Energyobserver - ANALIZA ● SJEVERNA MAKEDONIJA 2021: POVEĆANI SIGURNOSNI IZAZOVI I PRIJETNJE\nPovećani sigurnosni izazovi i prijetnje\n„Bugarizacija“ stanovništva nastavljena je sve do današnjih dana. Bugarska prikriva i vrši snažan pritisak, da se etnički Makedonci u Bugarskoj izjašnjavaju kao Bugari, iako prema procjenama broj etničkih Makedonaca, koji žive u Bugarskoj iznosi najmanje 10% od ukupnog broja stanovništva. Bugarska ima višedecenijska provjerena iskustva sa prikrivanjem broja etničkih manjina i to se posebno odnosilo na broj Turaka u Bugarskoj i njihovoj prisilnoj asimilaciji kroz prisilnu promjenu identiteta odnosno imena i prezimena, da se izjašnjavaju kao etnički Bugari. O tome postoje brojni dokazi domaćih i međunarodnih organizacija za kršenje ljudska prava. Turcima u Bugarskoj su oduzeta prava politikom prisilne asimilacije i masovnim protjerivanjima 1980-ih, pod režimom komunističkog diktatora Todora Živkova. Tako se samo u periodu juni - septembar 1989.godine iz Bugarske u Tursku prisilno iselilo oko 340.000 etničkih Turaka i to je bilo etničko čišćenje, a ne dobrovoljan odlazak, kako je predstavljeno u to vrijeme.


Rossotrudnjičestvo - Sputnjik Srbija\nEU: Napad na ruski centar u Kijevu ne sme da se ponovi\nEvropska unija smatra neprihvatljivim napade na zgradu Rossotrudničestva i ruskih banaka u Kijevu i očekuje da se preduzmu mere za sprečavanje takvih incidenata u budućnosti, izjavio je za Sputnjik predstavnik EU.\nRusija: Zapad ne reaguje na nacionalizam u Ukrajini, štaviše — podstiče ga\nRusija zahteva da se utvrde i privedu pred lice pravde svi počinioci nekoliko napada na zgradu Rossotrudničestva (Ruskog centra za nauku i kulturu) i kancelarije ruskih banaka u Kijevu, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova Rusije.\nEkstremisti ukrajinske partije Nacionalni korpus, koja je nastala na osnovu nacionalnog bataljona „Azov“, u subotu ujutro su blokirali predstavništvo Rossotrudničestva u Kijevu, izjavio je portparol ambasade Rusije u Ukrajini Oleg Grišin.


Srbija - Dobro je, ne boli! - BIGportal.ba\nSrbija – Dobro je, ne boli!\n13 Novembra, 2020 13 Novembra, 2020 0157\nPre nego što počnemo operaciju “Katar”, možda ne bi bilo loše da nekako razvejemo dimnu zavesu. Zbog čega je ovo lak poraz?\nPrvo, gotovo nikome nije stalo i ma koliko pokušavali da se maskiramo u patriote (uzgred, loženje na fudbal iz pogrešnih razloga to nije), sigurno da se malo njih probudilo sa glavoboljom. Ako, imate još neki simptom, idite kod lekara, nije fudbal, nemoj da rizikujete sa „nije mi ništa“.\nBez zezanja, reprezentacija Srbije je otupeli živac, zub koji odavno ne boli.\nLoše je što ostaje tu, viri iz desni, poneki put čuješ daleko kuckanje, nešto poput nelagode i podsećanja na nekadašnje muke.\nTačno je da će se fudbal igrati i sutra, samo neće ga igrati Srbija. Sa jedne strane olakšanje, jer (upravo zahvaljujući napred opisanom shvatanju patriotizma , ne bi bio prijatan prizor da nas komšije gaze u fudbalu, kao mi njih u basketu. Jer, da se ne lažemo, ovo više boli, ostavlja trajnije posledice. Da nije tako, zar bi ruka Batice Mirkovića više bila slavljena nego njegova noga?\nNisam mogao da se prinudim da pročitam izjave Ljubiše Tumbakovića nejakog Uroša na klupi i njegovih trupa. Šta god da kažu, posledica je trenutne gorčine i nataložene frustracije jer nikada nisu bili naši, i tu su potpuno u pravu. I dalje ne razumeju da se gomila stiska oko pobednika i da instant heroji više ne mogu da računaju na blanko podršku\nNaš vek je nametnuo brzinu u svemu, tri puta dnevno menjaš raspoloženje, šarenilo utisaka ti odvlači pažnju kao prosečnoj zunzari, poremećaj pažnje se više ne tretira kao problem, već radoznalost.\nNema ni grejs perioda u otplati izneverene nade, naši fudbaleri, ali i bulumenta slabo pismenih što ih tapše po ramenima i pokušava da liči na njih, to nikada neće razumeti. Jer, ovo nije nova generacija, stari su koliko i mešine u koje su ih strpali, kategorije proseka iz kojih nikada neće izaći.\nSad, to može da se ogleda kroz lelek zbog penala nad Mitrovićem u onoj ruskoj enklavi na Baltiku, iako se Švajcarska sa svim onim prostacima-provokatorima, igrala sa nama u većem delu utakmice. I to nije strašno, prosto bolji su, uklopljeni u sistem koji možda intimno ne poštuju, ali su svesni da donosi korist.\nIli može i ovako ogoljeno kao sinoć. Škotska je valjda prvi put u ovom veku delovala kao timčina, do protivnika je, ne do njih samih, odmah da srušimo taj alibi.\nIskreno verujem da je i kralj Keni Dalgliš negde u Liverpulu pomislio da je njegova reprezentacija izrasla preko noći u evropske Brazilce, jer su plesali na kiši protiv obezglavljenog rivala. Moj omiljeni pisac Irvin Velš (jeste, Hibsi su mu važniji i od Škotske i od Trainspottinga po Edinburgu, ali i dalje je Škot) je napisao da mu je sigurno neko sipao esid u piće, jer je ovo neki drugi, mnogo veštiji, ozbiljniji tim u odnosu na njegovu Škotsku.\nI oni sami su trljali oči, umeju da izdaju, da prokletinjama poveruješ više nego uvreženom mišljenju o sebi samom. Priznajem, i sam sam bio u neverici, Škotska je prvi put u životu bila na tragu tiki-take, a da protivnik, napisah sinoć, nije lokalni pab ili Severna Irska iz tamnog perioda.\nI to je utisak, ne nedelje, već decenije. Sad, možemo da unjkamo kao omatoreli asova bez zanimanja u životu, da je u njihovo vreme bilo bolje, da se igrači ne bore, da im je stalo samo do novca, ali to je samo ružno grebanje za trenutak pažnje. To su oni likovi, uvek spremni da istrče pred kameru, da rašire mantil i uživaju u aplauzu neuke mase, i vrištanju više osetljivih prolaznika.\nSamo, ti korifeji naknadne pameti su ogorčeni, gledaju u tuđe novčanike i proklinju požutele postere, iz beningnog razloga. Rođeni su u vreme kada obožavanje nije bilo tako isplativo i kada se novac, makar ne ovaj današnji ogroman, lepio za umeće, da ne kažem klasu.\nNe, definitivno, ružno je reći da igračima nije stalo, to nije istina. Samo, prepušteni sami sebi, navikli na život u strogo kontrolisanom okruženju, oko koga se ore pohvale i iskanje sitne koristi okoline, precenili su se. Nemojte da postavljate glupa pitanja, tipa, „kako dobro igraju za inostrane klubove“, a ovde deluju kao zarumeneli igrači biznis lige u balonu na Medaku?\nTamo znaju koliko vrede i gde im je mesto, ovde iz uloge marljivog studenta uskoče u tvid odelo oholog profesora. Uloga kojoj jednostavno nisu dorasli. Samo, nema nikoga da im to kaže, novinarstvo je ovde pačija škola, javnost pretvorna, svi smo saučesnici.\nZbog toga ćemo i uvek prihvatiti iskeženog klovna koji iskoči iz šarene kutije i praviti se da je smešno. Neki put i jeste, kao konstatacija da su nam nedostajali navijači. Prvo, deset hiljada Škota bi se vođeno odsustvom nade i mogućnošću da se zabave pojavilo u Beogradu. Naučeni su da ne očekuju ništa, sećate se da su čistili teren od snega da bi mogli da gledaju tim koji gubi onomad u Novom Sadu. Oni ironičniji među njima kažu da je to jedna vrsta zabavnog mazohizma, ali pre će biti da sebe ne shvataju previše ozbiljno.\nMožda bismo, mada sumnjam, kišilo je u to tužno novembarsko veče, bili u većini, prvo oholi, pa besni, onda apatični i na kraju zlobni. Sigurno da bi posle prvog poluvremena tiha većina postala ogorčena, baciš pokoju uvredicu sa tribina, pomeneš splavove i manekenke, ljudski je to, zavidiš im što nisi na njihovom mestu.\nNe, Škotima su nedostajali Škoti, nama je bilo potaman, bolju priliku da oslobođeni bilo kakvog pritiska igramo fudbal nećemo imati.\nDa budemo načisto, ni da smo otišli sigurno je da ne bismo napravili ništa, to su maštanja onih što ne razumeju ništa, ali vole hajp. Prodalo bi se više piva, bilo bi više klikova, možda bi se i menjale sličice za EP na punktovima širom Srbije, neki bi se okoristili od putovanja na račun saveza, dijaspora bi dobila priliku da pokaže tetovaže, i to je to.\nZbog toga ne boli, jeste neprijatnoo, ali ništa zabrinjavajuće. Dajte nam živote natrag, fudbal može da sačeka…


Knjiga Stupar-Trifunovićeve najbolja u BiH\nFoto: N.N. | Knjiga Stupar-Trifunovićeve najbolja u BiH\nNevena Vržina 12.03.2018 17:08\nSARAJEVO - Knjiga "Satovi u majčinoj sobi" Tanje Stupar-Trifunović najbolja je objavljena knjiga prema anketi "Najbolje knjige iz regije za razdoblje 2000 - 2016", u kojoj je učestvovalo oko 250 autora, kritičara, profesora književnosti, novinara, izdavača i prevodilaca. Najbolja objavljena knjiga u ovom periodu u regiji je "Komo" Srđana Valjarevića iz Srbije.\nStupar-Trifunovićeva je za "Nezavisne" prokomentarisala da su ovakve ankete korisne prije svega jer daju uvid u izdavačku produkciju regiona.\n"Teško je naravno raditi komparaciju jer tu zaista ima puno odličnih knjiga koje bih preporučila čitaocima i mislim da sve uvrštene knjige treba doživjeti kao preporuku za čitanje. Pomalo sam iznenađena, ali svakako i obradovana činjenicom da su 'Satovi' u ovoj anketi tako dobro prošli", istakla je Stupar-Trifunovićeva.\nDobitnica Evropske nagrade za književnost za 2016. godinu trenutno vrijedno radi na novim pjesmama pa se nova zbirka očekuje već tokom ove godine, a kako je kazala možda poklonike pisane riječi obraduje i novim romanom.\nU poretku prvih 20 u regiji nalaze se i "Grad u zrcalu" Mirka Kovača, "Ministarstvo boli" Dubravke Ugrešić, "Sestrata na Zigmund Frojd" (2007) Goce Smilevskog, "Bernadijeva soba" Slobodana Tišme, "Osmi povjerenik" Renata Baretića, "Uspon i pad Parkinsonove bolesti" Svetislava Basare, "Vještica" Venska Andonovskog, "Dvori od oraha" Miljenka Jergovića, "Satovi u majčinoj sobi" Tanje Stupar-Trifunović, "Pijavice" Davida Albaharija, "Sinji stolp" Tomaža Šalamuna, "Kad sam bio hodža" Damira Ovčine, "Elijahova stolica" Igora Štiksa, "Tesla, portret među maskama" Vladimira Pištala, "Mimesis" Andreja Nikolaidisa, "Baba Jaga je snijela jaje" Dubravke Ugrešić, "Knjiga o Uni" Faruka Šehića, "Sonnenschein" Daše Drndić, "Veliki rat" Aleksandra Gatalice.\nIsidora Bjelica u kolumni za "Nezavisne": Kako prepoznati psihopatu za tri sekunde\nU Derventi promovisana knjiga "Samo ja znam" Vojislava Novića\nEroGAG ekipa za "Nezavisne": Cijeli svijet čuo za "mimosvit" i "spirine"


Šefik uoèi F8 Lige šampiona: Timska igra donosi trofej - B92\nŠefik uoèi F8 Lige šampiona: Timska igra donosi trofej\nJoš samo sedam dana ostalo je do poèetka velikog vaterpolo spektakla kome æe Beograd biti domaæin.\nIzvor: B92 èetvrtak, 26.05.2022. | 23:40\nOsam najboljih timova Evrope na bazenu “11. april” boriæe se za titulu šampiona Starog kontinenta, a Srbiju æe predstavljati Novi Beograd, koji je i organizator turnira.\nFajnal-ejt Lige šampiona na program u je od 2. do 4. juna, a rival Novobeograðanima u èetvrtfinalu je prvak Francuske, ekipa Marseja, dok se u ostalim meèevima sastaju: Breša – Hanover, Pro Reko – Barseloneta i Ferencvaroš – Jug.\nPripreme za još jedan veliki sportski dogaðaj ove godine u našem glavnom gradu su uveliko u toku. Ulaznice su puštene u prodaju, mogu se kupiti na svim prodajnim mestima Tickets-a, kao i onlajn putem njihovog sajta, ali in a blagajni bazena “11. april”.\n"Ovo æe biti jedan od jaèih turnira u poslednje vreme. Takoðe, za nas nosi i posebnu draž i veæi naboj, jer uèestvuje i tim iz Srbije", poèinje prièu legandarni golman i trofejni reprezentativac Denis Šefik, koji je sada èlan uprave Novog Beograda zadužen za sportska pitanja.\n"Ekipe su prilièno izjednaèene, ali izuzetno kvalitetne i ovaj Fajnal-ejt je po snazi u rangu Evropskog prvenstva. Ako analiziramo ekipe, Hanover je tim sa najmanjim šansama. Po mom mišljenju, mesto meðu osam najboljih imali su Olimpijakos i splitski Jadran, ali to samo govori koliko je bila jaka grupa u kojoj je igrao Novi Beograd", objasnio je Šefik.\nUlogu glavnih pretendenata na evropski tron Šefik je dodelio braniocu trofeja, italijanskom Pro Reku i Novom Beogradu:\n"Naša ekipa jako dobro izgleda, što je i pokazala u finalu domaæeg plej-ofa protiv Radnièkog. Kragujevèani su bili veoma nezgodan protivnik, a te utakmice sa tako jakim protivnikom su nam bile dobrodošle za brušenje forme."\nO duelu sa Marsejom u èetvrtfinalu Šefik kaže:\n"Imamo ulogu favorita, kvalitet je na našoj strani ako budemo odigrali onako kako znamo. Ali, èetvrtfinale je uvek i svuda najteža moguæa utakmica. Marsej je za mene pomalo nepoznanica, ali to je tim koji u svojim redovima ima Andriju Prlainoviæa i zato zaslužuje ogroman respekt. Prlainoviæ je jedan od najkorisnijih igraèa u istoriji vaterpola. Igrao sam sa njim u reprerezentaciji i Crvenoj zvezdi i znam koliko on znaèi za svaki tim. Marsej ne smemo nikako da potcenimo, ali ako budemo odigrali koliko možemo i kako umemo trebalo bi da uðemo u polufinale. Mislim da su u tom meèu šanse 70:30 u korist Novog Beograda."\nU bogatoj karijeri i riznici mnogobrojnih trofeja Denis Šefik ima i titulu klupskog prvaka sa Crvenom zvezdom, osvojenu 2013. godine:\n"Da bi se osvojio trofej u Ligi šampiona ekipa mora da bude pravi tim, da poseduje izražen timski duh. Potrebno je držati koncetraciju i imati svest o važnosti tih utakmica, da nema popravnog. Fanatizam i želja za pobedom moraju da budu na maksimum. Nedostatak kvaliteta može da se nadoknadi borbenošèu, a nedostatak borbenosti ne može nièim da se nadomesti. Zato je taj fanatizam glavni preduslov", zakljuèio je Šefik.\nMediji: Mirka Vasiljeviæ se ipak nije udala za Vujadina; "Ne želim to da radim na brzinu"


