisjetila se glumačkih početaka Vanja Milačić.\nPo njenom mišljenju, sredina iz koje glumac dolazi nije mnogo bitna. Najvažniji je talenat.\n"I nemam neko posebno mišljenje o tome. Jednostavno, smatram da svaki glumac, mlađi ili stariji, treba da igra ako ima talenta. Mislim da nije bitno odakle dolazi, nego je samo stvar u tome kako će savladati akcenat sredine u kojoj radi. Za glumu, uopšte za umjetnost, geografija nije važna, računa se samo ono što kao umjetnik imate da kažete", ispričala je Milačićeva, koja je trenutno zaposlena i u Srbiji i u Crnoj Gori.\n"U Crnoj Gori igram predstavu “Vjera, ljubav, nada” Ane Vukotić, a u planu je i moje učešće u jednom filmu. Tako da radim i tamo i ovdje i mogu da kažem da se ne radi o tome gdje je bolje i ne bih upoređivala ta dva prostora, već je isključivo stvar u tome kako vi kao glumac radite svoj posao" objasnila je Vanja Milačić, koju su gledaoci nedavno mogli da gledaju u seriji “Nepobedivo srce” Zdravka Šotre.\nPolitika mi je odvratna\nAndrija Milošević osvrnuo se i na političku stranu umjetnosti.\n"Da, ta politička priča koja se u posljednje vrijeme vezuje za naš rad ovdje mi je potpuno odvratna i ne zanima me. Mnogo su me puta pitali neka pitanja sa takvom konotacijom i ja mogu samo da kažem da sam ja uvijek, pa i sada, sva mjesta na kojima sam bio gledao samo kroz ljude koje tamo sretnem, a ne kroz političke stavove i politiku. Tako da smo mi umjetnici, uz sportiste, jedini koji trenutno povezujemo ovaj region. A on će, koliko god se to nama svidjelo ili ne, uvijek biti povezan na neki način", ispričao je Milošević.\nVrisak u Beogradu\nOd mladog i zaposlenog Petra Strugara, zvijezde filma “Montevideo, Bog te video” ovoga puta nijesmo uspjeli da dobijemo odgovore na pitanja, ali se prisjećamo priče koju je nedavno ispričao za Vijesti. Ulogu Blagoja Marjanovića Moše u velikom filmskom hitu dobio je, kazao je tad, zahvaljujući kastingu.\n"Sjećam se da sam jedne večeri zvao Bjelu (Dragana Bjelogrlića), pošto mi je dao probno da pročitam scenario. Pošto smo razmijenili nekoliko rečenica, odgovorio mi je sljedeće: “Kada si već zvao, dobio si ulogu”. Onako šokiran, na putu do tetke, pitao sam ga nekoliko puta: “Stvarno? Stvarno, sam dobio ulogu?” Kada mi je rekao da je Moša moj lik, počeo sam da vrištim do besvijesti. Ljudi su se okretali za mnom. Svi su me gledali, nijesu znali šta se dešava", pričao je Strugar o svojoj prvoj velikoj ulozi.\nOn se zbog obaveza u Beogradu sa crnogorskog prebacio na beogradski Univerzitet, a mediji često pišu “da mu je slava udarila u glavu”.\nVeliku pažnju izazvale su tvrdnje da je ucjenjivao Milutina-Mimu Karadžića u vezi sa honorarom za ulogu u seriji “Budva na pjenu od mora”, te da je bez te uloge ostao, kao i da ne razgovara sa novinarima onako rado i često kao nekada.\n1 / 5 Foto: Facebook\nAndrija MiloševićVanja MilačićMomčilo Otašević\n20:42 h\t52\nspecijalni gost festivala u herceg novom\nTihomir Tikulin Tico na Strip vikendu\nnovI SINGL "VANZEMALJAC"\nStvorili smo svoju bajku u kojoj ćemo nesmetano bivstvovati\n09:19 h\t63\nSve moje pjesme su lične i emotivne\n11:53 h\t27\n03.03. 20:42 h\t52\t15746\n04.03. 12:55 h\t944\n03.03. 20:42 h\t17\t52\n04.03. 12:55 h


REZULTATI KONKURSA GRADA BEOGRADA\nSekretarijat za kulturu grada Beograda podržao je filmsku produkciju sa 30 miliona dinara.\nČetiri dugometražna igrana filma, jedan igrani film za decu, 11 dokumentarnih dela, tri kratka filma i po jedan eksperimentalni i animirani film dobili su sredstva na konkursu Skupštine grada Beograda za učešće u finansiranju domaće filmske produkcije.\nFinansijskim planom Sekretarijata za kulturu grada Beograda za 2009. godinu, za ova 22 projekta izdvojeno je 30 miliona dinara, izjavila je sekretar za kulturu Ivana Avžner, juče u Skupštini grada Beograda prilikom objavljivanja rezultata konkursa. Avžner je dodala da je od ove godine izmenjen rok za produkciju dugometražnih igranih filmova – umesto dosadašnjih 12 meseci, novi rok je dve godine.\nNa javnom konkursu za stimulaciju filmske produkcije u 2009. godini, Sekretarijatu za kulturu dostavljeno je 179 projekata, od kojih samo pet nisu ispunjavali uslove konkursa. Među dugometražnim igranim filmovima, po osam miliona dinara dobili su filmovi „Dr Rej Đavoli” Dinka Tucakovića i „O bubicama i herojima” Petra Pašića, a po sedam miliona dinara „Ustanička ulica” Gorana Gajića i „Ničije dete” Stefana Arsenijevića, dok će sa tri miliona dinara biti podržan dugometražni igrani film za decu „Zmajovini pangalozi” Slobodana Skerlića.\nMeđu dokumentarnim filmovima podržani su projekti: „O mucanju na Fejsbuku o splavu” Olivere Miloš Todorović, „Lenkina kuvarica” Ivana Živića i Dejana Dejanovića, „Sloteru Niče Žarkovo ti kliče” Branislava Antonića, „Micićev kofer” Slobodana Simojlovića, „Prinudno sletanje” Miroslava Nikolića, „Škola filma” Dragana Kovačevića i Aleksandra Ivanjikova, „Monahinja venera” Čarne Manojlović, „Selo bez žena” Srđana Šarenca, „Nenad Neša Mihajlović, vinogradar intelektualac” Olega Novkovića, „Žućko – skica za portret Radivoja Koraća” Gordana Mašića i „Muzika tišine” Miljana Glišića.\nSa po milion dinara podržani su kratki igrani filmovi „Dodir” Aleksandra Conića, „Pesnik revolucije na predsedničkom brodu” Balše Đogo i „Kraj” Predraga Bambića, kao i eksperimentalni „Hipotenuza” Miroslava Sretenovića, pola miliona dinara dobio je animirani film „Keruša” Mirele Srebrić, koliko pripada i Maji Uzelac za razvoj produkcije igranog filma „Plava krv”.\nOvako je odlučila petočlana komisija u sastavu: Borislav Anđelić, predsednik, Velimir Bata Živojinović, Milan Lučić, Igor Turčinović i Ratomir Anđelković, članovi. Pri izboru projekata komisija se rukovodila umetničkom vrednošću ponuđenih projekata, kvalitetom scenarija, žanrovskom raznovrsnošću, izborom i obradom tema, mogućnošću realizacije i izvodljivošću projekata u predviđenim rokovima.


