Profesionalno održavanje higijene\nTekuće održavanje objekata\nIznajmljivanje radne snage\nDispenzeri, sušači za ruke i fenovi\nDezinfekcija i nega ruku\nProfesionalno održavanje higijene je primarni posao kojim se naša kompanija bavi i možemo reći da smo jedan od lidera u ovoj oblasti. Naša kompanija zapošljava više od 700 radnika koji svakodnevno održavaju preko 350.000m² površina u najznačajnijim državnim institucijama I cenjenim privatnim kompanijama. Osposobljene ekipe, profesionalna hemija i najsavremenija sredstva to svakako garantuju.\nDozvolite nam da vaš radni prostor učinimo prijatnim i potpuno čistim.\nPridružite se listi najuspešnijih, koji su nama poklonili svoje poverenje i koji su koristili neke od sledećih vrsta naših usluga:\nGeneralno čišćenje nakon završenih građevinskih radova, renoviranja, održavanja velikih skupova i na osnovu vaših periodičnih potreba.\nDnevno održavanje higijene u velikoj meri će doprineti prijatnijem boravku vaših zaposlenih u poslovno-radnom prostoru.\nPranje mekih podnih površina (tepisi, itisoni, staze itd) sa uklanjanjem fleka, žvaka, kao i svih vrsta drugih nečistoća, što će uz redovno održavanje produžiti vek trajanja vaših podova.\nPosebno ističemo da pranje tepiha vršimo mašinom poslednje generacije koja prvo istrese tepih, uklanjajući svu prašinu, pesak i druge sitne čestice koje ga taloženjem znatno oštećujuju, a zatim tretira adekvatnom penom i pere sa najsavremenijom i potpuno automatizovanom mašinom . Na taj način pranje tepiha je izuzetno efikasno i bezbedno, nezavisno od toga da li se radi od vuni, svili ili veštačkom materijalu.\nNakom pranja, tepih se postavlja u mašinu u kojoj se centrifugom suši za svega 3 minuta,čime se štite boje i sama osnova tepiha (potka) i produžava vek trajanja. Posebno ukazujemo na specijalnu mašinu koja ima zadatak da četka vaš tepih, odnosno da iz njega odstrani sve dlake vaših kućnih ljubimaca.\nBesplatno preuzimamo i dostavljamo tepih, tresemo i četkamo od svih dlaka, parfemišemo i pakujemo u transportnu foliju.\nU promotivnom periodu od 3 meseca, imaćemo promotivnu cenu od 180din/m² uz mogućnost dobijanja dodatnih popusta.\nPranje mebliranog i kožnog nameštaja vršimo savremenim postupkom sa hemijom poslednje generacije i profesionalnim paročistačima, Brzo i kvalitetno odstranjujemo nečistoću, fleke, grinje i negativne mirise iz vaših fotelja, stolica, dvoseda... Paročistač omogućuje ubijanje svih mikroorganizama u vašem nameštaju.\nPranje zavesa (markizet, draperije, trakaste zavese, venecijanera i sl.)\nPranje prozora spolja i iznutra na svim visinama.\nNedostupne staklene površine više nisu problem! Sa odgovarajućom opremom, učinićemo da vaša stakla budu besprekorno čista\nPranje zidova i spuštenih plafona\nUklanjanje grafita sa raznih površina, pranje i čišćenje fasadnih zidova novim metodama i ekološkom hemijom, čime ćemo omogućiti da vaša fasada ponovo zablista\nIndustrijska i druga čišćenja u skladu sa vašim potrebama i zahtevima\nOdržavanje higijene zajedničkih prostorija stambenih zgrada i izdvojenih objekata\nDubinsko pranje unutrašnjosti motornih vozila, sedišta i prtljažnika vršimo na savremeni način uz upotrebu paročistača i hemije poslednje generacije\nMopex doo * General Ždanova 18, Beli Potok, Beograd * Telefon: 011 2026 200 * fax: 011 2026 210 * office@mopex.rs