Roborace: sportski autonoman bolid pokretan strujom koji se zna utrkivati - AUTOMANIA\nObjavljeno: 07.01.2018 07:00 sati\nKratki link: http://bit.ly/2tIOqOd\nOtkako su autonomna vozila, odnosno vozila koja sama voze, sve učinkovitija, a jednako brzo i uspješno zauzimaju mjesto na tržištu i čista električna vozila, nije dugo trebalo da zaživi i ideja da se automobili na struju samostalno utrkuju. Prvenstvo Formule E već postoji i treba samo izbaciti žive pilote i ugurati u kokpit elektroniku i sustave autonomne vožnje i dobit ćemo utrke robotskih bolida, odnosno Roborace natjecanje. Kako u bolidu ne bi bilo žive osobe, mogla bi se osigurati znatno veća 'g' opterećenja i vrhunske peformanse, a ako i dođe do sudra, stradat će samo lim, plastika i elektronika koji su lako zamjenjivi. Predviđa se da bi Roborace bolid kao na fotografiji trebao biti dugačak oko 4,8 metara, širok oko 2 metra, te težak oko tone.


Dodik: RS je u svakom obliku država, nemamo samo stolicu u UN - www.vecernji.ba\n15. siječnja 2020. u 09:45 0 komentara 180 prikaza\nČlan Predsjedništva BiH i predsjednik SNSD-a Milorad Dodik ponovio je stav o državnosti Republike Srpske. Tako je jučer gostujući na RTRS-u izjavio da je Republika Srpska u svakom obliku država, dodajući "nemamo samo stolicu u Ujedinjenim narodima".\nOn je istaknuo da je odluka Ustavnog suda BiH da 9. siječnja nije Dan RS-a velika nepravda prema tom entitetu, ali i narodu.\n"Sud BiH pokušava suditi povjesnim činjenicama. RS je proglašena u miru, nikakvih ratnih događaja nije bilo. Uvijek je sporno kada je riječ o Srbima. Način na koji radi Ustavni sud BiH ne prihvaćamo. Dio međunarodne zajednice gura tu priču. Isti sudac u Sjevernoj Makedoniji proglasi Ilinden za državni praznik, a u Republici Srpskoj Sveti Stefan dira nečije osjećaje. Pitam se čija?", naglasio je Dodik.\n"Crawford je napisao - Koliko vidim bonske ovlasti nemaju nikakvu stvarno pravnu osnovu, izrodile su se u međunarodno političko blefiranje i igru moći koju visoki predstavnik uzastopno umotava u neki pravnički jezik", naveo je Dodik i zapitao kako sada on može prihvatti visokog predstavnika u BiH Valentina Inzka, prenosi Klix.


Treći sastanak Nacionalne radne grupe za praćenje reforme javne uprave u Srbiji održan je 13. juna 2018. godine u Beogradu. Prisustvovali su predstavnici Organizacije za ekonomsku saradnju i razvoj, u okviru SIGMA programa, koji su tokom prvog dela sastanka predstavili ključne rezultate procene Srbije u oblasti reforme javne uprave za 2017. godinu.\nSastanak je otvorio Brian Finn, viši savetnik za upravljanje javnim finansijama, izjavivši da rezultati izveštaja o monitoringu pokazuju da je Srbija ostvarila značajna poboljšanja u poređenju sa prethodnim periodom procene, naglasivši da su pojedine oblasti reforme javne uprave u Srbiji iznad regionalnog proseka, ali da je i dalje neophodno poboljšanje brzine implementacije i ispunjenja obaveza, pokazati posvećenost reformama, realistično isplanirati troškove i pažljivo nadgledati ostvarene rezultate. U drugoj sesiji, Annika Uudelepp, viša savetnica SIGME za strategiju i reformu, i Primož Vehar, viši savetnik za pružanje usluga, fokusirali su se na stanje državnih službi u Srbiji i osvrnuli se na međunarodne standarde i dobre prakse u ostvarivanju visoke profesionalnosti državnih službi. Takođe su naglasili da su viši državni službenici od izuzetne važnosti za uspešnost administracije u svim državama, ali da se u Srbiji dešava da često nisu izabrani putem otvorenog konkursa, što dovodi do slabljenja njihove uloge, ostavljajući ih u stanju nesigurnosti za svoju poziciju i preti da politizuje njihov rad. Na kraju, Vehar je predstavio SIGMA preporuke koje bi dovele do poboljšanja pružanja usluga građanima, uključujući manje birokratije, a više e-uprave i digitalizacije.\nU drugom delu sastanka, Miloš Đinđić, glavni WeBer istraživač predstavio je članovima Nacionalne radne grupe rezultate monitoringa reforme javne uprave.\nMilena Lazarević, menadžerka Weber projekta i programska direktorka Centra za evropske politike predstavila je rezultate ankete sprovedene među državnim službenicima, implementirane u okviru monitoringa reforme javne uprave. Upitnik je bio široko distribuiran i popunjen od strane 1 199 državnih službenika zaposlenih u centralnoj administraciji.\nSastanak Nacionalne radne grupe zaključen je prikupljanjem sugestija i komentara učesnika za sastanak platforme WeBER-a koji će biti održan 19. juna 2018. godine. Tim povodom, Jasmina Miković je predstavila glavne nalaze istraživanja Praxisa o transparentnosti lokalne samouprave i sprovođenju novog Zakona o opštem upravnom postupku, koje je sprovedeno u okviru projekta Doprinos reformi javne uprave u Kraljevu. Ujedno je istakla značaj poštovanja i primene principa ljudskih prava u kreiranju lokalnih politika, sa posebnim osvrtom na važnost učešća svih grupa u društvu, uključujući decu, žene, manjine i određene ugrožene grupe u donošenju odluka, kako bi lokalna samouprava bila spremna da odgovori na potrebe osetljivih društvenih grupa. Pri tom, neophodno je stalno brinuti o očuvanju principa nediskriminacije u svim lokalnim politikama, a posebno u segmentu donošenja odluka i pružanja usluga.\nPogledaj saopštenje na platformi WeBER-a.\nPogledajte video prilog o aktivnostima sprovedenim u okviru WeBER projekta.\nPročitano 5519 puta


pink.rs | Dodela nagrade BIZNIS PARTNER: Televizija Pink najbolja komercijalna televizija u regionu Jugoistočne Evrope\nIzvor: Pink.rs, Foto: Biznis Partner 2017 Printscreen ||\nTelevizija Pink dobitnik je Regionalne nagrade Media Biznis Partner 2017, kao najbolja komercijalna televizija u regionu Jugoistočne Evrope.\nNagrada će Televiziji Pink biti uručena u okviru Svečane dodele Regionalnih nagrada Biznis Partner 2017 u sredu, 7. juna u hotelu Crowne Plaza u Beogradu .\nSvečanoj ceremoniji dodele nagrada prisustvovaće više od 500 uglednih privrednika iz Srbije i Regiona, predstavnika vlade, članova diplomatskog kora, predstavnika velikog broja medija i drugih uvaženih ličnosti iz javnog i kulturnog života u regionu.\nGodišnja nagrada Biznis Partner, kreirana je pre 23 godine, sa ciljem da skrene pažnju javnosti i promoviše kompanije i institucije iz 11 zemalja regiona koje se u svom poslovanju rukovode visokim profesionalnim standardima, čvrstim etičkim normama iskazujući dobre poslovne rezultate, izrasla je u prestižno poslovno i javno priznanje.\nBiznis partner je potvrda poslovne uspešnosti i regionalne preoznatljivosti, a dobitnicima je posebna čast budući da kompanije same biraju i ocenjuju svoje poslovne partnere za koje smatraju da ispunjavaju postavljene kriterijume.\nU okviru svečane ceremonije biće predstavljena i ekskluzivna publikacija Biznis partner 2016.\nTV Pink ubedljivo NAJGELDANIJA komercijalna televizija!\nBEZ KONKURENCIJE: televizija Pink najgledanija komercijalna televizija i na teroitoriji Beograda\nOPET NAJGLEDANIJA! Televizija Pink ponovo DOMINIRA među komercijalnim emiterima\nDvostruko gledanija! TV Pink NAJGELDANIJA komercijalna televizija i na POČETKU 23. SEZONE


Vesti online / Slobodno Vreme / Auto-moto / U prvom planu moderne Lade, ali ne može bez Nive\nU prvom planu moderne Lade, ali ne može bez Nive\nNa štandu u hali 4 Beogradskog sajma, posetioci mogu da se upoznaju sa ponudom Ladinih vozila na našem tržištu. Lada više nije sinonim za "kockaste", zastarele automobile, čiji dizajn i tehnologija imaju korene još u SSSR.\nLada Vesta je osvojila ljubitelje ove marke automobila\nTo potvrđuje i sajamska ponuda iz koje se izdvajaju dva savremena modela - Vesta SW i Vesta SW Cross, koji su na štandu Lade izloženi u prvom planu.\nU pitanju su dve karavan varijante Veste, od kojih je Cross, kao što i samo ime kaže, robustnija i namenjena vožnji po svim terenima.\nCena obične Veste SW kreće se od 11.400 evra, a primerak sa štanda košta 11.800 evra.\nOvaj automobil pogonjen je 1.6 litarskim Euro 6 benzincem sa 16 ventila koji proizvodi 106 ks (78 kW). Motor je uparen sa petobrzinskim manuelnim menjačem, auto od 0 do 100 km/h ubrzava za 12,4 s, a može da se pohvali prtljažnikom od 480 litara.\nOprema, između ostalog, obuhvata sisteme ABS (sa BAS asistencijom), ESC, pomoć pri kretanju uzbrdo, grejana prednja sedišta, automatska dnevna svetla, manuelnu "klimu", elektromehanički servo upravljač, prednje i bočne vazdušne jastuke, centralno zaključavanje, elektropodizače prednjih i zadnjih stakala, kao i grejane i elkektropodesive spoljne retrovizore.\nFIAT i Alfa osvajaju Nemačku: Akcija "staro za novo"\nZadnja klupa je deljiva, a tu su i multifunkcionalni volan, zadnji parking senzori, tempomat sa limitatorom brzine, tonirana stakla, alu felne od 16 inča, senzori brisača i farova, putni računar, Isofix priključak za bebi sedišta, fabrički audio uređaj sa USB i Bluetooth konekcijom i slotom za SD karticu, svetla za maglu i senzor pritiska u gumama.\nDrugi novitet na štandu, Lada Vesta SW Cross, sa istim motorom košta 12.600 evra, dok se izloženi primerak prodaje za 13.600 evra.\nU osnosu na Vestu SW, Cross model ima još automatski, digitalni klima uređaj, multimedijalni uređaj sa sedmoinčnim ekranom osetljivim na dodir i zadnjom kamerom, povišeno odstojanje od tla i dodatne zaštitne elemente na karoseriji, alu felne promera 17 inča, grejač vetrobranskog stakla, naslon za ruke pozadi...\nLada u Srbiji nudi i limuzinsku verziju Veste, čija početna cena iznosi 9.900 evra, a varijanta sa nabogatijim paketom 12.000 evra.\nZa one kojima i dalje zaigra srce pri pogledu na čuvenu Nivu, na sajmu je izložen i ovaj legendarni terenac sa svojim već decenijama prepoznatljivim, ali stilski modernizovanim dizajnom.\nAUTO-MOTO Stop uvozu automobila starijih od 10 godina u januaru 2020.