Rusi ga jedu stalno, jača imunitet i štiti od bolesti: Pripremite bijeli luk baš ovako i jedite po čen svakog dana! | Kuhinja\nRusi ga jedu stalno, jača imunitet i štiti od bolesti: Pripremite bijeli luk baš ovako i jedite po čen svakog dana! | MONDOBA\nRusi ga jedu stalno, jača imunitet i štiti od bolesti: Pripremite bijeli luk baš ovako i jedite po čen svakog dana! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nAutor Dragana Božić 30.11.2020. / 19:03\n"Najviše se traži kvalitet"


LSV traži da se na sledeću sednicu uvrste tačke o Vojvodini | Autonomija\nLSV traži da se na sledeću sednicu uvrste tačke o Vojvodini\n"Već 20 godina nije bilo ni jedne tačke dnevnog reda posvećene Autonomnoj pokrajini Vojvodini"\n„Već 20 godina nije bilo ni jedne tačke dnevnog reda posvećene Autonomnoj pokrajini Vojvodini i zato smo predložili da u dnevni red sledeće sednice uđe jedna tačka o Vojvodini, a sa druge strane da uđe tačka o zakonu o finansiranju Vojvodine koji je bio ustavna obaveza još prilikom donošenja Ustava pre deset godina, a koja nije ostvarena“, rekao je Čanak na konferenciji za novinare u Skupštini Srbije.\nOn je kazao da je pitanje decentralizacije nešto što mora hitno početi da se rešava.\n„Ako se to ne uradi doći ćemo u poziciju da nas dočeka novi Ustav u kome neće biti doneto ni jedno trajno rešenje“, rekao je Čanak.\nUpitan o bojkotu parlamenta on je kazao da ga ne razume.\n„Možete bojkotovati sednice ako je predsednica parlamenta vodi na način koji nije dobar, sa čim se ja slažem. Možete bojkotovati način formiranja dnevnog reda ili podnošenje amandmana, ali bojkot institucije kao što je skupština je pitanje šta vam preostaje ako nećete u skupštini da rešavate probleme, gde ćete ih rešavati, da li na ulici. Skupštine su izmišljene da se stvari ne rešavaju na ulici“, rekao je Čanak.\nOn je kazao i da je skupština oštećena kada ne radi u punom kapacitetu sa svim predstavnicima građana.\n„To nije sporno, ali ja ne znam tačno na čiju će to štetu na kraju da izađe“, kazao je Čanak.


SVAĐA USRED EMISIJE? EVA RAS PORUČILA ŠKUNDRIĆU DA BI TREBALO DA SE STIDI ŠTO NIJE POGLEDAO NOVU SERIJU SINIŠE PAVIĆA, ON JOJ ODGOVORIO DA IMA PAMETNIJA POSLA! - PRess Serbia | PR PRess team\nEva Ras nedavno je gostovala u radijskoj emisiji “Sve po spisku sa Škundrićem” koja se emituje svakog četvrtka na “TopVibe” radiju od 19h, kako bi pričala o skrnavljenju svete kulturne ostavštine i objasnila zašto nije bila na projekciji filma “Ljubavni slučaj ili tragedija službenice PTT”, ali je razgovor neplanirano otišao u drugom smeru.\nNaime, pre nego što je i uspeo da legendarnoj glumici postavi pitanje koje se tiče pomenute projekcije, ona je počela da govori o novoj seriji Siniše Pavića u kojoj i sama glumi. Kada joj je Škundrić rekao da ne zna o kojoj se seriji radi jer televizijski program gotovo da i ne gleda, Eva Ras mu je povišenim tonom poručila:\n– Nenade, trebalo bi da Vas bude stid. Kako možete dozvoliti sebi da ne gledate serije Siniše Pavića. Ne slažem se sa Vama.\nMeđutim, Škundrić je imao spreman odgovor koji je jasno pokazao njegovu iznenađenost postupkom Eve Ras.\n– Eva, nisam vas ugostio kako bi pričali o tome. Odlično znate koji je razlog vašeg gostovanja, kao i što znate da sam Vam javno pružio podršku za razliku od mnogih Vaših kolega. Nemam nameru da se svađam sa Vama jer Vas i privatno poznajem, ali zaista imam važnija posla u životu od gledanja serije Siniše Pavića.\nRazgovor se ipak profesionalno priveo kraju, a Škundrić se zahvalio Evi na gostovanju. Vreme će pokazati da li je ovo bio samo sukob mišljenja ili svađa.\nTagovieva ras Nenad Škundrić radio SVE PO SPISKU SA ŠKUNDRIĆEM TopVibe