Beč za Novu godinu sa 3 noćenja za 139 evra! | Popusti, grupna kupovina, kuponi i putovanja\n990 din za vaučer za popust na putovanje u Beč za Novu godinu (3 noćenja + prevoz) za 139 evra! Termini: 28.12.2018.-01.01.2019.!\n1.dan 28.12.2018.-Beograd-Novi Sad-Subotica Polazak iz Beograda autobusom oko 22.00 časa. Vožnja kroz Mađarsku, Austriju do Beča.\n2.dan 29.12.2018. Beč Dolazak u Beč u jutarnjim časovima. Organizovani obilazak Beča u pratnji vodiča na srpskom jeziku. Obilazak zgrade državne Opere, zgrade Parlamenta, Trga Marije Terezije, zgrade Burgteatra, zgrade dvoraca Hofburg, zatim centrom grada do glavne ulice Kertner strasse i katedrale Stephansdom. Smeštaj u hotel. Slobodno vreme.Noćenje.\n3.dan 30.12.2018. Beč-Bratislava-Beč Doručak. Fakultativni odlazak na izlet do Bratislave. Obilazak uz pratnju vodiča. Povratak u Beč. Slobodno vreme. Noćenje.\n4.dan 31.12.2018. Beč-Beograd Doručak. Fakultativno: uz pratnju lokalnog vodiča odlazak do čuvenog dvorca Schönbrunn , gde posetioci mogu obići 20-40 soba austrijske carske porodice, uređenih po ukusu Marije Tereze u XVIII veku. Šetnja parkom koji okružuje dvorac i poseta vidikovcu iznad dvorca. Slobodno vreme u gradu. Fakultativno odlazak na doček Nove Godine na trgu, kaficima.... Noćenje 4. Dan 01.01.2019. Beč-Beograd Slobodno vreme u gradu. Nakon doručka, fakultativan obilazak Dunavskog tornja odakle se pruža predivan pogled na Beč i Dunav park. Fakultativni obilazak dvorca Belvedere u kome se nalazi nacionalna galerija Austrije. Polazak za Srbiju. Vožnja kroz Mađarsku, dolazak u Beograd u večernjim časovima na mesto polaska.\nsmeštaj u hotelu 3* HB1 Hotel Wr. Neudorf ,www.hb1.at , usluga - 2 noćenja sa doručkom (švedski sto) , usluga - 2 noćenja sa doručkom (švedski sto)\nusluge tehničkog pratioca grupe usluge agencije\ndoplata za 1/1 sobu 75 evra za 3 noći\nindividualne troškove fakultativni obilasci i ulaznice: Dunavski toranj (ulaznica, vodič, autobuski prevoz) - 15 evra; dvorac Belvedere (ulaznica, vodič, autobuski prevoz) - 20 evra; paket : Dunavski toranj i Dvorac Belvedere - 25 evra; dvorac Schönbrunn (ulaznica, vodič, autobuski prevoz) - 25 evra; izlet do Bratislava (vodič, autobuski prevoz) – 15 evra\n4,8/5 (ocene: 423)\nTermini: 28.12.2018 i 01.01.2019.!


Varhelyi odgovorio na pitanje o Richardu Wall-u koji je pobegao iz SAD-a u Crnu Goru\nKomesar za susedstvo i proširenje Oliver Varhelyi rekao je u petak da se u okviru pregovora o pristupanju EU Crna Gora mora uskladiti s pravnom stečevinom EU o pravosudnoj saradnji u krivičnim stvarima, uključujući Odluku Veća 2003/516 / EC o potpisivanju sporazuma između Evropske unije i Sjedinjenih Američkih Država o izručenju i uzajamnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima.\n“Crna Gora trenutno nema bilateralni sporazum o izručenju sa Sjedinjenim Američkim Državama. Crna Gora je 2019. godine pokrenula bilateralne pregovore sa SAD radi zaključivanja sporazuma o izručivanju”, rekao je Varhelyi odgovarajući na pitanje evropske poslanice Dominique Bilde o slučaju Jeffrey Tidus i ponašanju Crne Gore u tom slučaju.\nTidus je jedna od žrtava ubistva u SAD-u, a vlasti tragaju za Richardom Henrijem Wallom kao osobom koja je interesantna za ovaj slučaj, ali je on prodao sve svoje stvari i pobegao u Crnu Goru. Blide je napomenula da se “smatra da je osumnjičeni učestvovao u mnogim investicijama u Crnoj Gori, kao što su registrovanje kompanije sa kapitalom 2,4 miliona USD i kupovina vile za dva miliona USD u 2017. godine. On kaže da je nevin i negira bilo kakve veze između njegovog preseljenja u Crnu Goru i ubistava”.