Yugopapir: Slobodan Milošević na svečanoj sednici CK SK Srbije, septembra 1987: Budućnost će ipak biti lepa\nSlobodan Milošević na svečanoj sednici CK SK Srbije, septembra 1987: Budućnost će ipak biti lepa\nSeptembar 1987: "Danas obeležavamo 50-godišnjicu dolaska druga Tita na čelo naše Partije, kao i značaj doprinosa njegovih shvatanja i njegovog dela jugoslovenskom društvu. Time izražavamo poštovanje za ono što je drug Tito u svom dugom i plodnom revolucionarnom životu učinio za Partiju, Savez komunista i naš narod, ali u isti mah izražavamo i svoju odlučnost da očuvamo i stvaralački razvijemo njegovo delo", rekao je na početku referata o životu i delu druga Tita predsednik Predsedništva CK SK Srbije Slobodan Milošević, na svečanoj sednici CK SK Srbije povodom pola veka od dolaska Josipa Broza Tita na čelo KPJ.\nMilošević je istakao Titovu stvaralačku misao i njegovo revolucionarno delo koje i danas predstavlja osnovu za dalji razvoj našeg društva, a zatim, osvrćući se na Titov doprinos učvršćenju Komunističke partije Jugoslavije i njenom pretvaranju u jedinstvenu i efikasnu avangardu s kojom se stavio na čelo ustanka naroda Jugoslavije, kao drugi istorijski podvig pomenuo Titovo odlučno "ne" pred Staljinovim hegemonizmom.\n"I to 'ne' izrečeno je u trenutku kada je većina drugih bila uplašena i spremna da podlegne hegemonizmu i spoljašnjem pritisku. Suprotstavljajući se javno i odlučno staljinističkom despotizmu u času kada se ovaj osećao i neprikosnovenim, Tito je pod krajnje neravnopravnim uslovima ne samo odbranio dostojanstvo, integritet i nezavisiost Jugoslavije, nego i humane šanse socijalističkog ideala."\nOsvrćući se na vizionarsku Titovu ideju o samoupravljanju, koja će iz Titove zemlje krenuti na svoj put planetom, Milošević je rekao da je to postalo ideal i cilj svih potlačenih klasa, naroda i ljudi na svetu.\nGovoreći o sadašnjoj krizi Milošević je podsetio da je njen glavni uzrok u tome što se temeljna opredeljenja koja je ustanovio Tito danas "ostvaruju slabo ili nikako":\n"A slabo, sporo ili teško ostvarenje nekog društvenog projekta i programa ne znači uvek da su ideja ili program neostvarljivi, već često da oni koji rade na njihovoj realizaciji ne čine to dobro. Zato je neophodno promeniti i preispitati i neka sredstva i neke mehanizme a i neke ljude, da bismo opredeljenja i ideale revolucije ostvarili, odnosno nastavili tamo gde nas je na revolucionarnom putu zaustavila kriza.\nOtuda ne možemo prihvatiti pokušaje da se pod vidom demokratskog dijaloga i u ime otkrivanja uzroka krize osporavaju Titovo delo i Titova ličnost."\nNa kraju svog referata Milošević je govorio o neminovnosti promena u ekonomiji, politici, kulturi i među kadrovima, o potrebi sloge u jugoslovenskim okvirima da bi završio sledećim rečima:\n"U ovom delu revolucije koji sada vodimo čekaju nas nove bitke. Da iz njih izađemo kao pobednici potrebno je da kao nekad budemo ponovo zajedno i složni. To je smisao Titovog dela, to je suština naše jugoslovenske revolucije, to je uslov da sačekamo budućnost koja će, ipak, biti lepa i koja nije tako daleka."\nLabels: Beograd, Društvo, Jugoslavija, Osamdesete, Politika, Reportaža


IZLOŽBA ČLANOVA ULPU IZ GORNJEG MILANOVCA - Glas Šumadije\nNaslovna > Kultura > IZLOŽBA ČLANOVA ULPU IZ GORNJEG MILANOVCA\n21/07/2019 494Ostavi komentar na IZLOŽBA ČLANOVA ULPU IZ GORNJEG MILANOVCA\nU četvrtak, 25. jula, u 20 časova u Gradskoj galeriji „Mostovi Balkana“ biće otvorena izložba Udruženja likovnih i primenjenih umetnika iz Gornjeg Milanovca.\nNa izložbi će izlagati: Mirjana Avramović, Branka Vučićević Vučković, Žarko Vučković, Branko Dimitrijević, Ana Jelić, Ivana Jovičić, Jelena Jovičić, Ivana Marinković Racić, Simo Marić, Slobodanka Marjanović, Mijat Mijatović, Milan Miletić, Izabela Mitić, Dragan Mihailović, Slobodanka Nikolić, Jasmina Petrović, Saša Savović, Nebojša Savović Nes, Vesna Tešić, Veljko Trojančević, Vesna Cvetić, Nevena Čavorović, kao i gosti po pozivu Umetničkog saveta ULPU: Sergej Aparin, Jasna Opavski, Slobodanka Rakić Šefer, Nenad Ristović i Zoran Todorović Todor.\nTrideset godina postojanja Udruženja likovnih i primenjenih umetnika Gornjeg Milanovca svedoče o postojanoj, neumitnoj potrebi za stvaranjem. Istrajati tri decenije u klimi čestih društvenih previranja, egzistencijalnih nesigurnosti i kulturnih nedoslednosti, nije bila laka misija. Tokom tog perioda, članovi udruženja koje je i samo prolazilo kroz logične transformacije, održali su veliki broj samostalnih i grupnih izložbi, iznova se okupljajući na zajedničkoj izložbi. Nekada je to bio Septembarski salon koji je kasnije zamenjen Prolećnim, ali cilj ove izložbene manifestacije je ostao isti: da reprezentuje aktuelnu stvaralačku scenu, da pruži pregled (i presek) umetničke produkcije izlagača različitih likovnih poetika i generacija, izraženih različitim medijima: slikarstvo, skulptura, crtež, grafika, fotografija, strip, primenjena umetnost, grafički dizajn, miks media. NJima se, od ove godine, pridružuju i tekstovi iz teorije i istorije umetnosti.\nAutorima, među kojima su, osim članova milanovačkog ULPU-a i gostujući izlagači, eminentni savremeni umetnici uglavnom srpskog stvaralačkog podneblja, otvorena je mogućnost da deluju izvan tematskih okvira i da se predstave najreprezentativnijim radovima nastalim u prethodnom dvogodišnjem periodu, odobrenim od strane Umetničkog saveta ULPU.\nIzložba će biti otvorena do 25. avgusta 2019.\nTagovi: galerija Mostovi Balkana Gornji Milanovac ULUPU


Ministar odbrane Srbije u Drvaru na proslavi 80. godišnjice Ustanka naroda BiH protiv fašizma | Novinska agencija Beta\nPOLITIKA | 26.07.2021 23:25 > 26.07 23:25\nObraćajući se domaćinima, ministar je rekao: "Hoćemo da ljudi vide da njihova deca imaju budućnost ovde, da ste zadovoljni kako ovde živite, da to svakog dana bude bolje i verujem da, uz pomoć Srbije, uz pomoć (Reoublike) Srpske, Drvar to može da uradi. Hoćemo da pomognemo i da se novi ljudi vrate u Drvar i da vratimo Drvaru stari sjaj".\nStefanović je dodao da se danas borba vodi za privredu, za nova radna mesta, za više investicija, a istakao da "Srbija ne zaboravlja svoj narod"."Srbija je danas ekonomski jača država. Zahvaljujući reformama koje je predsednik Vučić sproveo, Srbija danas ima više novca i bori se da naš narod svuda živi bolje. Zato smo, kroz različite projekte, investirali do sada oko dva miliona evra u Drvar", rekao je Stefanović gradjanima Drvara.\nOna je istakla da su 27. jula 1941. godine Drvarčani pokazali neizmernu hrabrost i da se danas, 80 godina kasnije, njihova borba za opstanak nastavlja, a da je "prošlost ostavila duboke bore na svakom pojedincu i na licu Drvara", navedeno je u saopštenju.


Vrata drvena gost - gost garantuje kvalitet - Blog o popravci\nIzbor kvalitetnih drvenih vrata - sertifikat za njih mora biti postavljen od prodavca. Ako jeste, onda se bavite proizvodima odgovornog proizvođača koji je u skladu sa svim tehničkim uslovima i standardima.\nTreba napomenuti da sertifikacija drvenih vrata nije obavezna procedura, samo oni proizvođači koji su sigurni u kvalitet svojih proizvoda dobrovoljno prolaze kroz to.\nA ako proizvod i dalje ima sertifikat - drvena vrata i svi elementi njihovog dizajna izrađeni su u skladu sa zahtevima GOST-a. To znači da nećete morati popravljati ili zamijeniti vrata u bliskoj budućnosti.\nPored toga, ovaj GOST na drvenim vratima određuje parametre tačaka pričvršćivanja, zastakljivanje (ako je obezbeđeno), ugradnja u otvore itd. Uprkos činjenici da su ovi standardi korišćeni već duže vreme, a u godinama koje su prošle od usvajanja, pojavili su se mnogi novi materijali za završnu obradu, ne postoje velike promene u osnovnoj tehnologiji proizvodnje vrata.\nKao i danas, prvo mesto zauzima zahtjev za kvalitet drveta i dozvoljeno odstupanje od navedenih dimenzija.\nNemojte misliti da se produžava samo domaća proizvodnja drvenih vrata GOST. Uvezeni proizvodi su takođe predmet regulacije, jer za to postoji Međunarodni standard za vrata za stambene, administrativne i javne zgrade.\nStandardi sadržani u njemu definišu opšta svojstva drvenih konstrukcija i konstrukcija od drvnih derivata - furniranih ploča, vlaknene ploče itd.\nSve komponente drvenih blokova vrata, do zaptivnih zaptivki ili staklenih umetaka (vidi dekorativno staklo za vrata: kako pravilno odabrati), treba da proveri proizvođač koji ispunjava tehničke uslove proizvodnje. Rezultati ove provere evidentiraju se u pratećim dokumentima.\nU našim domovima, najčešća vrsta vrata su ploča sa pločastim vratima. Osobine buke i toplotne izolacije (pogledajte Kako izolirati ulazna drvena vrata) ovakvih vrata zavise od vrste punjenja, a njegove dekorativne karakteristike zavise od kvaliteta završne obrade.\nAli postoje i parametri kao što su funkcionalnost i izdržljivost, koji se određuju poštovanjem svih veličina pojedinačnih delova i njihovog pravilnog rasporeda. Ako pogledate pasoš, koji je pričvršćen za svaku seriju vrata, može se naći potpuno nerazumljivo osobi nezainteresovanih simbola.\nNa primjer: DO20-16 LP GOST 6629-88, PG21-10 N GOST 6629-88. Da biste ih dešifrovali, potrebno je znati klasifikaciju vrata GOST vrata:\nPrvo slovo D Da li su vrata, a P je krilo vrata bez kutije.\nDrugo slovo označava tip konstrukcije.gde je G gluvo platno, Y je ojačana platna, O je zastakljen, a K se vrti (tj. može se otvoriti u bilo kojem pravcu u odnosu na fiksnu osu).\nBrojevi koji slede slova su visina i širina otvora u decimetrima..\nSlova nakon brojeva ukazuju na dizajnerske karakteristike vrata.: P - prag, H - sa preklapanjem, L - otvaranje sa leve strane (otvaranje udesno nije naznačeno ni na koji način).\nU tom slučaju, potrošač treba da bude svestan da cela jedinica vrata, to jest platno i kutija, mora biti izrađena od iste vrste sirovine i isporučena u kompletnom setu.\nGOST garantuje praktičnost i praktičnost\nSam kupac bira vrstu završne obrade drvenih vrata i vrstu konstrukcije, na osnovu njihovih preferencija i mogućnosti izvođenja samo takvih vrata. Međutim, kvalitet unutrašnjih elemenata vrata je teško ili čak nemoguće provjeriti da li drveni certifikat nije obezbedio dobavljač za vrata.\nSertifikat o usklađenosti sa regulatornim zahtevima daje kupcu povjerenje da su zadovoljeni svi tehnički zahtjevi za izradu ovog modela vrata.\nVisina postavljanja brava (pogledajte kako ubaciti bravu u drvena vrata, stručne instrukcije) i ručke\nNačini pričvršćivanja opreme za vrata\nNačini povezivanja vezanja i sl.\nOvi zahtevi nisu proizašli iz nigde, već iz višegodišnje prakse u radu vrata i probnih testova, što je omogućilo da se sa funkcionalnog aspekta odrede najprikladniji parametri.\nMjesto uređaja u tačkama koje je odredio GOST omogućava optimalnu raspodjelu sila koje se primjenjuju na cijelu strukturu vrata. To jest, sa položaja očuvanja integriteta vrata, ekspeditivnost ovih standarda je jasna.\nO koliko dobro se punila nalaze u telu vrata - trake od fiberboarda, šipke, papirni satovi - čvrstoća strukture, očuvanje geometrijskih parametara i apsorpcija buke zavise.\nNe smijete misliti da GOST na drvenim vratima nužno predstavlja monotone oblike i teksture, dosadne boje. Zapravo, usklađenost vrata standardnim znači samo da je sastavljena od visokokvalitetnih materijala u skladu sa tehnikom montaže.\nZbog toga postoji GOST 475-78, koji bukvalno reguliše sve nijanse proizvodnje drvenih vrata, uključujući kontrolu kvaliteta sirovina i čak i veličinu pričvrsnih vijaka. Ali to ne sprečava proizvođače i dizajnere da stvaraju razne modele koji čudite njihovim dizajnom.\nKlasifikacija vrata prema GOST 475-78\nNačin i pravac otvaranja\nTip završne obrade (pogledajte odeljak Do-it-yourself vrata: izbor opcija)\nZa unutrašnja vrata su važna takva svojstva kao što su lakoća otvaranja, otpornost na mehaničko naprezanje, a potpuna zvučna izolacija ili povećana čvrstoća su dodatni uslovi. U prisustvu nestandardnog visokog otvora, nije uvek potrebno napraviti vrata za naručivanje, pošto GOST na unutrašnjim unutrašnjim vratima obezbeđuje mogućnost izrade standardnih vrata sa transom.\nMože biti i gluvo i glazirano, što je dodatni izvor prirodnog svetla. Prema broju platna, vrata mogu biti jednožna ili dvostruka, a za dvokrilna vrata dozvoljeno je postavljanje platna različitih širina.\nU pravcu otvaranja, vrata za kretanje se razlikuju desno, levo i okrećući - okrećući u bilo kom smjeru oko vertikalne ose. Klizna vrata i knjižna vrata takođe mogu biti desna ili leva, zavisno od toga kako se otvaraju. Prilikom kupovine vrata na putu i pravcu otvaranja važno je obratiti pažnju.\nNa unutrašnjim drvenim vratima GOST utvrđuje sljedeće standarde:\nZa sobe sa konstantnom visokom vlažnošću (više od 60%) potrebna je ugradnja vrata otpornih na vlagu. Izrađeni su od četinarskog drveta.\nU prostorijama sa normalnom vlažnošću, vrata su postavljena sa normalnom otpornošću na vlagu. Po pravilu, oni su napravljeni od jakog i čvrstog tvrdog drveta, otpornog na truljenje.\nŠto se tiče završne obrade, obavlja se prozirnim i neprozirnim premazima. Transparentno se odnosi na lak, neprozirno - razne boje, emajl, ukrasni film i listovi.\nNa prednjim površinama koje su vidljive prilikom korišćenja vrata nameće se poseban zahtev.\nKoliko će drvena vrata obavljati svoje funkcije zavisi od njegove odgovarajuće geometrije. U vezi sa ovim GOST-om, maksimalne tolerancije za sagovanje, izmerene su odstupanja od ravni platna i vertikala, koje se mere u milimetrima. Skoro je nemoguće primetiti ove promjene golim okom, određuju ih merenjem pomoću specijalnih alata. Ali u proizvodnji moraju biti fiksirane i ako je tolerancija prekoračena, vrata se odbijaju.\nPored toga, tehnički uslovi određuju dozvoljeni broj defekata drveta po jediničnoj površini - pukotine, čvorovi, džepovi smole. Moraju biti zaptivni sa zatvaračima istog materijala, kitom i poliranim. Ukratko, površina bi trebalo idealno pripremiti za naknadni premaz.\nZa fino zrno punjenje, letvice i šipke sa oštećenjima i gnječenjem nisu dozvoljene. Sva lica koja nisu lica (nevidljiva tokom rada) moraju se tretirati antiseptikom ili bojom.\nU jednom modelu, upotreba drugog drveta je neprihvatljiva: materijal kutije mora biti identičan materijalu krila vrata. Osim očuvanja dekorativnog efekta, to osigurava normalno funkcionisanje vrata.\nOpet, ako vam je ponuđeno da pregledate certifikat prilikom kupovine, drvena vrata se izvode u skladu sa svim gore navedenim tehničkim uslovima. Pored toga, sertifikat o usaglašenosti osigurava da proizvodni proces kontroliše kvalitet završnih materijala, čvrstoće lepka i žljebova, pravilnu ugradnju uređaja.\nGOST 475-78 predviđa upotrebu odgovarajućih standarda i specifikacija za svaku montažnu jedinicu vrata. U pasošu svake serije vrata zabeleženi su rezultati ispitivanja, podaci mjerenja i specifikacije za isporučene nerastvorene dijelove.\nПредыдущаяBetonski balusteri - jednostavan način za poboljšanje\nСледующаяOdeljci za ograde - tipovi ogradnih ograda