POKLON iz knjige “Unutrašnja moć…“ – VESNA BIORAC\novde možete poslušati 3 poglavlja iz moje nove knjige “Unutrašnja moć fokusa“ i da tako steknete uvid o kakvoj se temi i kvalitetu štiva radi.\nOriginalni zvuk DVD-a na kom je narezana moja knjiga je neuporedivo kvalitetniji, ali sam želela da imate mogućnost da zavirite u sadržaj knjige. Ocenite i sami o kakvom kvalitetu gradiva se radi.\nZa kupovinu ove jedinstvene audio knjige, javite mi se na\nbioracv@gmail.com ili na stranicu KONTAKT\n1 ODLUKE I SUDBINA\n3 EFEKAT VODOPADA\n8 thoughts on “POKLON iz knjige “Unutrašnja moć…“”\nsasa | 11. децембра 2013. у 01:04\nskoro da je sve tako ,medjutim to se moze odnositi samo ako si sam i ako zelis ici sam kroz zivot ,svaka druga opcija je skori gubitak..\npozitivnemisli | 11. децембра 2013. у 10:54\nČoveku nije određeno da bude sam.\nZnam da je u teškim vremenima lakše ići linijom manjeg otpora i zatvoriti se u samoću, ali da su tako reagovali naši preci, pa da se nisu ženili i udavali u teško vreme turskog ropstva i ostala teška vremena kroz koja smo redovno prolazili, da li bismo postojalo kao nacija?\nMarica | 25. новембра 2015. у 19:21\nPoštovana , veoma rado Vas poslušam… međutim ako ste se bavili ljudskih duhovnim ranama stečenim tokom života , bilo bi dobro da se pozabavite sa ozdravaljanjem rana, jer samo tako biste imali puni efekat vašeg rada . Ljudi mnoge stvari ne mogu uraditi jer nemaju duhovnu snagu i prepuni su duhovnih rana ( povreda). Hvala i sve najbolje ! 🙂\npozitivnemisli | 26. новембра 2015. у 23:00\nmoje cela audio knjiga od 8 sati snimljenog materijala je posvećena kontroli unutrašnjih stanja (“Unutrašnja moć fokusa“).\nUpravo zbog loših misli ili sećanja, koje stvaraju loše emocije tj unutrašnja stanja, osoba sebi oduzima unutrašnju snagu i nema se dovoljno za svakodnevicu. U knjizi sam opisala tehnike kako izvršiti promenu u sebi.\nMeđutim, sve je to bezvredno ako se nema duhovni izvor iz kog ćemo crpsti izlečenje.\nLjudi su izmučeni životom jer su udaljeni od Boga.\nBog je taj koji leči naše telesne i duhovne rane, koje zadobijamo u životu.\nSvako ko posećuje Liturgije, kada se služe sa pažnjom i ozbiljnošću dobro zna o čemu pričam.\nČovek nije ni stvoren da bi živeo udaljen od Boga, tako da nas približavanje Njemu istinski osnažuje za svakodnevicu.\nTehnike koje sam opisala su delotvorne, ali samo u saradnji sa radom na duhovnosti tj na približavanju Bogu, koji isceljuje i daje snagu.\nAktivno praktikovanje Hristovog učenja oslobađa od teskobe života, daje snagu da idemo dalje i daje nam recept kako da se makar po nekad u duši susretnemo sa Bogom, a On jedini leči svaku ranu koju nam je naneo život.\nKo to zna i praktikuje, više ne oseća da je pod ropstvom od životnih rana, jednostavno je slobodan, čak i kada i dalje živi težak život.\nHvala na komentaru i svako dobro.\nЋировић Бранимир | 11. јануара 2014. у 17:52\nNismo rođeni da budemo sami. Povremeno se javi potreba, ali ko stlno beži od ljudi- u problemu je,\nnata | 8. марта 2014. у 22:01\nsve je istina covek jezaista drustveno bice ali malo je ljudi koji danas misle pozitivno jer je realnost tj. zivot surov\npozitivnemisli | 19. марта 2014. у 10:57\nŽivot je takava kakav je i nikad nije bio raj.\nMi živimo na nesavršenom mestu i u nesavršenom životu, ali je ipak moguće dostići radost i harmoniju, prvenstveno sa pravilnim mentalnih stavom i fokusom na pozitivne stvari, prvenstveno na ono što je jedino apsolutno pozitivno, dobro i jedino nepromenljivo u ovom promenljivom životu, a to je Bog.\nAli na tome mora da se radi, jer na ovom svetu ništa ne dolazi bez ulaganja truda.\nNegativnost, nezadovoljstvo i zlo dolaze spontano, a za dobro, uspeh i harmoniju treba da se puno radi i potreban je priličan fokus.\nZoran | 11. септембра 2014. у 14:11\nBravo Vesna. Upravo tako! Treba se drzati Svetog Pisma, odredi sebi svaki dan bar po nekoliko stranica da se procita, citati tumacenja istog od strane iskusnih duhovnika, citati dela Svetih Otaca, moliti se svaki dan (odvojiti za to bar 5 minuta kad se probudimo i 5 pred spavanje – nije tesko zaista). Naravno nikako ne zapostaviti drustveni zivot jer da bi bili pravi Hriscani nije potrebno da se odvojimo od sveta i odemo u manastir, Bog to ne trazi od nas (ne zelim pri tome da potcenim ljude koji zive monaskim zivotom, naprotiv, jer to su to ljudi blizi Bogu od nas običnih grešnika i svakako će na konačnom sudu, koji dodje za cas, biti daleko ispred nas). Citajte i Vesnine knjige i FOKUSIRAJTE se na Apsolutno dobro, a to je Bog, to je zivot Gospoda Isusa Hrista Spasitelja naseg. Nemojte se nikako fokusirati na zla ovoga sveta i o tome razmisljati (kako vam je neko naneo nepravdu, kako svetom vlada haos i iskrivljene vrednosti itd), to vas NE ZANIMA. Nista vise i nista manje od ovoga i uspecete. Znaci fokus na prave vrednosti i ne dajte nikome da vas skrene sa pravog puta – puta istine. Pozdrav!


Pozivni broj 034691 / +4934691 / 004934691 / 0114934691, Nemačka\nPozivni broj 034691 (+4934691 / 004934691 / 0114934691)\nPozivni broj: 034691 (+4934691)\n034691 je pozivni broj telefonskog okruga za Könnern. Za fiktivni broj telefona 4566525 i pozivni broj grada 034691, broj za pozivanje je 034691 4566525. A Könnern se nalazi u Nemačka.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 4566525, pozivni broj grada 034691 (Könnern) i Državni pozivni broj 0049, broj za pozivanje je 0049 34691 4566525. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 034691, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nUsluge kojima se pristupa putem prefiksa usluga mogu biti naplaćene ne samo od telekomunikacionih kompanija, već i od kompanija koje nude ove usluge. Kao rezultat toga, brojne sumnjive kompanije nude usluge od kojih nema mnogo koristi, ali koje imaju visoke naknade. Kako bi još više povećali zaradu, takve usluge pokušavaju da zadrže pozivaoce na liniji što je duže moguće. Nadzorni organi redovno preduzimaju mere protiv takvih pružalaca usluga, ali se na to ne može osloniti. Pored posebnih brojeva koji se mogu prepoznati pomoću svojih prefiksa, postoje i brojevi za brzo biranje. Najpoznatiji su brojevi za hitne slučajeve, 112 u Evropi i 911 u Severnoj Americi. Ovi brojevi se mogu koristiti širom države i ne moraju da sadrže prefiks, tj. Državni pozivni broj +49 (0049) ili pozivni broj grada 034691 (Könnern).\nAko ste van Nemačka i želite da pozovete osobu u Könnern, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Nemačka je +49 (0049), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Könnern, morate da dodate +49 34691 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 4566525, pozivni broj grada 034691 (Könnern) i Državni pozivni broj 0049, broj za pozivanje je 0049 34691 4566525.