\nBlide je pitala Varhelyija da li će Komisija, u kontekstu ispitivanja aplikacije Crne Gore za pridruživanje EU, tražiti potpis ugovora o izručivanju sa SAD i optimalnu saradnju sa američkim vlastima kao uslov u ovom konkretnom slučaju i uopšte?\n„Kako će Komisija obezbediti da crnogorski system „državljanstva za investicije“, koji je ponovo uspostavljen u januaru 2019., neće omogućiti ljudima da pobegnu od pravde u zemlju koja nije članica EU?“, bilo je drugo pitanje poslanice Blide.\nU odgovoru, Varheliyi je rekao da, prema informacijama koje su Komisiji dostavile nacionalne vlasti, Crna Gora nije dobila nijedan međunarodni nalog za hapšenje u vezi sa slučajem Jeffrey Tidus.\nKomisija, naglasio je, nalaže da treće zemlje koje uživaju bezvizni status sprovedu bezbednosne i pozadinske provere kandidata za sheme državljanstva prema najvišim mogućim standardima.\n“Komisija pažljivo prati shemu državljanstva Crne Gore za investitore, pokrenutau 2019. godine, u kontekstu ispunjenja referentnih vrednosti za viznu liberalizaciju zemlje i njenih obaveza u okviru procesa pridruživanja EU. Prema informacijama koje su Komisiji dostavile nacionalne vlasti, do sada je donesena jedna pozitivna odluka o pristiglim prijavama, ali još nije dodeljeno državljanstvo u okviru te sheme “, naglasio je Varhelyi.\nZaključno, on je rekao da će Komisija nastaviti da prati i, ako je potrebno, rešavati bilo kakva kretanja u trećem izveštaju o Mehanizmu za obustavu viza i izveštaju o Crnoj Gori za 2020. godinu./ibna


Stravični prizori uragana Matthew | Novi.ba\nPredsjedniku Kolumbije Nobelova nagrada za mir Uragan Matthew: Najmanje 400 mrtvih na Haitiju\nNAJMANJE 340 STRADALIH\nStravični prizori uragana Matthew\nObjavljeno:07.10.2016 - 12:19\nBroj žrtava od posljedica uragana Matthew konstano raste. Prema posljednjem izvještajima službi za vanredne situacije do sada je stradalo više od 340 osoba iako zvaničnici tvrde da je u ovom momentu nemoguće saznati tačan broj stradalih.\nUragan Matthw je uragan 4. kategorije, dakle, vrlo opasan, a uz uz udare vjetra do 215 kilometara na sat, meteorolozi predviđaju da će najveća oštećenja nastati od plimnog vala za koji procjenjuju da će doseći visinu od tri metra, a visina valova u olujom zahvaćenim područjima mogla bi biti i iznad sedam metara. Prema mišljenju stručnjaka mogle bi proći i sedmice, čak i mjeseci prije nego što će se ljudi iz najugroženijih područja moći vratiti u svoje domove.\nPodsjećamo, predsjednik SAD-a Barack Obama proglasio je u četvrtak vanredno stanje na Floridi, u Južnoj Karolini i Gerogiji, a više miliona ljudi iz priobalnog područja u tim državama bilo je prisiljeno na evakuaciju.\nU nastavku pogledajte fotografije stravičnih prizora iz ovog dijela SAD, koje su zabilježili fotografi Reutersa, AP-a i EPA.\n#SAD #florida #Georgia #žrtve #matthew #uragan


"Blic" je otkrio i u poslednjih mesec dana u nekoliko navrata pisao o slikama koje pripadaju muzejima, a koje su još u vreme SFRJ iz muzeja prebačene na Beli dvor. Kako je i dvor na izvestan način izložbeni prostor, sve to bi u određenim okolnostima bilo u redu da Karađorđevići nisu odbili da ustupe, odnosno vrate jednu od slika Narodnom muzeju.\nSlika holandskog umetnika Adrijana van Utrehta trebalo je da bude deo prve postavke renoviranog nacionalnog zdanja. Muzej je pre više od godinu dana zamolio za jednu od pet svojih slika koje su na dvoru. Priča o Karađorđevićima i umetničkim vrednostima tu nije stala. Potom smo otkrili da se nisu tako poneli samo u slučaju Narodnog muzeja, već nisu odgovorili ni na dopis Istorijskog muzeja Srbije kada je letos zatražena slika za izložbu posvećenu kneginji Jelisaveti Karađorđević. U postavci je trebalo da se nađe portet njene majke kneginje Olge.