septembar 2017 - Užički centar za prava deteta\nMesečna arhiva za: "septembar, 2017"\nHome » Archives for septembar 2017\nKonferencija „Prava deteta u Srbiji – Preporuke UN Komiteta za prava deteta i Univerzalni periodični pregled“\nKonferencija je održana u okviru projekta “Prava deteta u Srbiji — praćenje preporuka UN Komiteta za prava deteta i Univerzalni periodični pregled” koji sprovodi Centar za prava deteta u saradnji [...]\nPublikacija „Prava deteta u Srbiji — zaključna zapažanja UN Komiteta za prava deteta i preporuke ”.\nUžički centar za prava deteta učestvovao je u izradi publikacije „Prava deteta u Srbiji — zaključna zapažanja UN Komiteta za prava deteta i preporuke ”.\nUžički centar za prava deteta i udruženje građana KoAktiva iz Kosjerića, u saradnji sa Tehničkom školom Kosjerić, organizovali su niz interaktivnih edukativnih radionica, multimedijalne [...]\nUG „ PRIMUS“ Priboj i Užički centar za prava deteta, uz pomoć KZM Priboj, organizovali su 21.09.2017. u Priboju u prostorijama Omladinskog centra pano prezentaciju sa izložbom na temu [...]\nDruštvo za podršku osoba sa invaliditetom „Impuls“ iz Arilja i Užički centar za prava deteta organizovali su radionice, predavanja i pano prezentacije na temu „Položaj i prava osoba sa [...]\nUspešno završena obuka vršnjačkih edukatora, na temu Vršnjačkog nasilja, u okviru projekta „Budi kul – reaguj na vršnjačko nasilje“, a koji je deo programa Mladi su zakon.\nU petak, 15.septembra 2017. godine, u 14 časova, u sali Biblioteke „Ljubiša R. Đenić“ u Čajetini, Udruženje građana „Zlatiborski krug“ iz Čajetine i Užički centar za prava deteta organizovali su [...]\nUžički centar za prava deteta je 13. i 14.septembra 2017.godine ugostio edukatore Pestaloci dečje fondacije iz Švajcarske. Cilj posete je bliže upoznavanje sa aktivnostima projekta „Obrazovanje [...]\nUNICEF i Užički centar za prava deteta, uz finansijsku podršku Evropske unije, najavili su danas pokretanje zagovaračkih kampanja koje će biti sprovedene u 20 opština u Srbiji kako bi se [...]\nPredstavnica Užičkog centra za prava deteta je članica delegacije druge studijske posete Briselu od 5.do 8.septembra 2017. u okviru projekta Beogradske otvorene škole „Civilno društvo za [...]\nstrana\t1 od\t2


Kome će EU liberalizirati vizni režim?\nMakedonija je jedina zemlja koja je ispunila sve uvjete za liberalizaciju viznog režima s EU. BiH i Albanija su posljednje na listi, pa će njihov ulazak u Bijeli šengen biti odgodjen. Crna Gora je bolje ocijenjena od Srbije, ali se u Brusselsu trenutno vodi politička rasprava o tome, pa će Podgorica najvjerojatnije morati sačekati Beograd i zajedno s njim liberalizirati vizni režim sredinom iduće godine. Sve su ovo nepotvrdjene informacije koje Radio Slobodna Evropa saznaje u diplomatskim izvorima EU.


Mazda Miata će dobiti hibridnu snagu – Danasnje\nHome/Automobili/Mazda Miata će dobiti hibridnu snagu\n0 17,560 1 minut citanja\nMazda je potvrdila da će MKS-5 Miata biti elektrifikovana u narednoj deceniji.\nDo 2030. godine EV će činiti 25 posto Mazdine linije, pri čemu će svako vozilo imati određeni stepen elektrifikacije.\nMazda će nastaviti da radi sa benzinskim motorima, uključujući i redne četvorke Skiactiv-Ks i buduće redne šestice.\nSa vladama širom sveta koje sprovode zakone koji će pokrenuti tržište automobila ka električnoj energiji, mnogi proizvođači automobila objavljuju planove za elektrifikaciju svojih postava tokom naredne decenije, a Mazda je poslednja koja će se pridružiti borbi. Mazdina vizija, nazvana „Održivi zum-zum 2030“, predstavlja nacrt kako će japanska kompanija napredovati sa električnim vozilima, autonomnim automobilima i digitalnom povezanošću. Ono što je najvažnije, Mazda je takođe potvrdila Caru i Driveru da će MKS-5 Miata nastaviti da živi i steći će neki oblik elektrifikacije, budući da Mazda želi da elektrifikuje celu svoju liniju do 2030. godine.\nMazda je rekla da se nada da će biti potpuno neutralna do 2050. godine, a održivi Zoom-Zoom 2030 je prvi korak ka postizanju tog cilja. Uz potpuno elektrifikovani asortiman proizvoda, Mazda takođe teži da do 2030. godine 25 procenata svog asortimana čine električna vozila. S obzirom na to da će se jedini Mazdini EV, MKS-30, naći u prodaji u Kaliforniji ove jeseni, Mazda moraće da uvede puno novih EV-a.\nU tom cilju, kompanija je rekla da će između 2022. i 2025. lansirati pet tradicionalnih hibrida, pet priključnih hibrida i tri EV-a. Pretpostavlja se da će jedan od hibrida biti sledeća verzija Miate. Mazda nas je uverila da će se „potruditi da od nje napravi lagan, pristupačan i otvoren dvosed sa ciljem da udovolji potrebama kupaca“.\nMoguće je da neka od ovih 13 planiranih vozila neće doći do Sjedinjenih Država – Mazda kaže da su ta vozila namenjena Evropi, SAD-u, Kini, Japanu i jugoistočnoj Aziji, pa bi neka mogla biti hibridizovane verzije modela kao što je kinesko- samo CKS-4.\nIako je MKS-30 povezan sa CKS-30 na benzinski pogon, Mazda takođe razvija namensku EV platformu, nazvanu Skiactiv EV Scalable Architecture, koja bi trebalo da debituje 2025. godine i da podrži nekoliko novih modela koji dolaze pre 2030. Mazda nije međutim, ne odustaje od motora sa unutrašnjim sagorevanjem, otkrivajući i da „neprekidno poboljšava naše motore sa unutrašnjim sagorevanjem“, što su, potvrđuje kompanija, trenutni četvorokrevetni Skiactiv-Ks i predstojeće šestougaone redne linije namenjene za Mazdina veća ponuda.\nMazda takođe radi na autonomnoj vožnji, sa ciljem da Co-Pilot 1.0 dovede do svojih većih vozila počev od 2022. Sistem prati stanje vozača i može da preuzme i usmeri automobil na sigurno ako primeti drastičnu promenu. Takođe će kontaktirati hitne službe. Mazda takođe planira da uspostavi bežične nadogradnje softvera i sklopila je sporazum sa Suzukijem, Subaruom, Daihatsuom i Toiotom za stvaranje inženjerskih standarda za uređaje za komunikaciju u vozilu kako bi se povećala sigurnost, efikasnost i udobnost u ovim sistemima.


Šta o krizi vlasti u Budvi kaže predsjednik Opštine, Dragan Krapović - Vijesti.me\nGLEDAĆETE U PETAK U BOJAMA JUTRA\nŠta o krizi vlasti u Budvi kaže predsjednik Opštine, Dragan Krapović\nZapočnite dan uz sunčane Boje jutra i družite se sa nama uz Boje ljeta!\nDa li je povećan upis u srednje stručne škole u Crnoj Gori, je li kampanja oko stručnih škola imala efekta te kako će funkcionisati dualno obrazovanje od septembra, pitamo pomoćnika minisitra prosvjete, Veljka Tomića.\nŠta o krizi vlasti u Budvi kaže predsjednik Opštine, Dragan Krapović.\nProvjeramo u kakvom su stanju uluce u metropoli turizma.\nkoliko Opština Kotor ulaže u razvoj sporta, kakvi su uslovi za treniranje te kako se juniori pripremaju za prvenstvo u vaterpolu koje će biti održano krajem avgusta.\nKoja poznata imena iz svijeta muzike će ugostiti Kotor tokom Don Brankovih dana.\nRadovi slikarke Vahide Nimanbegu predstavljeni u galeriji okviru "Barskog ljetopisa". U izvođenju Dine Desančić i benda Akademia, poslušajte i "Kamenu simfoniju" koja je obilježila ovo barsko veče.\nU drevnom Kotoru putujemo kroz srednji vijek. Kako se nekada ratovalo otkriva nam Kotoranin Miroslav Pavlović iz Viteškog društva "Sveti Stefan".\nNajavljujemo veliku Međunarodnu brdsku trku "Lovćen 2018".\nGlavne naslove komentariše Zoran Radulović, novinar ND Monitor.\nSram bilo odbornike DF sto izdajnicki skoro dvije godine podrzacaju Krapa!Sram bilo izdajnicki DF sto hw dozvolio Krapu da sam podje na sastanak s Duskom Markovicem i dogivori da plati partneru Ane Kolarevic,firmi WTE 6,5 mil € novca gradjana Budve iako je direktor te firme priznao da je Marivucu da reket!Sram bilo DF sto je trazio MILION € nagrade za dibro odradjen posao s Trade Uniqe oko povracaja poslovnog prostora.Sram bilo DF-ovce sto sve to Krapu tolerisu\nBottinaVeneta 4 mjeseca i 2 nedjelje\nIz frižidera će mi izać Dragan Krapović... Da ga oće preboljet Daily Press... Čoek koji ništa nije uradio za 2 godine, oplakuju ga kao da je ne znam kakav političar.\nOtkud sad ovoliki interes da Krapovic juce daje intervju ND Vijesti a jutros na tv Vijesti?Jel ovo ona vrsta brige slicne brizi koju ste inali ta Pozitivnu dok nije posla u Milovo jato i spasila ga gubitka vlasti!A sta ako se isto desi i sa Demokratama?Ako okrenu curak?Il vi ponovno podrzavate "manje zlo" Duska kao sto ste Mila 97-me kad je bio manje zlo od Momira.Znaci Dusko je vas favorit u odnosu na Djukanovica!Pa zar on nije desna ruka istog trupa,diktatora Mila.Cemu odvajanje njega


BIC Türkiye İş Bankası A.Ş., Beşirli/Trabzon (Turska) (SWIFT kod).\nNaziv banke: Türkiye İş Bankası A.Ş., Beşirli/Trabzon\nFaks: +90 4622213573\nBIC Türkiye İş Bankası A.Ş., Beşirli/Trabzon (Turska) (SWIFT kod)\nBIC za Türkiye İş Bankası A.Ş., Beşirli/Trabzon u gradu Trabzon je ISBKTRISXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nSedište banke je Türkiye İş Bankası A.Ş., Beşirli/Trabzon u gradu Trabzon. Shodno tome, Trabzon se nalazi u zemlji Turska. Türkiye İş Bankası A.Ş., Beşirli/Trabzon se može kontaktirati na 4622213800.