EBRD: Zajam od dva miliona eura za pomoć u suzbijanju uticaja pandemije na ekonomiju u Crnoj Gori - Montenegro magazin\nEBRD: Zajam od dva miliona eura za pomoć u suzbijanju uticaja pandemije na ekonomiju u Crnoj Gori\nEvropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) daje zajam od dva miliona eura mikrofinansijskoj instituciji Alter Modus za pomoć u suzbijanju uticaja pandemije koronavirusa na ekonomiju.\nFinansiranje će se koristiti za kreditiranje lokalnih preduzeća kojima su potrebna kratkoročna obrtna sredstva ili podrška likvidnosti nakon dramatičnog smanjenja ekonomske aktivnosti usljed nametanja dalekosežnih zdravstvenih mjera u Crnoj Gori. Kredit će doprinijeti daljem funkcionisanju ekonomije tako što će smanjiti pritisak na likvidnost i podržati privatni sektor u prevazilaženju direktnih implikacija pandemije.\nAlter Modus je najveća mikrofinansijska institucija u Crnoj Gori sa tržišnim učešćem od 75% u ukupnoj aktivi i kreditnim zajmovima u sektoru mikrofinansiranja. Opslužuje oko 21.500 malih i srednjih preduzeća i maloprodajnih klijenata preko 18 svojih filijala i poslovnica širom zemlje.\nKredit EBRD-a dolazi iz Bančinog Okvira za otpornost, seta mjera podrške za postojeće klijente koji su pogođeni krizom koronavirusa. Nakon izbijanja pandemije, EBRD je značajno pojačao svoj angažman i izvijestio o rekordnim opredjeljenjima u iznosu većem od 5 milijardi eura u prvih šest mjeseci godine, u poređenju sa 3,7 milijardi eura godinu ranije. Banka očekuje da će uložiti cjelokupnu investiciju do 21 milijarde eura u periodu 2020-21 za borbu protiv ekonomskog uticaja Covid-19.\nEBRD je počela da investira u Crnu Goru 2006. godine. Do danas je Banka uložila više od 700 miliona eura u preko 70 projekata u korporativni, finansijski, energetski i infrastrukturni sektor crnogorske ekonomije.


Dinar najjači ove godine, srednji kurs 117,75\n12.07.2019. / 10:36\nBEOGRAD, Dinar je danas ponovo oborio rekord prema evru u ovoj godini i zvanični srednji kurs iznosi 117,7585 dinara za evro, što je neznatna promjena u odnosu na četvrtak, objavila je Narodna banka Srbije.\nDinar je prema evru jači za 0,2 odsto na mjesečnom i za 0,3 procenta na godišnjem nivou, a u odnosu na početak godine jači za 0,4 procenta.\nIndikativni kurs dinara prema dolaru je oslabio za 0,2 odsto na 104,6463 dinara za dolar.Dinar je prema dolaru slabiji za 0,5 odsto nego prije mjesec dana, na godišnjem nivou slabiji za 3,4 posto, a od početka godine je u padu za 1,2 pocenta.\nNBS je kupila na međubankarskom deviznom tržištu od početka godine jednu milijardu i 550 miliona evra i prodala 130 miliona, kako bi ublažila prekomjerne dnevne oscilacije kursa.\nNajslabiji kurs dinara prema jedinstvenoj valuti evrozone zabilježen je 29. januara, kada je jedan evro koštao 118,4940 dinara. Tanjug


Krenule rusko-turske patrole u Siriji\n► Krenule rusko-turske patrole u Siriji\nTurska i Rusija počele su danas zajedničko patroliranje u severoistočnoj Siriji u okviru sporazuma kojim je okončana turska ofanziva protiv boraca sirijskih Kurda.\nTursko ministarstvo odbrane je danas tvitovalo da su partole uspostavljene u području al-Darbasija, s ruskim i turskim vojnicima, oklopnim vozilima i dronovima.\nPatrole će pokrivati dva sektora zapadno i istočno od turske zone dejstava, s dubinom od 10 kilometara, i neće pokrivati grad Kamišli, navodi se u jučerašnjem saopštenju turskog ministarstva.\nKurdski borci su na osnovu rusko-turskog dogovora primorani da se povuku na 30 kilometara od turske granice, a Rusija je navela da je to povlačenje završeno.


FIAT TRAŽI POMOĆ DRŽAVE U ITALIJI Javnost smatra da je to neprimereno | Biznis.rs\nFIAT TRAŽI POMOĆ DRŽAVE U ITALIJI Javnost smatra da je to neprimereno\n18.5.2020 16:44 Autor: Vladimir Jokanović 2\nKompanija „Fiat Chryler“ (FCA) najavila je da će zatražiti državni zajam od 6,3 milijarde evra uz garanciju Italije na tri godine, zbog ekonomskih problema...\nKompanija „Fiat Chryler“ (FCA) najavila je da će zatražiti državni zajam od 6,3 milijarde evra uz garanciju Italije na tri godine, zbog ekonomskih problema koje je pretrpela zbog zaustavljanja proizvodnje usled pandemije korona virusa.\nNajava FCA izazvala je negodovanje dela javnosti, koji su ocenili da bi pomenuti zahtev bio neprimeren, budući da je zvanično administrativno sedište kompanije u Holandiji, a finansijsko u Engleskoj. Kako prenosi Tanjug, pozivajući se na dnevni list Manifesto, Fiat je „pobegao“ iz Italije da bi izbegao plaćanje poreza, pa bi odobravanje kredita bilo „nepristojno“.\nItalijanski premijer Đuzepe Konte (Giuseppe Conte) rekao je da ako kompanija FCA bude dobila finansijska sredstva, to bi značilo da je na njih imala pravo. „Tačno je da je sedište Fijata u inostranstvu, ali fabrike i radnici proizvode u Italiji. Govorimo o italijanskim fabrikama, o italijanskom poslu, o italijanskim radnicima“, rekao je Konte i dodao: „Ako FCA može da traži novac to znači da odredbe zakonske uredbe to dopuštaju“.\n„Fiat“ se udružio sa američkom kompanijom „Chrysler“ 2014. godine, a zvanično sedište FCA je u Amsterdamu. Italijanski ogranak firme ima proizvodnju na 16 različitih lokacija među kojima je i Srbija, a ukupno zapošljava 55.000 radnika. Još najmanje 12.000 malih i srednjih preduzeća sa 120.000 zaposlenih proizvode delove i servisiraju FCA vozila.\nFIAT ITALIJA LIFESTYLE ZAJAM\nOKO 2.000 NEZAPOSLENIH TRAŽI POMOĆ DRŽAVE Više hiljada poslodavaca uključeno u mere…\nHRVATSKI AVIOPREVOZNIK U GUBICIMA ZBOG PANDEMIJE Croatia airlines traži hitnu pomoć…\nCROATIA AIRLINES TRAŽI POMOĆ DRŽAVE OD 700 MILIONA KUNA Kompanija u gubitku zbog…\ncudno kako privredni giganti traze najvise pomoci, a imaju najvece privilegije generalno\nPomoć je najviše potrebna baš onima koji zapišljavaju najviše radnika