\n"Blic" je uputio pitanja Ministarstvu kulture, koje je nadležno a time i pozvano da reaguje. Na pitanje da li i Ministarstvo deli utisak javnosti da se predugo rešava problem vezan za potraživanje slike kako bi bila izložena u Muzeju, odgovoreno je da je u toku formiranje komisije koja bi trebalo da odradi ovaj deo posla.\n- Ministarstvo kulture i informisanja, na osnovu upućenih dopisa Upravi za zajedničke poslove republičkih organa i Dvorskom kompleksu na Dedinju, kao i na osnovu dogovora sa Narodnim muzejom, radi na formiranju zajedničke komisije za primopredaju umetničkih dela. O dogovorenom terminu primopredaje obavestićemo vas naknadno - najavljuju u Ministarstvu.\nDešavanja oko umetničkih vrednosti nenadano otvorila su Pandorinu kutiju. Na videlo je izašlo da stručnjacima nije dozvoljavano da provere u kakvom se stanju čuvaju slike na dvoru, gde je pozamašna državna kolekcija slika. Da glavnu reč vode supruga prestolonaslednika Katarina i njena ćerka iz prvog braka Alison. Osim utiska da one trenutno rade upravo ono što je učinjeno porodici Karađorđević četrdesetih godina, činjenica je i da im se sve vreme izlazilo u susret. Kako dvorjani nisu hteli da učestvuju u prvoj radnoj grupi Ministarstva, a u kojoj su bili i stručnjaci, Ministarstvo je formiralo drugu u kojoj je ćerka Alison sa svojim saradnicima. Na pitanje Ministarstvu zašto u drugoformiranoj radnoj grupi nema nadležnih institucija za staranje o umetninama, nadležni kažu:\n- Radna grupa je formirana kao organizaciono i istraživačko telo koje putem uvida u dokumentaciju navedenih ustanova (muzeji...) ima za cilj da "utvrdi spisak i prikupi dokumentaciju o istorijatima navedenih pokretnih predmeta". "Staranje o umetninama", stručni nadzor, obavljaju ustanove najmanje jednom godišnje za ona dela koja su van muzejskog fonda - tvrde u Ministarstvu.\nU toj radnoj grupi su inače svi sa dvora u ulozi "istraživača istorije", ali bez odgovarajuće škole. Iako deluje da ta radna grupa baveći se "istorijatom" slika zapravo utvrđuje vlasništvo, u Ministarstvu tvrde da to nipošto nije tako. Ministarstvo pod istorijatom podrazumeva:\n- Kojom vrstom akvizicije je taj predmet ušao u fond, poklonom, otkupom, donacijom, preuzimanjem nekog fonda i slično. Kako je ova dokumentacija javna, cilj je da se utvrdi poreklo odnosno način akvizicije određenih dela - navode u Ministarstvu.\n"Blic" je poslednjih dana bio izložen uvredama koje su objavljivane na Fejsbuk profilu prestolonaslednika Aleksandra Karađorđevića.\nOdbile da ustupe pet slika\nNa dvoru Karađorđevića nalazi se danas, sudeći po Katalogu državne umetničke kolekcije, najmanje 137 dela evropske umetnosti i najmanje 178 umetničkih dela sa prostora bivše Jugoslavije. Supruga prestolonaslednika i njena ćerka, međutim, odbile su da ustupe svega pet slika: "Mrtva priroda" J. E. Ekeringa, "Srebrno letnje jutro" ser Džordža Klauzena, "Amor i žena" ser Čarlsa Simsa, "Posle kupanja" ser Čarlsa Simsa i "Trgovac divljači" Adrijana van Utrehta