O nama - West Truck\nO Nama We believe in making it easier for organisations to work and grow on an international scale.\nKako smo deo West Group prirodno je bilo da njihove vrednosti u kompaniji budu vrednosti koje mi promovišemo u radu i životu.\nVrednosti na kojima baziramo naše poslovanje su:\nPoštenje, Iskrenost, Poštovanje različitosti, Sigurnost,Poverenje, Fokus na kupcu, Kvalitet proizvoda i usluga, Prihvatanje i implementicija promena, Uspeh\nOve temeljne vrednosti su u osnovi svakog našeg poslovnog akta.\nStvaranje održivih, dugoročnih\nWest Truck sklapanjem na prvi pogled različitih strateških partnerstava, je stvorija jedinstven, zaokružen i zdrav poslovni sistem koji ima sledeće ciljeve:\nFokus naše kompanije je na inovativnim transportnim rešenjima. Tržišni trendovi, urbanizacija, globalizacija, digitalizacija, su kao skup činioca koji utišu na poslovanje od nas učinili da proširimo lepezu svojih delovanja i da West Truck proširi paletu transporta i delovanja, sa pojedinca, malo ili srednje preduzeće na velike sisteme, lokalnu zajednicu te i državne mehanizme gde živimo i stvaramo. Uskladili smo potrebe svih, te i nas samih ponudivši sveobuhvatna rešenja na temeljima kvaliteta, poverenja i ekologije.\nProfitabilni međunarodni rast\nPrimarni cilj West Truck je permanentno stvaranje vrednosti. Svesnost da vrednost i upotrebljivost proizvoda i usluga koje nudimo, donose profit. Stvorili smo uslove za generisanje profitabilnog rasta, u zemlji i u regionu.\nUsmerenost na kupcu\nWest Truck od samog svog osnivanja se zalaže za visokokvalitetne proizvode i blizinu svojih kupaca. Naša usmerenost na kupcu, ne znači samo ponuda najkvalitetnijeg proizvoda po najboljoj ceni, već znači i najkvalitetnija, ažurna i brza usluga. Usmerenost ka kupcu nas vodi i ka stalnom poboljšanju njihove sopstevne isplativost i smanjivanje ukupnih troškova vlasništva. Kako bismo ostvarili i taj cilj, neophodno je da West Truck se stalno prilagođava potrebama svojih kupaca i kontinuirano inovira kako bi na najbolji mogući način mogao servisirati promenjive zahteve kupaca uz maksimalnu učinkovnost u svim rešenjima koje kupcu stavljamo\nTehnološko vođstvo jedan je od ključeva uspeha naše kompanije. Suština našeg poslovanja u radu sa svakim od naših partnera jeste da za svakog kupca razvijamo prilagođena rešenja njihovim potrebama. Prilagođavanje potrebama klijenta, projekta i zajednice, jedino je moguću uz kontinuirano tehnološko vođstvo, otvaranja novih partnerstava, stvaranje novih vrednosti i uz kontinuirano inoviranje.\nStvaranje održivih vrednosti\nStrateški fokus služi svom primarnom cilju održivog stvaranja vrednosti i stoga je temelj za naš poslovni uspeh. Profitabilnost, rast i održivo korporativno upravljanje omogućuju našoj kompaniji da poveća svoju dugoročnu vrednost. Našim osnaživanjem, u mogućnosti smo da stalno stvaramo nove vrednosti za zajednicu u kojoj živimo i da istoj ponudimo nova rešenja, bolji kvalitet života svakog pojedinca u njoj.\nMisija West Truck je kreiranje zdravih međuljudskih odnosa unutar i izvan kompanije. Stvaranje dugoročnih partnerstava, na temelju pouzdanosti, kvalitetu i ekološkoj svesnosti.\nVizija West Truck je stvaranje dugoročnih partnerstava sa pojedincima, firmama i društvenim zajednicama s ciljem razvoja nas samih i doprinosu razvoja svakoga od nas. Partnerstva koja se temelje na zdravim odnosima, upotrebi visoko-tehnoloških, kvalitetnih i sofisticiranih proizvoda i plasiranje istih takvih usluga, a sve na temeljima EKO svesti.


DAMJANOV DENT | | Stomatološke ordinacije | Trajka Stamenkovića 6, Zvezdara Beograd | 011info.com\nAdresa: Trajka Stamenkovića 6, Zvezdara\nTelefon: 011/2411-921, 064/229-1181\nSubota Po pozivu\nOrdinacija Damjanov Dent osnovana 2011. godine je stomatološka ordinacija koja pruža sve vrste stomatoloških usluga za Vaš lep osmeh i zdrave zube. Nalazimo se u ulici Trajka Stamenkovića 6/3 na Zvezdari u Beogradu. Upotrebom najsavremenije opreme i materijala, kao i stručnosti našeg tima stomatologa, garantujemo vrhunsku uslugu i uspešno rešavanje svih problema koji se tiču zdravlja Vaših zuba. U prijatnom ambijentu ordinacije Damjanov Dent koja se nalazi na Zvezdari, dočekaće Vas vrhunski tim stručnjaka koji čine:\n- Vladimir Damjanov, doktor stomatologije, specijalista oralne hirurgije\n- Jelena Damjanov, specijalista doktor stomatologije\nTakođe, našim pacijentima obezbeđujemo mogućnost konsultacije eminentnih profesora sa Stomatološkog fakulteta u Beogradu.\nSa željom da našim pacijentima pružimo najkvalitetniju uslugu konstantno pratimo aktuelne svetske trendove u oblasti stomatologije i trudimo se da idemo u korak sa njima. Naš rad zasnivamo na stručnom i kvalitetnom pristupu svakom pacijentu ponaosob, tako što ćemo Vam predložiti najbolje rešenje u datom trenutku.\nStomatološka ordinacija Damjanov Dent nudi Vam sledeće usluge:\nPrijatna atmosfera, bezbolan rad i puno strpljenja našeg mladog i stručnog tima stomatologa, ukloniće eventualni strah kod pacijenata i uveriti ih da i kod stomatologa može biti ugodno. Prilikom pregleda i intervencija praktikujemo individualni pristup, a korišćenjem proverenih materijala, garantujemo Vam za kvalitet našeg rada.\nOsim pregleda lekara, u stomatološkoj ordinaciji Damjanov Dent možete dobiti i sve neophodne savete o pravilnoj nezi i higijeni usta i zuba. Posetite nas, jer naš tim je uvek tu da Vam izađe u susret i ponudi kompletnu\nU saradnji sa nezavisnim sindikatom policije NSP MUP-a Srbije obezbeđujemo zaposlenima u MUP-u kao i članovima njihovih porodica 10% popusta na sve stomatološke usluge, kao i mogućnost plaćanja na 10 mesečnih rata putem administrativne zabrane na plate zaposlenih.\nTakođe, u saradnji sa Sindikatom Beogradskih elektrana, obezbeđujemo zaposlenima Beogradskih elektrana i članovima njihovih porodica 10% popusta na sve stomatološke usluge, kao i mogućnost plaćanja na 10 mesečnih rata putem administrativne zabrane na plate zaposlenih.


doprinosi | Novosti.rs\nU SRPSKOJ ZAŽIVEO DOBLJOVOLJNI PENZIONI FOND: Najveća isplata 3.000 KM\nSVAKI deveti zaposleni u Republici Srpskoj je član Evropskog dobrovoljnog penzijskog fonda (EPF) kojima se redovno uplaćuje dobrovoljni penzijski doprinosi.\n06. 07. 2021. u 14:42\nPORESKI KALENDAR: Evo šta i kada treba da platite ovog meseca\n01. 04. 2021. u 10:30\nOŠTETILI DRŽAVU ZA 160 HILJADA EURA? Prijave protiv utaje poreza i doprinosa\nSLUŽBENICI Odseka za suzbijanje teških krivičnih dela u Sektoru za borbu protiv organizovanog kriminala i korupcije – podneli su državnom tužiocu u Osnovnom državnom tužilšatvu u Kotoru krivičnu prijavu protiv Gojka Vuksanovića (58) iz Budve i privrednog društva „Moda – Moda" d.o.o Budva zbog postojanja osnovane sumnje da su počinili krivična dela utaja poreza i doprinosa.\n11. 02. 2021. u 11:10\nOSNOVICE VIŠE ZA 10 ODSTO: Važno obaveštenje za sve one koji sami uplaćuju doprinose\n12. 01. 2021. u 13:18\nVAŽNO OBAVEŠTENJE: Evo šta treba da znate ukoliko sami uplaćujete doprinose\nODLOŽENI POREZI NA 24 RATE: Vlada usvojila Uredbu o izmirenju obaveza na isplaćene minimalce\n29. 12. 2020. u 07:13\nPENZIJU ĆE IM ODREĐIVATI PO VELIČINI NJIVE: Predlog Ministarstva poljoprivrede stigao u resor finansija


Srpsko državljanstvo kroz investicije - nova mogućnost na pomolu? | Zunic Law Firm\nSrpsko državljanstvo kroz investicije – nova mogućnost na pomolu?\nNa osnovu nedavno objavljenih vesti, srpske vlasti razmatraju donošenje zakonodavstva koje bi omogućilo stranim državljanima sticanje srpkog državljanstva na osnovu ulaganja u srpsku privredu. Zakon o državljanstvu trenutno izričito ne navodi ovu mogućnost za naturalizaciju stranih državljana, pošto na osnovu Zakona, srpski pasoš se može steći samo na osnovu:\nRođenja na teritoriji Republike Srbije\nPrijemom u državljanstvo RS\nNa osnovu međunarodnih ugovora.\nIako Zakon ne predviđa izričito sticanje državljanstva na osnovu investicije, to ipak omogućava stranim državljanima. Naime, zahtev za sticanje srpskog državljanstva se može odobriti stranom državljaninu čija je naturalizacija u interesu za Republiku Srbiju. Odluku o tome šta predstavlja „interes Republike Srbije” donosi Vlada Republike Srbije. Stoga, država bi mogla zaključiti da su određena strana ulaganja od naročitog značaja za nacionalne interese, usled čega bi bila spremna da udovolji zahtevu za sticanje srpskog državljanstva. Međutim, ne postoje precizni kriterijumi koji bi određivali šta je u interesu Republike Srbije, već se o tome odlučuje od slučaja do slučaja. Interesi Republike Srbije za naturalizaciju stranog državljanina mogu biti ekonomske, naučne, kulturne ili sportske prirode. Dakle, strani investitori se suočavaju sa nesigurnošću da li će njihov zahtev za sticanje državljanstva biti usvojen. Usvajanjem pomenutog novog zakonodavstva, precizni kriterijumi bi mogli biti uspostavljeni, što bi poboljšalo položaj investitora.\nMogućnost sticanja državljanstva putem ulaganja u države prijema je široko rasprostranjeno u svetu, uzevši u obzir da je ovaj program primenjen u 22 države.\nNa osnovu iskustava postojećih programa koji omogućavaju razmenu boravišnih prava ili državljanstva za investicije, razlozi koji navode investitore da steknu strano državljanstvo uključuju sticanje šireg pristupa bezviznom putnom režimu, kao i ustanovljenje prebivališta u državama sa povoljnom poreskom klimom. Pored toga, investitori žele da dođu do stranog državljanstva u želji za sopstvenim osiguranjem u slučaju da dođe do političke ili ekonomske promene u njihovoj otadžbini u budućnosti. Sa druge strane, dolazi do otvaranja novih radnih mesta u državi prijema ili države prijema mogu imati druge finansijske interese. Moguće dodatne prednosti za države prijema uključuju priliv novih znanja i tehnologija.\nStranim investitorima Srbija može ponuditi i povoljno poresko okruženje i bezvizni režim putovanja, s obzirom da poreska stopa poreza na prihode od kapitala iznosi 15%, te da Srbija održava bezvizni režim sa 138 država. Među ovim putnim režimima, posebno vredni isticanja su oni između Srbije i EU Šengen država, Kine i Rusije.\nPored državljanstva, imigracioni programi okrenuti ka stranim investitorima mogu pružati mogućnost sticanja odobrenja za stalno nastanjenje umesto državljanstva. Trenutno, srpski Zakon o strancima predviđa mogućnost za stranca da stekne dozvolu za stalno nastanjenje bez provođenja neophodnog vremena u Srbiji ukoliko je to u interesu Republike Srbije. Dakle, isti osnov je primenjiv i za državljanstvo i za odobrenje za stalno nastanjenje. Međutim, srpske vlasti trenutno tumače oba zakona prilično usko.\nDo usvajanja zakona, koji bi omogućio stranim državljanima da steknu srpsko državljanstvo na osnovu investicije, određeni prelazni period bi mogao biti uspostavljen putem fleksibilnijeg i konzistentnijeg tumačenja Zakona o strancima za određene vrste investicija, pri čemu bi određenim investitorima bilo odobreno sticanje dozvole za stalni boravak pod povoljnim uslovima.\nImigracioni programi okrenuti ka stranim investitorima mogu se podeliti u dve grupe:\nInvesticije u privatni sektor (cilj je otvaranje novih radnih mesta putem podsticanja stranih investicija)\nInvesticije između investitora i države (cilj je povećanje državnih prihoda).\nNa osnovu ove podele, verovatno je da bi, ukoliko bude usvojeno, novo zakonodavstvo predviđalo sticanje srpskog pasoša na osnovu jednog od ova dva modela.\nKonačno, da bi se očuvao integritet programa i smanjio rizik od zloupotrebe, države prijema vrše prethodne provere u cilju istraživanja da li investitorova finansijska sredstva potiču iz legalnih izvora, kao i da li investitori imaju krivični dosije. Pre usvajanja investitorovog zahteva, najverovatnije bi sprsko Ministarstvo unutrašnjih poslova zajedno sa Ministarstvom spoljnih poslova bilo nadležno za izvođenje ovih provera.\nMeđutim, pre usvajanja takvog zakonodavstva na mnoga otvorena pitanja će biti potrebno pronaći odgovore. Koliko novca ili drugih finansijskih sredstava će stranci morati da ulože u Srbiju kako bi se kvalifikovali za program? Tokom koliko dugog vremenskog perioda? Da li će morati da provedu određeni vremenski period u Srbiji pre podnošenja zahteva za državljanstvo? Koliki broj radnih mesta će njihove investicije morati da otvore?\nDok se to ne dogodi, strani investitori će morati ili da prate tradicionalne puteve ili će morati da dokažu da je odobrenje zahteva za prijem u srpsko državljanstvo u interesu Republike Srbije, bez poznavanja preciznih kriterijuma koji određuju ovaj osnov.\n Zakon o državljanstvu („Službeni glasnik RS“, br. 135/2004 i 90/2007), član 6\n Zakon o porezu na dohodak građana („Službeni glasnik RS“, br. 24/2001, 80/2002, … ), član 64\n Zakon o strancima („Službeni glasnik RS“, br. 97/2008), član 37, stav 2\nZUNIC LAW advokati održali radionicu u Vojvođanskom IKT klasteru Elektronska registracija preduzetnika