Bosnia and Herzegovina -- Liberty TV Show no. 910\n910. emisija – urednica: Dženana Karabegović\nBajro Muhasilović, 82-ogodišnjak, inženjer građevine, putovao je svijetom i upoznao stilove dekorisanja islamskih sakralnih objekata. Ukrasio je nekoliko džamija u inostranstvu, a sa svojim novim asistentom, Eldarom Sejdićem, svoju vještinu sada primijenjuje i u Bosni i Hercegovini. Autor: Zvjezdan Živković\nNa Akademiji likovnih umjetnosti u Sarajevu građani su mogli vidjeti izložbu 'Historija računara', odnosno neke od sada već legendarnih mašina. Prikazano je 110 eksponata od 70-tih godina prošlog vijeka do 2008. Čak 98 posto eksponata je u funkciji, a građani su imali priliku da rade na njima. Autorka: Marija Arnautović\nGlavni grad BiH nedavno je dobio multifunkcionalni centar, simbolično nazvan Kuća zanata, s namjenom promocije i očuvanja dragocjenih, tradicionalnih zanata, koji su vijekovima definisali Sarajevo i njegovu istoriju. Autorka: Selma Boračić\nMuško donje rublje „nježnik“ je potpuno izbačen iz upotrebe. Prve muške gaće napravljene su u kupreškom kraju, a ovaj komad odjeće, kao i ostale rukotvorine, članice Udruženja žena Kupreške, nastoje sačuvati od zaborava. Autorka: Andrea Pavić\nTV Liberty - 910. emisija


Значајане бројне активности у погледу заштите животне средине на територији града Београда | Socijalistička partija Srbije\nZnačajane brojne aktivnosti u pogledu zaštite životne sredine na teritoriji grada Beograda Poslanička grupa\n23 maja, 2019 u 15:46\nDr Ljubinko Rakonjac, narodni poslanik Socijalističke partije Srbije o Predlogu Zakona o izmenama i dopunama Zakona o glavnom gradu.\nPoboljšanje kvaliteta vazduha, sprovođenje strategija pošumljavanja, sanacije i revitalizacije voda, odlaganje komunalnog otpada jedne su od aktivnosti rukovodstva grada Beograda koje govore u prilog tome da se mnogo čini na unapređenju stanja životne sredine u gradu Beogradu.\nPoštovani predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministre sa saradnicima, ja ću danas govoriti o izmenama i dopunamaZakona o glavnom gradu u aspektu zaštite životne sredine.\nMoram reći da grad Beograd i rukovodstvo grada Beograda, stručne službe, javna preduzeća, Sekretarijat za zaštitu životne sredine mnogo rade na poboljšanju i unapređenju stanja životne sredine u gradu Beogradu.\nIstovremeno moram reći da to nije zaista ni lako ni jednostavno, iz razloga što se Beograd danas razvija neverovatnom brzinom. Danas možete videti na Novom Beogradu, Čukarici i u celom gradu hiljade kranova. Znači, on se razvija i gradi i sve to treba u segmentu zaštite životne sredine izdržati i ispratiti.\nDanas grad Beograd u oblasti zaštite životne sredine sprovodi sledeće aktivnosti – vrši kontrolu kvaliteta vazduha na teritoriji Beograda, lokalnu mrežu mernih stanica za sistematsko praćenje kvaliteta vazduha na teritoriji Beograda čini 36 mernih mesta na kojima se prati koncentracija sumpor-dioksida, čađi, azotovih oksida i drugih štetnih materija, takođe se prate i koncentracije sumpor-dioksida, azot-dioksida, ugljen-monoksida i na 15 raskrsnica na teritoriji grada Beograda. Rade se i druge aktivnosti na poboljšanju kvaliteta vazduha.\nGrad je 2012. Godine započeo realizaciju programa gašenja kotlarnica u objektima koji koristeći ekološki nepovoljne reagente negativno utiču na kvalitet vazduha u neposrednoj okolini. Do sada je 17 objekata, uglavnom škola, priključeno na daljinski sistem grejanja. Grad je u 2016. Godini sproveo nabavku niskopodnih električnih autobusa za sistem javnog prevoza. Ovi autobusi neemituju štetne materije ni ugljen-dioksid koji negativno utiče na globalno zagrevanje i klimatske promene, čime znatno povoljnije utiču na kvalitet vazduha u Beogradu u odnosu na konvencionalne autobuse.\nTakođe, realizuje se projekat smanjenja izduvne emisije vozila javnog prevoza na teritoriji Beograda uvođenjem sistema „eko-drajving“. Nabavljeno je 90 autobusa za javni gradski prevoz koji ispunjavaju ekološke standarde Euro 5, kao i 12 minibuseva za prevoz školske dece, izgrađene su brojne biciklističke staze, proširene su pešačke zone u sledećim ulicama – Knez Mihailova, Ivan Bego, Topličin venac i drugo i počela je realizacija Strategije pošumljavanja gradaBeograda.\nDonošenje i sprovođenje Strategije pošumljavanja područja Beograda 2011. Godine je od velikog značaja ne samo za povećanje šumovitosti, već i za očuvanje postojećih šumskih resursa, njihovo obnavljanje i održivo korišćenje, kao i za ukupno podizanje kvaliteta životne sredine i zaštitu biodiverziteta.\nPošumljavanjem se obezbeđuje smanjenje zagađenosti vazduha, smanjenje nivoa buke, efikasna zaštita izvorišta vodosnabdevanja, zaštita poljoprivrednog i šumskog zemljišta, smanjenje erozije zemljišta, poboljšanje klimatskih i mikroklimatskih uslova, zaštita ugroženih staništa i drugo.\nDanas Beograd ima 14,6% ukupne teritorije pod šumama, što je na neki način zadovoljavajuće za jedan ovako veliki grad.\nTakođe, grad Beograd čini i značajne napore u pogledu zaštite i unapređenja zaštićenih prirodnih dobara na teritoriji grada Beograda. Trenutno su zaštićena 44 prirodna dobra, dok je u postupku još tri za stavljanje pod zaštitu. Takođe, Beograd čini značajne aktivnosti na zaštiti voda na teritoriji Beograda, a to su kontrola kvaliteta podzemnih i površinskih voda na teritoriji Beograda, kontrola kvaliteta javnih česmi, kao i kontrola kvaliteta reka i jezera.\nGrad realizuje više projekata u oblasti sanacije i revitalizacije voda, kao i kontrolu kvaliteta zagađenosti zemljišta na teritoriji Beograda. Grad realizuje više projekata u oblasti sanacije i remedijacije zemljišta. Takođe, vrši se i realizacija projekta javno-privatnog partnerstva grada Beograda u pružanju usluga tretmana i odlaganja komunalnog otpada. I još brojne aktivnosti u pogledu zaštite životne sredine se danas rade na teritoriji grada Beograda. Zaista mogu reći da se dosta čini na unapređenju stanja životne sredine u gradu Beogradu.\nZato ćemo mi u danu za glasanje glasati za ovaj zakon.