februar 22, 2018 - PPmedia | PPmedia februar 22, 2018 - PPmedia\nDaily Archives: februar 22, 2018\nSandžačka demokratska partija u Prijepolju podnela je krivičnu prijavu protiv direktorke Centra za socijalni rad Sabire Hadžiavdić zbog osnovane sumnje da je izvršila krivično delo zloupotreba službenog položaja. Njoj se prijavom na teret stavlja nezakonita nabavka novogodišnjih poklon paketića, nabavka\nTetkina firma oprala milione\nU Prijepolju postoji firma kojoj je osnovna delatnost pranje novca te je zbog toga prtoiv više lica podneta krivična prijava zbog nezakonitog sticanja materijalnog bogatstva. Prema našim saznanjima preko računa te firme prešao je višemilionski iznos. Sa njom su poslovali\nMinistarstvo unutrašnjih poslova saopštilo je da je nakon višemesečne istrage uhapšen organizator i osam pripadnika organizovane kriminalne grupe. Ta grupa je od oktobra 2017. do početka januara ove godine omogućila krijumčarenje više od 90 migranata sa područja Kosova i Metohije,\nViše od 150.000 penzionera obratilo se od novembra do danas PIO fondu, Državnom pravobranilaštvu i sudovima u kampanji „Stavimo tačku na pljačku“, koju su organizovali Udruženje sindikata penzionisanih vojnih lica i Udruženje sindikata penzionera i na taj način pokazali da\nPowered by WordPress | Theme Designed by: http://www.toolboxefactureren.nl | Thanks to http://www.gscz.org, http://www.ubiquitanyc.com and discountsupplementsie.com


PREMA DRAČU PLOVI BROD PUN NAORUŽANJA: CIA šalje Šiptarima veliku količinu vojne tehnike! Evo šta je plan\n04-12-2018 23:10 Srbija Politika\nTramp i oružje (Foto: Sinhua/Pravda)\nNavodno, ideja za uvođenje dodatnih taksi za robu iz centralne Srbije došla je upravo iz Vašingtona.\nPenzionisani obaveštajni oficir LJuban Karan kaže da, posle poslednjih poteza i najava, više nema dileme da će Priština formirati "vojsku Kosova":\nKaran smatra da su, nakon što tzv. vojska Kosova bude formirana, pred vlastima u Prištini tri mogućnosti. U prvoj varijanti, moguće je da se ništa ne desi odmah, da se sačeka da se slegne prašina i da Srbiji popusti pažnja. U drugoj, Priština bi mogla odmah da krene u osvajanje severa.\n- To što mnogi, koji bi trebalo da ih zaustave ćute je nešto što treba da brine. Srbija će ostati mirna i neće nasedati na provokacije. Verujemo da će oni koji moraju da im kažu da to ne rade, to i učiniti i dozvati ih pameti - rekao je Odalović.\nPrema nekim analizama, uvođenje taksi udvostručilo je Haradinajevu popularnost u albanskom biračkom telu na KiM sa 7 na 15 odsto. Zbog toga, Haradinajevi savetnici Avni Arifi i Haljilj Matoši nastoje da ga ubede da ne podlegne pritiscima Evropske unije i da nikako ne ukida tarife koje su mu donele značajan porast političkog rejtinga.\nAnonimusi objavili za koga radi Jelena Milić. Više o tome pročitajte OVDE.\nZvanični spot “vojske Kosova”\nČEPURIN: Rusija se vratila na glavnu scenu, a 400 godina dominacije Zapada se približilo svom kraju!\nUCENJIVANJE: Priština objavila uslove pod kojima će pregovarati sa Beogradom\nPREOKRET! UKRAJINSKA CRKVA OSTAJE BEZ AUTOKEFALNOSTI! Carigrad odlučio, "Kijevska patrijaršija" postaje deo...\nSVE UKAZUJE DA SE SPREMA HAOS! Priština glatko odbila Johanesa Hana, a to za Srbe znači samo jedno! Doći će do...\nSrpska desnica poziva na tribinu "Heroji Kosova i Metohije" u Novom Sadu


GRAS zbog vrućina pustio u prodaju karte za prijevoz putnika hladnjačama — Sarajevo Grad\nOvako izgleda žena Lepog Miće: Da čovjek ne povjeruje, kao jaje jajetu! Upoznajte Snežanu Pržulj! (FOTO) Januar 20, 2020