Pošalji komentar - VUČIĆ ZA AUSTRIJSKU TELEVIZIJU | Novosti.rs\nOdnose treba očuvati sa svima!\nMi smo svesni šta je naša kočnica za ulaz u EU i zato radimo na tome da uredimo zemlju kao da smo član a razvijamo odnose sa čitavim svetom.\nСрбија преузима све што је до ње за улазаи у ЕУ\nSrbija ce uvek raditi ono sto je u njenom naionalnom i ekonomskom interesu.\nCilj Srbije jeste EU, ali nikako po cenu prijateljstva sa Rusijom i Kinom.\nSamo stabilna i jaka drzava se upravo gradi na cinjenici da ima dobre i razvijene odnose sa svima u svetu. Sukobi i prepiranja su nasa proslost.\nSrbija ce i ubuduce uspesno balansirati od istoka do zapada\nEU je nas strateski cilj,ali ne po cenu da se odreknemo KiM!\nNiko nas ne moze usloviti da se odreknemo prijateljstva sa Rusijom i Kinom zarad ulaska u EU\nNe pristajemo na ucene. Vise Srbija treba uniji nego EU nama.\nUprkos što Srbija stremi ka EU, nikad nećemo narušti izgrađene odnose s prijateljskim zemljama Rusijom i Kinom.\nDobri odnosi sa svima, je na vrhu liste prioriteta Republike Srbije.\nSrbija teži ka izgradnji saradnje i sa Istokom, i sa Zapadom.\nSaradnja sa svima, kojoj Srbija teži, omogućiće još brži razvoj.\nSrbija vodi politiku uspostavljanja dobre saradnje i prijateljskih odnosa sa svima.\nKina i Rusija su uvek bile uz Srbiju i nećemo kvariti iskreno prijateljstvo\nU svakom trenutku Srbija je imala iskrene prijatelje u Kini i Rusiji i to se neće menjati\nSrbija se sa prijateljima neće zamerati !\nSrbija je za ulazak u Eu ai bez ucena i takvih uslova sa njihove strane.\nNikada se nećemo odreći naših veza i dobrih odnosa sa Kinom i Rusijom.\nSrbija ima svoj cilj,ali neće da se zamera prijateljima.\nRusija i Kina su nam verni prijatelji,nećemo kvariti odnose.\nMoramo održavati dobre odnose sa svima.\nAleksandar Vučić Vučić Vučić za austrijsku televiziju Odnosi sa Kinom


September 16, 2019 By cepris.org Leave a Comment\nSofija Mandić, članica Centra za pravosudna istraživanja\nGde su i zašto nestala obećanja da će ove promene biti sprovedene prvo do kraja 2017, zatim 2018, pa 2019. godine? Gde su se izgubile druge ministarkine tvrdnje – poput one da je tekst ustavnih izmena ministarstva konačan, usklađen sa međunarodnim standardima i mišljenjem Venecijanske komisije, zbog ćega neće biti novih ustavnih rešenja, kao ni javne rasprave.\nTekst je preuzet sa stranice Peščanika.\nMinistarka pravde Nela Kuburović nas je nedavno obavestila da će izmene Ustava koje se odnose na položaj pravosuđa biti zadatak novog saziva Narodne skupštine. Ovo obaveštenje je došlo gotovo usput – iako su ustavne promene i garancija njihovog brzog sprovođenja u fokusu ministarstva već najmanje pet godina.\nKuburović je promenila ton do neprepoznatljivosti. Ukazuje da su izmene Ustava u isključivoj nadležnosti Skupštine, da narodni poslanici prvo moraju dvotrećinskom većinom da izglasaju da li uopšte žele da se Ustav menja u delu koji se odnosi na pravosuđe, da zatim Skupština treba da sprovede javne konsultacije, i da će zatim Odbor za ustavna pitanja sačiniti konačan tekst izmena, posle čega o njemu ponovo treba da se izjasne poslanici.\nMinistarka je nekako prevalila i da je cilj budućih izmena Ustava jačanje nezavisnosti sudstva i samostalnosti tužilaštva isključivanjem Narodne skupštine i Vlade iz postupka izbora sudija i tužilaca (dodala je ovde i sasvim nepotrebnu opasku da izvršna vlast ne utiče na pravosuđe – ali verovatno ne možemo očekivati blanko priznanje tog pritiska). Dobro se sećamo da je Kuburović do skoro tvrdila da je osnovni razlog izmena povećanje odgovornosti pravosuđa, naročito kroz disciplinsku odgovornost sudija.\nStručna javnost već tri godine gotovo neprekidno ukazuje na sve pomenute činjenice. Pre svega da ministarstvo ni u jednom trenutku nije imalo mandat da izrađuje ustavni tekst (do sada je izradilo pet njegovih verzija, sve nepoznatih autora). Podsećali smo da je u postojeći pravosudni sistem ugrađena mogućnost uticaja izvršne vlasti na sudove, a naročito tužilaštvo. Takođe smo predočili da do danas poslanici nisu doneli prvu i ključnu odluku – da Ustav bude promenjen. Skretali smo pažnju na obavezu izrade teksta u Narodnoj skupštini i potrebu da on bude javno raspravljen. Zbog toga je stručna javnost, a u njoj naročito sudije i tužioci, bila izložena stalnim verbalnim napadima, diskreditaciji, a pojedinci i pretnjama.\nDa li je ministarka u međuvremenu doživela prosvetljenje ili se odlaganje promena Ustava za drugu polovinu 2020. godine (ako uzmemo rokove za konstituisanje Skupštine i izbor Vlade) može objasniti drugim razlozima? Kako bi prosvetljenje moralo biti praćeno i ostavkom, odnosno preuzimanjem odgovornosti zbog ozbiljne štete nanete pravnom poretku u „slučaju Ustav“ i pri predlaganju brojnih drugih spornih zakona iz nadležnosti ministarstva, ovu mogućnost ćemo za sada odbaciti.\nNeubedljiv razlog za odlaganje je i moguće odsustvo podrške poslanika – prema javnosti dostupnim podacima, vladajuća većina raspolaže potrebnom dvotrećinskom skupštinskom većinom za izmenu Ustava. Znamo da tu većinu krasi sposobnost glasanja po komandi, te samim tim otpada i mogućnost ozbiljnijeg otpora ili moralnih dilema o prihvatljivosti ustavnih promena osmišljenih u ministarstvu.\nMnogo je verovatnije da je ministarka, zajedno sa svojom strankom, shvatila da stvari ipak neće ići glatko kako se na početku činilo. U međunarodnoj javnosti narasta svest o mogućim dugoročnim posledicama još jedne nakaradne promene pravosudnog sistema u Srbiji. Rešenja koje je ponudilo ministarstvo su bila do te mere loša da su samo u protekloj godini izazvala dva krajnje upozoravajuća međunarodna izveštaja – onaj Venecijanske komisije i posle toga Evropske komisije. U potonjem je konstatovano da je priprema izmena Ustava koja se tiče pravosuđa „sprovedena u ogorčenoj atmosferi i bez društvenog konsenzusa o ključnim pitanjima“, uz kontinurane napade na sudije i tužioce i mešanje političkih funkcionera u istražne i sudske postupke.\nMoguće je da je neodustajanje ministarstva od vizije čvrste kontrole nad sudskim i tužilačkim savetima kulminiralo međunarodnom sugestijom da se sa izmenama u tom obliku zastane – baš kako su to predlagali i domaći pravni stručnjaci. Ovu pretpostavku bi mogla podupreti i međunarodna zabrinutost zbog nemogućnosti sprovođenja demokratskih izbora u Srbiji. Bez poštenih izbora i usred političke krize je bespredmetno menjati najviši pravni akt.\nApsurdno, čini se da je u predočenim okolnostima bolje zadržati sadašnja ustavna rešenja o pravosuđu, iako su ona bila dovoljno loša da budu predmet ozbiljne kritike još od usvajanja Ustava 2006. godine.\nOkrenimo se mogućnosti da, u sadašnjim prilikama, Ustav bude izmenjen kada je ministarka i najavila, nakon konstituisanja Skupštine 2020. godine. Imajući u vidu sve izvesniju odluku većeg dela opozicije o bojkotu republičkih izbora zbog izbornih neregularnosti – postavlja se pitanje kako će novi saziv obezbediti legitimitet ustavnih izmena?\nOvo pitanje se postavlja nezavisno od konkretnih ustavnih rešenja, ali naročito ukoliko ona budu bliska onome što je ministarstvo u prethodne tri godine prezentovalo kao svoje najbolje ideje. Potrebu da izmene budu plod društvenog konsenzusa, a ne nametanja, pominjala je i ministarka još 2017. godine (kada je delovalo da će biti moguće postići makar privid konsenzusa). Nije jasno kako će ovaj uslov biti ispunjen glasanjem buduće Skupštine u kojoj svi, ili skoro svi, glasaju „na zvonce“.\nAko sve navedene faktore uzmemo u obzir, nonšalantni letnji intervju ministarke nam donosi dobre i loše vesti. Dobra je ona da su izuzetno loše i partijski nametnute ustavne promene zaustavljene do daljnjeg. To je mala pobeda razuma i argumenata nad golom silom. Loša vest je da ministarka pravde zbog toga neće snositi odgovornost i da ustavnu proceduru i pravne argumente koristi strateški – ali ne kao osnovni alat za rad, već kao poslednji štit za svoje propuste.\nMajić: Ili neka me razreše, ili neka ministarka i poslanici prestanu da kleveću\n“Posle epohe zabluda, buđenje će biti bolno”: Miodrag Majić o doživotnoj kazni zatvora\nSveto trojstva autokratije\nCEPRIS: Neprihvatljivi napadi vlasti na sudiju zbog stavova\nOptužbe vlasti mogu da ugroze bezbednost Miodraga Majića\nCEPRIS Copyright © 2019 · Log in


Vlasništvo nad zemljištem utvrđuje se pred nadležnim institucijama - Ekonomske Vesti\n26. jul. 2015 Andrija Matić 0 Comments Čajetina, Ministarstvo građevinarstva, PK Zlatibor, Zorana Mihajlović\nMinistarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Vlade Republike Srbije saopštilo je da je nedopustivo da opština Čajetina putem medija traži poništavanje rešenja tog ministarstva kojim se Poljoprivrednom kombinatu “Zlatibor” dozvoljava upis prava svojine na zemljištu.\nMinistarstvo ocenjuje da to ukazuje na nameru da se pitanje vlasništva, kao jedan od ključnih postulata pravne sigurnosti, tabloidizira i izmesti iz institucija.\nSaopštenjem za javnost opština Čajetina traži poništavanje rešenja kojim se Poljoprivrednom kombinatu “Zlatibor” dozvoljava upis prava svojine na zemljištu, uz istovremeni niz optužbi na račun Ministarstva i resornog ministra o navodnoj nezakonitosti u vršenju ovlašćenja.\nMinistarstvo građevinarstva je u pet predmeta odlučivalo o žalbama PK “Zlatibor” na odluke lokalne komisije Republičkog geodetskog zavoda u Čajetini iz februara ove godine. Nijednom od pet odluka Ministarstva postupci nisu pravosnažno okončani, imajući u vidu da tek mogu biti predmet sudske kontrole od strane Upravnog suda.\nU dva predmeta odluka o upisu prava nije ni doneta, jer je predmet vraćen lokalnoj samoupravi na ponovni postupak. U preostala tri predmeta Ministarstvo je utvrdilo da nema razloga za brisanje PK “Zlatibor” sa predmetnog zemljišta, budući da je PK “Zlatibor“ upisan sa pravnim osnovom još od 1969. godine, što nije osporeno ni nakon privatizacije 2002. godine.\nU tom smislu, nejasni su navodi da je u opštini Čajetina, pre donošenja navedenih odluka, spoveden postupak davanja u zakup određenih parcela, a na kojima je sve vreme u katastru upisan PK “Zlatibor”.\nMinistarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture će ispitati sve radnje u raspolaganju i korišćenju celokupnog zemljišta, ko god da su bili akteri u postupku, navodi se u saopštenju.\n← Putin: Uništiti Zapadnu hranu\nPauk odneo 59 automobila ispred splavova →\nZavršetak izgradnje mosta Ljubovija–Bratunac do 1. novembra