DVERI LESKOVAC: Iz dana u dan smo sve jači - Dnevnik Juga\nLeskovačka policija uhapsila pedesetogodišnjeg Lebančanina – u „golfu“ i stanu krio 34 grama marihuane\nFizički nasrnuo na suprugu i naneo joj povrede\nPočetna / DOGAĐAJI / DVERI LESKOVAC: Iz dana u dan smo sve jači\nDVERI LESKOVAC: Iz dana u dan smo sve jači\nIna Dendić 16/07/2019\tDOGAĐAJI, DRUŠTVO, Leskovac, POLITIKA Ostavi komentar\nSrpski pokret Dveri održao je konferenciju za medije u Leskovcu na kojoj su analizirani rezultati rada odbora ove stranke u Leskovcu u prethodnih godinu i po dana.\n„Dveri na ovim prostorima izgledaju mnogo drugačije, kvalitetnije i organizovanije. Leskovačke Dveri su mnogo vidljivije i prepoznatljivije nego ikada do sada. Mi smo postali ozbiljan činilac bez koga se politička scena Garda Leskovca ne može zamisliti. Rezultati toga su naše analize i planovi, ali i ono u čemu inisistiramo u našim svakodnevnim aktivnostima, a to su ljudi i iskren i pošten pristup prema njima. Mi ne pričamo bajke, ne dajemo lažna obećanja, ne obećavamo da ćemo da dajemo tendere i privilegije kada dođemo na vlast, nego nudimo iskrenu borbu za neko bolje vreme i jedno što obećavamo je da ljudima u toj borbi ni jednog trenutka nećemo okrenuti leđa. To je temelj na kome mi gradimo našu organizaciju. Mi smo desetostruko uvećali broj svojih članova u ovom periodu i već ih je preko 600. Mreža mesnih odbora pokriva celokupno gradsko jezgro, a u seoskim sredinama oko 70-80% pokrivamo svojim mesnim odborima. Na teritoriji Brestovca, Grdelice i Vučja smo formirali opštinske odbore i to nisu samo odbori na papiru, već ih tako i tretiramo u svojoj strukturi, oni imaju puno pravo i slobodu u odlučivanju kao bilo koji drugi opštinski odbor. Vrlo brzo će ti odbori dobiti i svoje kancelarije – rekao je Igor Jovanović, predsednik Gradskog odbora SP Dveri Leskovac.\nO aktuelnoj političkoj i ekonomskoj situaciju na jugu Srbije govorio je Predrag Mitrović, član Predsedništva Dveri,\n„Leskovac je po popisu iz 2011. godine imao 156.000 stanovnika, a danas ima više od 15.000 manje. Perspektiva za život u ovom gradu ne postoji i raznim pogrešnim koracima koje aktuelna vlast na republičkom i lokalnom nivou učinila dovelo je do toga da perspektive za život, pre svega mladih, ne postoje. Zato je preko potrebno da se donesu adekvatne mere socio-ekonomske i razvojne politike kako bi smo omogućili da se u devastiranim krajevima stvore preduslovi za opstanak stanovništva, pre svega mladih, kako bi oni mogli da zasnuju svoje porodice i ostanu ovde da žive. Posebno je pogubno gašenje opština Brestovac, Vučje i Grdelica. Gašenjem ovih samouprava život u tim sredinama je krenuo tokom koji je rezultirao devastacijom i migracijama iz tih krajeva, a spajanjem u veliku leskovačku opštinu Leskovac je pao ispod linije društvenog bruto proizvoda koji je omogućio da se Leskovac snabdeva iz fondova za ugrožena područja. Primera radi, u tom periodu je Vučje imalo 3.500 stanovnika i 4.500 zaposlenih. Turističke atrakcije kao kanjon Vučjanke, Vlajina, Kukavice, celog polja koje obiluje mnogim resursima su devastirane… Suština našeg zalagana je da iskoristimo sopstvene resurse i u pomaganju da se ti resursi iskoriste pre svega dobrom organizacijom i uz pomoć poljoprivrednim proizvođačima – istakao je Predrag Mitrović.\nPredsednik Okružnog odbora Marko Mladenović najavio je dalje aktivnosti odbora Dveri u Jablaničkom okrugu.\n„U Bojniku smo pre godinu dana formirali opštinski odbor, a pre par meseci smo postali i parlamentarna stranka jer je dr Miki Ljubić sa svojom grupom odbornika prišao našoj stranci. Reorganizovan je i opštinski odbor u Lebanu, jer neki članovi su napustili zemlju u potrazi za poslom. Na jesen očekujem formiranje odbora u Vlasotincu i Crnoj Travi. Generalno ljudi rade na terenu, sve smo aktivniji, a u planu nam je i češće medijsko pojavljivanje preko konferencija za medije, stranačkih saopštenja i drugih vidova obraćanja građanima – ukazao je Marko Mladenović.\nPrethodni Podeljen junski broj SNS Informatora\nSledeći Leskovački mališani sa Hisara posmatrali Mesec, Jupiter i Saturn\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Leskovcu uhapsili su B. S. (50) iz Lebana, zbog postojanja …


ročište - Sputnjik Srbija\nUdar na hram Hrista Spasa: Potiru svedočanstvo o postojanju 50 hiljada Srba u Prištini\nSaborni hram Hrista Spasa u centru Prištine „bode oči“ zato što je svedočanstvo postojanja 50 hiljada Srba u tom gradu koji su proterani. Otuda i tužba Univerziteta u Prištini protiv SPC zbog navodne uzurpacije njegovog zemljišta iako svi dobro znaju da je i tu i širom Kosmeta upravo uzurpirano crkveno zemljište.\nU Prištini danas ročište protiv SPC, traže oduzimanje zemljišta gde je Saborni hram Hrista Spasa\nRočište po tužbi Univerziteta u Prištini protiv Srpske pravoslavne crkve biće održano danas u Osnovnom sudu u Prištini, prenosi Zeri.\nPrvi dan suđenja: Tužilac i dalje tvrdi da je za pad MH17 „krivac" ruski „Buk"\nU Holandiji je počeo sudski proces povodom slučaja pada putničkog aviona „boing 777“ kompanije „Malezija erlajns“ na letu MH17, koji se dogodio17. jula 2014. godine. Nakon duge istrage Zajednička istražna grupa se vratila na prvobitni zaključak da je „boing“ oborio ruski PRO sistem „Buk“, saopštio je tužilac Vard Ferdinandus.\nNalog za hapšenje Asanža i dalje na snazi, novo ročište 13. februara\nSudija Ema Arbutnot izjavila je da će 13. februara doneti odluku o akcijama britanskih vlasti protiv osnivača „Vikiliksa“ Džulijana Asanža.


Šta je sve potrebno da neko postane uspešan preduzetnik?\tImage courtesy of: patpitchaya /FreeDigitalPhotos.net Tri su osnovna elementa, bez kojih je nemoguće pokrenuti i uspešno voditi poslovni poduhvat: poslovna prilika, resursi i preduzetnički tim.Poslovna prilika Svaka poslovna ideja ne predstavlja poslovnu priliku. Pronalazak dobre ideje predstavlja samo prvi korak u razvoju preduzetničkog procesa. Da bi neka poslovna ideja bila i poslovna prilika, ona treba da bude dovoljno atraktivna, postojana i vidljiva u pravo vreme kroz neki proizvod/uslugu, koji stvara dodatnu vrednost za svog kupca/krajnjeg korisnika.Osnovna karakteristika poslovne prilike je njena tržišna opravdanost, odnosno postojanje dovoljno velikog tržišta, zainteresovanog za kupovinu određenog proizvoda i usluge. Najuspešniji preduzetnici, privatni investitori, finansijeri - svi oni počinju s kupcem i onim što tržište želi i ne gube to iz vida!ResursiJedno od najčešćih pogrešnih shvatanja među budućim preduzetnicima je da prvo treba imati sve resurse „na broju“, pogotovo novac, kao preduslov uspešnog poduhvata. Misliti prvo na novac je velika greška. Dobre poslovne prilike, po pravilu, dođu do novca. Ali upravo je to ono što često nedostaje- dobre poslovne prilike i dobri preduzetnici.Preduzetnički timKljučni faktor uspeha preduzetničkog poduhvata svakako je čovek, odnosno preduzetnik i tim ljudi koji ga okružuju.Preduzetnik je taj koji pronalazi poslovnu priliku i upravlja resursima s ciljem stvaranja nove vrednosti. Ali, u tom procesu teško može uspeti sam. Potreban mu je tim ljudi, koji dele njegovu viziju, cilj i koji su predani ideji preduzetničkog poduhvata i teže njegovom uspehu.Ono što je važno za uspeh preduzetničkog poduhvata je ravnoteža između navedena tri elementa – poslovne prilike, resursa i preduzetničkog tima. Upravo nedostatak ravnoteže može biti razlog neuspeha. Svaka poslovna prilika nije jednako dobra za svaki tim ljudi. Možete imati odličnu poslovnu priliku, ali ukoliko nemate odgovarajući tim ljudi i dovoljno resursa potrebnih za njenu realizaciju teško da ćete uspeti. Ili, ma kako dobar tim ljudi sa lošom poslovnom prilikom i bez resursa neće rezultirati uspehom. Upravo, jedinstvena kombinacija ljudi, prilike i resursa u tačno određeno vreme i na tačno određenom mestu predstavlja najvažniji faktor za uspeh poslovnog poduhvata.Pre pokretanja sopstvenog biznisa očigledno morate voditi računa o mnogim stvarima. Izbor i testiranje poslovne ideje, a zatim njena detaljna provera kroz izradu biznis plana neophodni su početni koraci koje treba savladati. Procedura registracije firme i otpočinjanja posla je pojednostavljena i nije skupa, ali u mnogome zavisi od vrste delatnosti kojom će te se baviti. Postoji i povoljna kreditna linija. Podrobno se informišite i pripremite kvalitetnu kreditnu dokumentaciju. Prijavite se za sticanje novih ili usavršavanje postojećih preduzetničkih znanja. Koristite stručnu pomoć koja vam stoji na raspolaganju kako bi povećali mogućnost za dobijanje kredita.Vođenje sopstvenog biznisa donosi brojne izazove ali vam može doneti i višestruku satisfakciju. Dobro se pripremite za početak poslovanja, orijentišite se ka ostvarivanju postavljenih ciljeva i vaši izgledi za uspeh u poslovanju biće mnogo izvesniji.Izvor: preduzetnickiservis.rsImage courtesy of: patpitchaya /FreeDigitalPhotos.net Sledeći tekst


pink.rs | ZA POČETNIKE: Pet zlatnih pravila za nanošenje ajlajnera\nOva pravila za nanošenje ajlajnera garantuju da ćete izvući savršeno preciznu liniju.\n3. Najgori mogući scenario: Sredile ste se za posao i taman kada ste htele da nanesete tuš, shvatile ste da ste ga potrošile. Nudimo vam dva rešenja.\nAko ne preferirate ravnu liniju, nanesite maskaru nepažljivo i na kapak pa je higijenskim štapićem razmažite. Drugo rešenje je da kosom četkicom prođete po vrhu maskare i nanesite boju kao ajlajner, piše fashion.hr.