VRAČAR: Rekonstrukcija vodovodne mreže u Mutapovoj\n07:43h POSTAVLJENI REFLEKTORI: TSC fantastičnim snimkom najavio završne radove na stadionu kojim će se Srbija ponositi VIDEO\n07:36h DINAR STABILNO: Evro danas 117,59 po srednjem kursu\n07:33h AMERIKA JE IVICI GRAĐANSKOG RATA: Dramatično upozorenje milijardera! Nalazimo se na korak do pakla! (VIDEO)\n07:32h KLIPERSI GAZE: Lenard dominirao, loše veče Pokuševskog VIDEO\n07:32h SVETLANA JANKOVIĆ, DOBITNICA STANA U IGRI UZMI RAČUN I POBEDI, ZA KURIR: Vrištala sam od sreće kad sam dobila glavnu premiju!\nVUČIĆ: Britanski soj korona virusa stigao u Srbiju, donela ga devojka iz 103\t694\nDEJAN MILENKOVIĆ BAGZI OPTUŽUJE: Dijana Hrkalović mi naredila da PRISLUŠKUJEM 87\t206\nISTRAGA PRISLUŠKIVANJA PREDSEDNIKA VUČIĆA: Javnost će biti iznenađena kad 92\t237\nČEDA ŠOKIRAO, MUK U STUDIJU! Ovi što brane Miku zapravo brane sebe i pravo 45\t168\nNEVERICA KOD APATINA: Sanji je odmah nakon veridbe prsten upao u ledeni 35\t340\nMOŽEMO SLOBODNO DA PUTUJEMO SA RUSKOM I KINESKOM VAKCINOM: Ne važi samo 70\t393\nOPASNOST! NOVI SOJ VIRUSA STIGAO U SRBIJU: Prof. dr Knežević otkrila za 75\t589\nKORONA NE POPUŠTA: Raste broj pacijenata na respiratoru, 1.318 novozaraženih, 46\t97\nŠTETNO: Đilasova i Marinikina kampanja protiv vakcinisanja ne staje još 65\t574\n01.03.2017. 15:37h 01.07.2017. 00:00h\nBEOGRAD - Gradski menadžer Goran Vesić obišao je danas radove na rekonstrukciji postojeće vodovodne mreže u Mutapovoj ulici na Vračaru gde je rekao da će ove godine u toj opštini biće rekonstruisano dva kilometara vodovodnih cevi po raznim ulicama.\n"Rekonstrukcija u Mutapovoj ulici će biti urađena tako da će biti položene potpuno nove cevi. Biće urađeni priključci, ljudi će sve vreme imati vodu i tek kada budu dobili nove priključke biće isključena stara mreža", rekao je Vesić novinarima nakon obilaska radova.\nOve godine na Vračaru biće rekonstruisano dva kilometara vodovodnih cevi u raznim ulicama poput Šumatovačke, Svetozara Markovića, Generala Horvatovića, Molerove, naveo je Vesić i dodao će vrednost tih radova biti 84 miliona dinara.\n"Mi smo ove godine predvideli rekonstrukciju vodovodne mreže u dužini od skoro 70 kilometara. S obzirom da postoji oko 3.500 kilometara vodovodne mreže na teritoriji grada Beograda to je dva posto i to je evropski standrad u rekonstrukciji vodovodne mreže", istakao je Vesić.\nKako je dodao, to je prvi put posle mnogo decenija da će JKP "Beogradski vodovod i kanalizacija" svake godine obnoviti dva posto vodovodne mreže.Za rekonstrukciju vodovodne mreže "Beogradski vodovod i kanalizacija" izdvojili su skoro 1,7 milijardi dinara, precizirao je Vesić i dodao da je, osim tih radova, predviđena i rekonstrukcija oko sedam kilometara kanalizacione mreže, a radiće se i kolektori.\nVesić je podsetio da su svi ti radovi deo plana koji se sprovodi već godinu dana, a to je da do 2025. godine svaki građanin Beograda ima kanalizaciju i vodu i da se zamene stare cevi."Prosečna starost cevi u Beogradu je oko 40 godina, a imamo cevi koje su i do 100 godina stare i moramo da ih menjamo", rekao je on i dodao da će se u narednih nekoliko nedelja početi sa zamenom sedam kilometara azbestnih cevi u Krnjači.\nDirektor JKP "Beogradski vodovod i kanalizacija" Dragan Đorđević je rekao da to preduzeće posle dužeg vremena počinje da radi rekonstrukciju vodovodne mreže.Prosečna starost vodovodne mreže u Beogradu je između 35 i 40 godina, a deset odsto vodovodne mreže je staro između 50 i 100 godina, rekao je on."Što se tiče rekonstrukcije vodovodne i kanalizacione mreže mi ćemo, kao obavezni program poslovanja, u sledećim godinama imati dve obaveze, a to je projektovanje 70 kilometara mreže za sledeću godinu koje ćemo rekonstruisati i izvođenje radova po projektima koji budu sastavni deo programa poslovanja", istakao je Đorđević.\nAutor: Tanjug, Foto: Beoinfo\nPOSTAVLJENI REFLEKTORI: TSC fantastičnim snimkom najavio završne radove na stadionu kojim će se Srbija ponositi VIDEO\nAMERIKA JE IVICI GRAĐANSKOG RATA: Dramatično upozorenje milijardera! Nalazimo se na korak do pakla! (VIDEO)\nKLIPERSI GAZE: Lenard dominirao, loše veče Pokuševskog VIDEO\nSVETLANA JANKOVIĆ, DOBITNICA STANA U IGRI UZMI RAČUN I POBEDI, ZA KURIR: Vrištala sam od sreće kad sam dobila glavnu premiju!\nVUČIĆ: Britanski soj korona virusa stigao u Srbiju, donela ga devojka iz Londona! Novi paket pomoći očekujte za 10 dana 103\t694\nDEJAN MILENKOVIĆ BAGZI OPTUŽUJE: Dijana Hrkalović mi naredila da PRISLUŠKUJEM VUČIĆA! 87\t206\nISTRAGA PRISLUŠKIVANJA PREDSEDNIKA VUČIĆA: Javnost će biti iznenađena kad se otkrije ko je iz vrha MUP bio umešan u aferu 92\t237\nČEDA ŠOKIRAO, MUK U STUDIJU! Ovi što brane Miku zapravo brane sebe i pravo da vas uhvate za d*pe, da vam stave pare među sise... 45\t168\nUNUKA LJUBIŠE SAMARDŽIĆA IZRASLA JE U PRAVU LEPOTICU: Sara je bila veoma vezana za SLAVNOG DEDU, a malo ko zna kako ona IZGLEDA! 24\t814\nMILENA SNIMA SERIJU O MIKINOJ ŠKOLI STRAVE! Radulovićeva ekranizuje strahote koje je trpela od (M)UČITELJA! EKSKLUZIVNO! 147\t712\nRODITELJI MALENE MINJE OBJAVILI LEPE VESTI: Minja je stigla u Los Anđeles po svoju šansu (FOTO) 13\t689


Foto: ABA liga/Mornar-Media Pro / Promo\nPutovanje crno-belih je bilo prava avantura. U 15 sati u ponedeljak su pošli iz Arene, a tri sata iza ponoći stigli u pomenuti francuski grad.\nKako su igrači srpskog kluba dobili slobodno prepodne, Rade Zagorac i Ognjen Jaramaz su se posvetili stonom fudbalu, ali - samo na kratko.\nFoto: Vladan Tegeletija / RAS Srbija\nVremena za pravi predah baš i nije bilo, jer je već u popodnevnim časovima na programu bio trening.\n"Iza nas je zahtevan period, a bliži mu se kraj ovim gostovanjem u Limožu. Ako podvučemo crtu posle tog niza nastupa na strani i tek nekoliko mečeva kod kuće, nakon ove utakmice verujem da ćemo biti zadovoljni. Nije bilo za očekivati da nemamo padove u igri i nije bilo za očekivati da dobijemo sve utakmice, jer treba biti realan. Meč protiv Limoža nosi veliku važnost baš iz tog razloga. Ako pobedimo, onda možemo da pričamo o nekom uspešnom periodu", rekao je Zagorac.\nOn je istakao da Limož nije jedan od favorita u Evrokupu, ali da crno-beli moraju da ga poštuju.\n"Francuske ekipe igraju na sličan način. Imaju mnogo stranaca, koji se upotpunjavaju sa atleticizmom, ritmom i brzinom domaćih igrača... Limož ima dobru publiku, to je veliki klub koji ima veliku istoriju. Sve to ih čini veoma nezgodnim. Verovatno ne pretenduju na neki najviši plasman u Evrokupu, ali svakako treba da imamo respekt. Ukoliko pobedimo, ova utakmica će nama doneti pet evro-mečeva bez poraza i prijatnu situaciju za nastavak takmičenja. Oni imaju 1-3 i ovo je verovatno jedna od poslednjih prilika u kojima mogu pojure neki viši plasman. Sve to njima ide u prilog, a nama daje veliki znak uzvika da treba da se pripremimo kako dolikuje", zaklučio je Zagorac.\nSlično razmišlja i njegov saigrač Nikola Janković:\n"Još jedno teško gostovanje je pred nama posle poraza u ABA ligi. Sigurno da imamo motiv više da dobijemo utakmicu u Limožu, ali neće biti lako. Radi se o kvalitetnoj ekipi i daćemo sve od sebe da se vratimo sa pobedom. Oni su jako atletski orijentisana ekipa, nezgodni su na svom terenu. Moraćamo da budemo veoma 'fizikalni' protiv njih", rekao je Janković.\nCrno-beli su ekipa koja u dosadašnjem delu ovog takmičenja nije doživela poraz.


Među najboljima smo! I ne, nije zbog beogradskog vazduha | RERI\nZakon o integrisanom sprečavanju i kontroli zagađivanja\nMeđu najboljima smo! I ne, nije zbog beogradskog vazduha.\nnovembar 2021 novembar 2021 Marija M.\nScreenshot: youtube / Climate Action Network International\nPosle višegodišnjih napora Srbija je konačno nagrađena prestižnom nagradom Fossil of the Day, koju tokom globalne konferencije UN o promeni klime (COP) dodeljuje Climate Action Network. Srbija je prestižno treće mesto fosila dana zaslužila pre svega zbog odluke da se velikim zagađivačima ponovo odloži rok za pribavljanje integrisanih dozvola.\nU Skupštini Srbije danas se, drugi dan za redom, nalaze sporne izmene Zakona o integrisanom sprečavanju i kontroli zagađivanja životne sredine. Prilikom razmatranja predloga zakona poslanici su bili saglasni da je rokove potrebno produžiti, a moglo se čuti i mišljenje da je ulaganje u zaštitu životne sredine skupo za velike zagađivače.\nIako naši poslanici nisu još glasali, neko jeste. Predlog da se velikim zagađivačima pokloni još 3 godine da pribave integrisane dozvole bila je kap koja je prelila čašu našeg “uspeha”. Zato je Srbija na globalnoj UN konferenciji o klimatskim promenama COP26 svrstana među dobitnike “prestižne” nagrade Fossil of the Day (Fosil dana). Naporima nadležnih organa zavredili smo čak treće mesto u neslavnoj trci.\nOva nagrada dodeljuje se državama koje nisu spremne da preduzmu adekvatne mere u borbi protiv negativnih efekata klimatskih promena i koje pružaju aktivnu podršku fosilnoj industriji. Dobitnike satiričnog odlikovanja bira Climate Action Network, globalna mreža nevladinih organizacija koje se bave zaštitom životne sredine.\nČime je Srbija zaslužila ovakvu “čast”? Prelomna tačka bio je predlog izmena pomenutog zakona i produžavanje roka velikim zagađivačima za pribavljanje integrisanih dozvola do 31. decembra 2024. Svojim podržavanjem ovog predloga i najavom da će za isti glasati, parlamentarci su dokazali da ne rade u interesu građana već u korist velikih zagađivača, među kojima su JP “Elektroprivreda Srbije” (termoelektrane), “Zijin Bor Copper” doo (rudarsko-metalurški kompleks), HBIS Group Serbia (fabrički kompleks Železare Smederevo) i drugi. Na zasedanju Odbora za zaštitu životne sredine argument za produžavanje roka bio je da je stari rok istekao, pa da prema tome više ne važi i da ga je potrebno ažurirati. Umesto da neko postavi pitanje: “Ukoliko je istekao rok, a dozvole nisu pribavljene, zašto ne bismo kaznili prekršioce?”, parlamentarci su podržali predlog bez suvišnih pitanja i izvesno je da će za njega glasati.\nNekolicinom drugih poteza nadležnih organa zaradili smo nominaciju za Fossil of the Day, da nabrojimo nekoliko:\nPrvo, Srbija je nacrtom novog prostornog plana predvidela nastavak eksploatacije lignita (najnekvalitetnije vrste uglja) i izgradnju šest novih termoelektrana na ugalj, iako se ceo moderni svet okreće od fosilnih goriva ka zelenim energetskim rešenjima.\nDrugo, Srbija je imala obavezu da od 2018. godine primenjuje Nacionalni plan za smanjenje emisija, ali tu obavezu godinama ignoriše. Srpske termoelektrane su 2020. godine u vazduh ispustile 6 puta veću količinu sumpor-dioksida od dozvoljene.\nTreće, Srbija nastavlja da subvencioniše proizvodnju električne energije iz uglja. U periodu od 2015. do 2019. godine država je direktno subvencionisala proizvodnju električne energije iz uglja sa više od 380 miliona evra i taj trend se ne zaustavlja.\nČetvrto, Srbija još uvek nije odredila novi Nacionalno utvrđeni doprinos (NDC), dokument kojim bi trebalo postaviti ambiciozne ciljeve za smanjenje emisija gasova sa efektom staklene bašte u skladu sa Sporazumom iz Pariza. Predstavnici Srbije su u Glazgov otišli praznih šaka.\nPeto, Srbija kasni sa izradom Integrisanog nacionalnog plana za energetiku i klimu (INEKP). Ne samo da kasni, već izbegava da koristi dostupne mehanizme za uključivanje javnosti u diskusiju o najvažnijem dokumentu za sprovođenje energetske tranzicije.\nSpisak se nastavlja, ali mislimo da ne moramo više da nabrajamo. Iz priloženog je jasno da je Srbija nominacijom napokon dobila zasluženu “pohvalu” za sve dugogodišnje napore uložene u uništavanje našeg vazduha, voda, zemlje i samim tim kvaliteta života njenih ljudi.\nO nagradi “Fosil dana”: “The Fossil of the Day” prvi put je predstavljena na razgovorima o klimatskim promenama 1999. godine u Bonu, i pokrenuta je od strane nemačkog NGO Foruma. Tokom pregovora Ujedinjenih Nacija o klimatskim promenama (www.unfccc.int), članice Mreže za klimatsku akciju (Climate Action Network – CAN) glasaju za zemlje koje su se “potrudile” da zaustave napredovanje pregovora u poslednjim danima razgovora.\nLink ka videu Fossil of the Day at COP26 – 9 November 2021: Fossil of the Day at #COP26 – 09 November 2021 – UK & Saudi Arabia, Mexico, and the Czech Republic\nMreža za klimatsku akciju (Climate Action Network – CAN) je najveća svetska klimatska mreža koju čini preko 1500 organizacija civilnog društva u preko 130 zemalja, u zajedničkoj borbi protiv klimatske krize.\nfosil danafossil of the daynagradaRERISrbijazagadjenjeZakon o integrisanom sprečavanju i kontroli zagađivanjazivotna sredina\n⟵Sporna privatizacija Instituta Jaroslav Černi\nPravda za meštane Toplog Dola u borbi protiv MHE⟶