Sulejman Veličanstveni - Blic Online\nSerija "Sulejman Veličanstveni" bila je jako popularna u Srbiji u trenutku kada se emitovala, a pored prelepe Hurem Sultanije svi su obožavali i jednog od sporednih likova, Zumbul Agu.\nTraže zabranu serije "Sulejman Veličanstveni" zbog scena seksa!\nGlumci i reditelji u Bangladešu apelovali su danas da se zabrani emitovanje "Sulejmana Veličanstvenog" zbog toga što "sveprisutne scene seksa" u toj turskoj seriji nanose štetu lokalnoj TV industriji i unose razdor u porodice u toj konzervativnoj muslimanskoj zemlji.\nVEROVALI ILI NE Ova turska glumica im 72 godine\nNebahat Džehre, turka glumica koja se proslavila ulogom sultanije Valide u hit seriji "Sulejman Veličanstveni", verovali ili ne ima 72 godine.\nŠTA ĆE TURSKI GLUMAC RADITI U BEOGRADU Bali-beg će ploviti Savom i šetati Kalemegdanom\nBurak Ozčivit, najpopularniji glumac serije „Sulejman Veličanstveni“ doće će iz Novog Pazara u naš Beograd, gde će se zadržati samo jedan dan, saznaje „Blic“.\nDame, sada sa Sulejmanom možete da odete i u krevet - evo i kako\nFotografija helanki sa motivom Sulejmana Veličanstvenog pojavila se na društvenim mrežama i izazvala veliko interesovanje ljubiteljki ove turske serije.\nHurem kupila kuću pored novog dečka\nGlumica Merijem Uzerli (31), poznatija kao Hurem iz ‘Sulejmana Veličanstvenog’ se zbog nove uloge vraća u Tursku.\nU prodaji novi magazin "PULS TV SERIJE"\nLjubitelji serija Sulejman veličanstveni, Sila, Ljubav na silu, Odbačena, Mala nevesta, Divlja mačka, Moderna porodica, Osveta i ostalih koje se emituju kod nas konačno mogu da nađu izdanje posvećeno isključivo tv novelama.\nTurska druga na svetu po izvozu serija: "Sulejman" najpopularniji, "Gumuš" najprodavaniji\nRetko ko je mogao na početku ovog veka da predvidi da će Turska stati rame uz rame sa SAD-om kada je u pitanju unosna industrija poput televizijskih serija.\n"Direct media" kupila prava na emitovanje "Sulejmana"\nDirect media iz Beograda je od TV Nove otkupila ekskluzivna prava na emitovanje najgledanije strane serije u Srbiji - "Sulejman Veličanstveni", kao i prava na emitovanje jedne od najpopularnijih serija u Turskoj - "Crna ruža".\nNa razočarenje mnogih: Završeno snimanje serije "Sulejman Veličanstveni"\nJedna od najgledanijih serija svih vremena na Balkanu, "Sulejman Veličanstveni" zvanično je završila sa snimanjem.\n„Sulejman“ se seli na TV Hepi\nNije hteo dublera! Sulejman proveo šest sati u kadi sa ledom zbog snimanja!\nHalit Ergenc, zvezda serije "Sulejman Veličanstveni" zna kako glumački posao nije uvek lak. Ergenc je punih šest sati proveo u kadi punoj leda snimajući scene u kojima leče sultana.\nZli duhovi, nesreće, razvodi i tajanstvena smrt na snimanju serije "Sulejman Veličanstveni"!\nVidovnjaci misle da je za probleme Merjem Uzerli, raspad veze, pokušaj samoubistva, napad obožavatelja i stalne momente panike kriva crna magija, te da nemačku glumicu prati duh pokojne Hurem, kojem se ne sviđa kako je odigran lik sultanove supruge\nGledalac tužio Sulejmana zbog ubistva sina\nKako se bliži kraj emitovanja četvrte (i poslednje) sezone serije „Sulejman Veličanstveni“ u Turskoj, gledanost je sve veća ali je i sve vatrenija rasprava o istoriji Osmanskog carstva. Uključili su se političari, istoričari, premijer, a neki su odlučili da pravdu potraže na sudu.\nFanovi ne razliku stvarnost od serije? Sulejmana tuže zbog ubistva sina!\nOtkad se u Turskoj emitovala epizoda serije “Sulejman Veličanstveni”, u kojoj po Sulejmanovoj naredbi umire princ Mustafa, producentima pišu uplakani gledaoci\nDobila devojčicu: Porodila se Hurem\nGlumica Merjem Uzerli se porodila, a na svet je donela devojčicu kojoj je dala ime Lara.\nZajedno u seriji: Ibrahim-paša i Hurem novi televizijski par\nU 'Sulejmanu Veličanstvenom' nisu mogli da se podnesu, a sad glume ljubavnike. Mirijem Uzerli nakon Hurem navodno će i u novoj seriji glumiti sultaniju


Beograd: Raste potražnja za stanovima, a i cijena kvadrata – The PRESTIGE\nTržište 19.06.2017. beograd, cijene stanova\nNa odluku da se kupuju kvadrati uticali su povoljni bankarski krediti, rekordno niske cijene stanova i kuća, kao i sve veći broj zgrada koji se zida\nPoslije pet godina konstantnog pada, ova 2017, a na osnovu prvih šest mjeseci, biće prelomna godina za one koji zidaju i trguju kvadratnim metrima, pišu Večernje novosti.\nZa razliku od 2010. godine, kada je cvjetala sitna stanogradnja (bili su motivisani oslobađanjem PDV), sada su kupci više zainteresovani za stanove koji su već korišćeni. Oni su znatno povoljniji.\nJasno je i zašto: na Novom Beogradu i Paliluli potrebno je izdvojiti od 55 do 60 odsto više novca za kupovinu stana u novogradnji u odnosu na prosječnu cijenu korišćenog stana. Na Vračaru je ta razlika 30 odsto viša, a u Starom gradu i Savskom vencu oko deset do 15 odsto.\nI dalje je kupovna moć mala, pa se u najvećem broju slučajeva prodaju stanovi od 40.000 do 50.000 eura. Uglavnom se kupci za novac snalaze tako što uzimaju kredite. Kamate su tu oko tri odsto”, kažu ujednoj prestoničkoj ageniji.\nBudućim gazdama stanova i država pomaže. I dalje su aktuelne poreske olakšice za PDV u slučaju da se kupuje prvi stan u novogradnji ili se kupac oslobađa poreza na prenos apsolutnih prava ako je riječ o stanu koji je korišćen.\nTržište ove godine postalo je aktivnije. Tradicionalno, očekuje se veliki promet od maja do jeseni. Manje stanove kupuju roditelji djeci koja studiraju, a preko ljeta glavni kupci nekretnina su gastarbajteri, koji za vrijeme godišnjih odmora dolaze u Srbiju, kažu u agenciji.


Povećanje cijena struje za privredu od dva do pet posto | Radio Srebrenik\nFederalni ministar energetike, rudarstva i industrije Nermin Džindić izrazio je zahvalnost poslodavcima i Elektroprivredi na strpljenju koje su pokazali posljednjih nekoliko sedmica, te što su ozbiljno pristupili dogovorima da se postigne optimalno rješenje.\n“Zavisno od kategorije potrošača, od nivoa potrošnje, od dijagrama potrošnje, od količine konzumacije električne energije zavisit će i formiranje te cijene. Mislim da je danas i Vlada FBiH zadovoljna ovakvim ishodom pregovora, Elektroprivreda također, a mislim i Udruženje poslodavaca”, kazao je Džindić. (RTV SLON)\nPrethodni članakPodignuta optužnica protiv državljanina Iraka zbog krijumčarenja ljudi na teritoriji BiH\nNaredni članakOd 1. januara veće plate budžetskim korisnicima u TK