Spoj nauke i kulture obeležio Evropsku noć istraživača | (Vesti - 29. 09. 2018) Subotica.com\n29.09.2018. u 00:00h\nUz zvuke čuvenih narodnih pesama, koje je izveo orkestar OŠ "Sečenji Ištvan", održana je još jedna Noć istraživača, koja je ove godine okupila rekordan broj učesnika osnovnih i srednjih škola, visokoobrazovnih i kulturnih ustanova.\nEksperimente iz zanimljivog sveta biologije, hemije i fizike, robote u svemiru, te kako su naše bake pripremale tradicionalne meleme, lekove i razne đakonije, sve to su posetioci osme po redu Noći istraživača mogli da vide tokom popodneva i noći u Atriumu hotela "Galleria", ispunjenom do poslednjeg mesta. Nasledni materijal svih živih bića, predstavili su učenici Gimnazije "Svetozar Marković", koji su prisutnima demonstrirali kako mogu da izoluju DNK iz tri različita voća, odnosno jagode, banane i kivija.\n- Odlučili da naša tema bude DNK, jer je ona univerzalni nasledni materijal svih živih bića, od kojeg zavisi kako ćemo da izgledamo, da se ponašamo i na koga ćemo da ličimo - rekla je Elvira Đuraković, profesorka biologije u Gimnaziji "Svetozar Marković". - Posetioci su mogli da vide kako se radi izolacija, da pogledaju DNK pod mikroskopom, a za one malo mlađe pripremili smo igrice u vezi sa sastavljanjem DNK, kako bi videli koliko je dugačka u hromozomu, i letke sa nekim zanimljivostima u vezi sa samom DNK, brojem hromozoma i osobinama koje nose.\nOno po čemu se ovogodišnja Noć istraživača razlikovala od svih prethodnih, jeste što je po prvi put povezala nauku i kulturu. Tako su prisutni mogli da se upoznaju sa radom Gradskog muzeja, čija su vrata bila "otvorena" u toku trajanja manifestacije, kao i da pogledaju nekoliko tradicionalnih narodnjih nošnji, koje su predstavili članovi OKUD "Mladost".\n- Došli smo sa oko 20 vrsta narodnih nošnji, a to su naše nošnje iz Subotice, zatim bunjevačke, mađarske, šokačke, crnogorske, iz Pirota i Bosilegrada, a u toku večeri naši članovi su menjali nošnje, te su posetioci imati priliku da vide i neke nove - objasnila je Svetlana Caušević, direktorka OKUD "Mladost".\nDa učesnicima nije bilo ni malo lako da spoje nauku i kulturu, potvrdio je dr Zlatko Čović, lokalni koordinator Noći istraživača, dodajući da su svi uložili veliki trud i tako uspešno odgovorili i ovogodišnjem izazovu.\n- U početku su nastavnici i učenici imali nedoumice kako da povežu nauku i kulturu, ali su ubrzo uvideli da je u pitanju jedan interdisciplinarni pristup, koji odlikuje veliki broj nauka koje se međusobno prepliću. Mislim da su uradli zaista odličan posao i da su na pravi način pokazali našoj zajednici da se sa naukom uvek možemo baviti, što i jeste cilj ove manifestacije - naglasio je dr Čović.\nOvogodišnja Evropska noć istraživača, koja se održala pod geslom "Istražuj kroz noć, u znanju je moć", okupila je preko 180 učesnika osnovnih i srednjih škola, te visokoobrazovnih ustanova, a Nataša Aleksić, članica Gradskog veća zadužena za oblast obrazovanja, istakla je da joj je posebno drago što su se manifestaciji priključile i kulturne ustanove.\n- Kulture je bilo pre nas, a biće je i posle nas, zbog čega je izuzetno značajno da se deca upoznaju sa našom tradicijom, razmene sopstvena iskustva i prošire svoje znanje, kako iz nauke, tako i iz kulture, te da razviju pozitivan odnos prema ove dve oblasti - poručila je Aleksić.\nokud mladost noć istraživača noć istraživača u subotici Gradski muzej Subotica subotica srednje škole osnovne škole subotica nataša aleksić zlatko čović\npre 15 časova i 41 sekundu


Svjetske zvijezde stižu na “Banja Luka Fest”\nNOVI MUZIČKI FESTIVAL Tvrđava Kastel od 25. do 30. avgusta\nZa ovu prilliku organizatori pripremaju sjedeću platformu sa kojom će Kastel zablistati u novom sjaju i na taj način publici ponuditi nezaboravno iskustvo koncerata na otvorenom\nFado diva Mariza\nPrvi Internacionalni muzički festival “Banja Luka Fest”, u organizaciji agencije “Stars&more” održat će se na tvrđavi Kastel, od 25. do 30. avgusta. Svjetske zvijezde, glamur, crveni tepih, spektakularni koncerti, brojne poznate ličnosti iz cijelog regiona, veliki broj medijskih kuća i posjetilaca i još mnogo toga desit će se u šest festivalskih dana.\nSvečano otvaranje Festivala, o kome će uskoro biti više riječi, organizatori najavljuju kao do sada neviđen muzički spektakl.\nMeđu svjetski poznatim imenima, koja će nastupiti na velikoj sceni tvrđave Kastel, najviše pažnje svakako privlači najpoznatija fado diva Mariza. Čuvena Portugalka ove godine slavi 20 godina muzičke karijere i u okviru svoje slavljeničke turneje će posjetiti i Banjaluku, što će nesumnjivo biti događaj za pamćenje.\n-Uz velike zvijezde, sjajne koncerte, dobru energiju, odličnu organizaciju i niz vrlo zanimljivih pratećih sadržaja tokom svih šest festivalskih dana želimo poslati pozitivne poruke iz Banjaluke kao mjesta dobrih susreta.\nAmira Medunjanin Foto: Agencije\n-Uprkos trenutnoj situaciji i mnogobrojnim izazovima, uspjeli smo da dovedemo velike izvođače kao što su Mariza, Luka Šulić 2Cellos, Amira Medunjanin, Zvonko Bogdan i "Bijelo dugme". Ovo je tek početak. Cilj nam je da ovaj festival postane tradicionalni, i da se od ove godine uvrsti na mapu najznačajnijih dešavanja u regionu iz oblasti kulture, umjetnosti i muzike. Želja nam je da pokažemo sve potencijale koje Banja Luka ima, da privučemo publiku iz regiona i uključimo lokalnu zajednicu - rekla je Biljana Čigoja, direktor “Banja Luka Fest-a”.\n"Bijelo gudme" Foto: Agencije\nTakođe, atraktivna festivalska lokacija, velika scena tvrđave Kastel, za potrebe festivala bit će posebno prilagođena. Za ovu prilliku organizatori pripremaju sjedeću platformu sa kojom će Kastel zablistati u novom sjaju i na taj način publici ponuditi nezaboravno iskustvo koncerata na otvorenom.\nExit festival u avgustu: Izašli smo iz ratova, izaći ćemo i iz pandemije\nFestival Banja Luka Amira Medunjanin\nEmir Hadžihafizbegović u žiriju s Denijem Gloverom te Nurijem Bilge Džejlanom\nExit se pomjera za avgust\nMuzički festivali "Outlook" i "Dimensions" odgođeni za ljeto 2021. godine


Izabrana predsjednica Gradske organizacije DEMOS-a Gradiška | Radio Gradiška 98,8 MHz\nIzabrana predsjednica Gradske organizacije DEMOS-a Gradiška\nNa Skupštini Gradske organizacije žena DEMOS-a Gradiška održanoj večeras, za predsjednicu ove organizacije jednoglasno je izabrana Vanja Vidović Janjanin.\nNa izbornoj Skupštini izabrano je i 29 članova Gradske organizacije DEMOS-a, radno predsjedništvo, verifikaciona i kandidaciona komisija.\nVidović Janjanin je rekla da će nastojati da u rad Gradske organizacije uključe što veći broj žena koje će svojim aktivnostima unutar stranke doprinjeti rješavanju važnih pitanja na području grada, ali i u samom promovisanju imidža stranke. Istakla je da će jedan od ciljeva biti da se u svim mjesnim odborima formiraju aktivi žena.\nSkupštini su osim delegata prisustvovali predsjednica Gradske organizacije DEMOS-a Banja Luka, Tatjana Tomić, predsjednik Gradskog odbora DEMOS-a Gradiška, Vladimir Janković, predstavnice Aktiva žena SNSD-a I Ujedinjene Srpske.\nPredsjednik Gradskog odbora DEMOS-a Gradiška, Vladimir Jnaković rekao je da je izborom predsjednice Gradske organizacije žena DEMOS-a Gradiška, okončano kompletno organizovanje Gradskog odbora Demokratskog saveza DEMOS na području Gradiške.\nZabrane za područje Kozarske Dubic...\nOdigrana predstava „Kosovo! O...


Elementi Web Dizajna - Home\nNajkvalitetnija i najjeftinija reklama\nOdlučili ste da napravite vebsajt ili ga već posedujete a ne znate koji je sledeći potez? Na dobrom ste mestu.Ukoliko vaša onlajn prezentacija ispunjava sve uslove koje jedan savremeni sajt po zapadnim standardima poseduje,bitno je da date pažnju njegovoj promociji.Ima mnogo načina na koje je moguće da uradite ovaj posao.Postoje flajeri,vizitke,reklama od usta do usta,optimizacija sajta za google,radio reklame,reklamiranje na televiziji,reklame u novinama i časopisima.Ali samo jedan metod će vam obezbediti mnogo profitabilnije rezultate za mnogo kraće vreme.Ovaj metod nije pristupačan ali nije ni preskup kada se uzme u obzir koliko pruža za uzvrat.Naravno u pitanju je reklamiranje na guglu.\nDa biste maksimalno upotrebili potencijal vašeg vebsajta potrebni su vam posetioci.Jedan od najlakših načina da dođete do njih je da otpočnete da se oglašavate.Ali kada izjavim oglašavanje,ne mislim na obične male oglase - nikako,ovde pričam o gugl oglasima.Sigurno ste primetili kada krstarite vebom one posebne listinge iznad i duž strane gugl stranice sa rezultatima.To su gugl oglasi i oni mogu biti pravi način da stignete do novih klijenata i mušterija.Ipak,najbolja mesta donose i najviše mušterija.Najbolju poziciju će imati onaj koji donese najviše para za momke iz gugla.Prilično lagan koncept,zar ne?Međutim,stvari nisu baš tako jednostavne.Baš na ovom mestu se pojavljuje još jedan faktor - relevantnost vaših oglasa.\nKada smo već kod vaše kampanje,važno je da prvo otkrijte koji su to termini koji su usko vezani za ono čime se vi bavite.Najbolje bi bilo da uposlite specijalistu koji će odraditi ovaj zadatak bolje od mnogih.Ovo deluje jednostavno ali načini organizacije nisu toliko proste.Vaši onlajn oglasi treba da budu ciljani - što znači da treba da iskoče za odgovarajuće profitabilne pretrage.Neke pretrage donose više novca od drugih,pa je vrlo važno da otkrijete te unosne ključne reči u skladu sa vašim budžetom.Sad,ako je konkurencija jaka,biće vam potrebno mnogo više sredstava nego što ste možda smatrali.Ukoliko vam neke stvari nisu jasne u ovom trenutku,dozvolite mi da pojasnim stvari.\nEvo na koji način relevantnost može da vam pomogne da ponudite manje novca od vašeg konkurenta i istovremeno dobijete bolje mesto vašeg oglasa.Ako date da kažemo 15 dinara za vaš oglas dok vaš konkurent ponudi 20,logično bi bilo da on bude na prvom mestu,zar ne?Ipak je vaš oglas važniji za tu pretragu u toj meri da posetioci biraju vaš oglas u većoj meri nego na njegov,vi ćete biti postavljeni na većoj poziciji od njega.Na primer ako vaš oglas ostvari pedeset posetilaca po danu preko jednog oglasa.Vaš konkurent dobije za svoj oglas trideset.On je google-u zaradio 600 dinara dok ste vi google-u zaradili 750.Vi ste većom relevancijom vašeg oglasa doneli google-u veći profit - 150 din više od konkurencije što po automatizmu znači da ćete biti bolje rangirani.\nFormula za uspeh je ovo:ponudite vašim posetiocima dobar proizvod ili uslugu,optimizujte vaš sajt i učinite ga čitljivim i postavite neodoljive oglase.U slučaju da dobro pokrijete ova tri faktora,imate velike šanse da realizujete veliki profit dugoročno.Upamtite da vam je neophodan sistem - odlično podmazana marketinška mašinerija u kojoj svaki zupčanik funkcioniše bez problema.Ukoliko jedan od ovih faktora nije dobro odrađen,može se desiti da vaša cela kampanja bude dovedena u pitanje.\nKako Odabrati Pravu Kuhinju i Sobu\nDanas je interenet kupovina standard u zapadnim zemljama.Ovde, ovakav način kupovine postaje sve popularniji.Pomislite samo koliko vremena možete sačuvati tako što ćete pogledati ponudu proizvođača nameštaja na internetu umesto obilaženja raznih salona na suprotnim krajevima grada i potrošnje skupog goriva.Ovako direktno iz vaše stolice možete pronaći onu kuhinju za koju smatrate da je najbolja po vama i kontaktirati proizvodjača i dogovoriti se o detaljima,dimenzijama i vremenu ugradnje.\nKada pravite novu kuhinju,potrebno je da budete bar malo upućeni u celu stvar.dugogodišnji proizvođači kuhinja vam mogu pomoći u izboru pravog materijala u zavisnosti od vašeg budžeta.Ako želite dodatno da se obavestite,možete se obratiti za pomoć vašem omiljenom pretraživaču i pronaći par članaka na ovu temu.A možda ste stara Škola i morate jednostavno da dodirnete stvar koju pazarite.Ukoliko je to slučaj, onlajn prodavnica vam može pružiti pomoć sa izborom favorita.\nUkoliko dobro obavite domaći zadatak i uhvatite se u koštac sa tematikom,nijedan sumnjivi proizvođač neće moći da vas pređe.Najbolji način da utvrdite kvalitet izrade kuhinja je da pitate prodavca da li ima neke reference.Tražite telefon nekog bivŠeg klijenta ili imejl kako biste mogli da proverite kako su srećni.Reklame su nešto čemu treba da posvetite manje obzira...važan je kvalitet izrade.Što kvalitetnija izrada,to će i vaš nameštaj biti dugotrajnija.\nVeoma je bitno da obratite pažnju na detalje.Dogovorite sve:boju,vrstu materijala,raspored elemenata i ladlica.Razmislite unapred o onome što će vam biti najneophodnije u kuhinji.Po početku radova,dogovorite satnicu ugradnje i datum.Kada dođe vreme a pre ugradnje,poverite ima li nekih nedostataka na delovima koji treba da čine vašu kuhinju.Ovako možete sprečiti nepotrebne probleme na samom startu.Ukoliko je neki element ogreban ili neispravna,važno je da to otkrijete što ranije.Ukoliko čekate prekid radova,možete biti veoma neprijatno iznenađeni ukoliko primetite neki nedostatak.\nOsnovni činioci svake kuhinje su naravno komponente,razne tipovi radnih ploča i kuhinjski alati.Radne ploče takođe variraju kako u kvalitetu,tako i po cenama,pa je neophodno da se raspitate o kvalitetu pojedinih materijala od kojih se ove ploče izrađuju kako biste izvukli najviše za vaš novac.Radne ploče od medijapana su lošijeg kvaliteta od mermernih i granitnih.\nZapamtite da dobar stolar kuhinja želi da vi budete srećni.Vi,sa druge strane,želite da obezbedite maksimum za vaš uložen novac.Ali ponekad je važno da sinhronizujete želje i mogućnosti.Ako imate vrlo ograničen budžet,važno je da prilagodite tom budžetu i vaša očekivanja.Ako ste srećni postignutim i kvalitetom kuhinje,vi ćete se hvaliti svima i preporučićete nove klijente vašem stolaru.