Univerzitet Sapienza u Rimu - Wikipedia\nlat. Studium Urbis\nUniverzitet Sapienza u Rimu (ital. Sapienza–Università di Roma, lat. Studium Urbis) poznat i pod kraćim imenom Sapienza ili Univerzitet u Rimu, autonomni je javni univerzitet koji se nalazi u glavnom gradu Italije Rimu. Sapienza je najveći univerzitet u Italiji i u Evropi po broju studenata, i najstariji od četiri javna rimska univerziteta. Riječ sapienzna znači mudrost ili znanje. Prema QS World University Rankings iz 2010. ovaj je univerzitet smješten na 190. mjesto u svijetu. Osnutak institucije seže u daleku 1303. godinu što ju svrstava među starije univerzitete na kontinentu i svijetu. Sapienza je široko priznata kao jedan od najuglednijih univerziteta na evropskom kontinentu.\nUniverzitet Sapienza u Rimu osnovan je 1303. godine na osnovi papinske bule koju je 20. aprila iste godine izdao papa Bonifacije VIII. Papina namjera je bila da pokrene teološke studije koji će biti pod njegovom izravnijom kontrolom od sličnih studija na Univerzitetu u Bologni i Padovanskom univerzitetu. 1431. godine papa Eugen IV u potpunosti je reorganizirao studij sa novom bulom kojom je studentima i predavačima dodijelio najšire privilegije i odlučio da univerzitet treba organizirati u četiri odvojene škole; pravnu, medicinsku, teološku i filozofsku. Isti je papa uveo i novi porez na vino kroz koji su sakupljana sredstva za rad univerziteta. Od novca sakupljenog porezom kupljena je i palača Sant'Ivo alla Sapienza koja je kasnije pretvorena u crkvu.\nDani blagostanja završili su 1527. godine kada su španjolske i svete rimske snage izvršile Pljačku Rima. Te je godine studij zatvoren, a neki od njegovih profesora i studenata su stradali. Papa Pavao III ponovno je otvorio univerzitet nedugo nakon početka njegova pontifikata 1534. godine.\nU 1650-im godinama univerzitet je postao poznat pod nazivom Sapienza (mudrost) te je takav naziv zadržan do danas. 1870. godine, po završetku procesa ujedinjenja Italije, institucija je prestala biti papinski univerzitet i postala je javni unierzitet talijanskog glavnog grada.\n↑ „Anagrafe Nazionale Studenti”. miur.it. http://anagrafe.miur.it/cerca.php?misure%5B%5D=iscr&filtra-anno-accademico=2011&filtra-tipo-laurea=LTLVTULSLM&filtra-area=&filtra-classe=&filtra-regione-univ=12&filtra-universita=26&filtra-facolta=&filtra-regione-sede=&filtra-provincia-sede=&filtra-comune-sede=&filtra-cittadinanza=&filtra-tipo-nazionalita=&filtra-regione-res=&filtra-provincia-res=&filtra-tipo-diploma=&filtra-fascia-voto-diploma=&filtra-anno-diploma=&filtra-fascia-eta=&filtra-sesso=&filtra-anno-corso=&filtra-parola-chiave=&module=Anagrafe&action=Risultati&gruppo%5B%5D=anno-accademico&gruppo%5B%5D=universita&gruppo%5B%5D=classe&gruppi_js=anno-accademico%3Auniversita%3Aclasse.\n↑ „Sapienza University of Rome – Identity Guidelines”. Arhivirano iz originala 2012-08-25. https://web.archive.org/web/20120825123932/http://www.uniroma1.it/ateneo/chi-siamo/identit%C3%A0-visiva-e-marchio.\nUniverzitet Sapienza u Rimu na Wikimedijinoj ostavi\nPoslednja izmjena na dan 8 rujan-септембар 2021, u 01:27 č.


U regionalnom centru hadronskom terapijom bi se liječili i Hrvati | Analitika - Informativni Portal\nDamjanović za Večernji list\nObjavljeno: 06. 10. 2019 - 10:14 Promjenite veličinu teksta: A A A\nDAMJANOVIĆ: Za razliku od konvencionalne radioterapije X-zračenjem, hadronska terapija za liječenje raka donosi značajan iskorak jer se ovom metodom zračenja s pomoću težih čestica fokusirano isporučuje doza samo na maligno tkivo. Ovo je naročito važno kada je u pitanju rak u blizini osjetljivih organa. Takođe, gdje god da se nalazi maligno tkivo, ovom se metodom može precizno tretirati. Sve ovo podrazumijeva minimizaciju neželjenih efekata. Ovo je jedina dozvoljena metoda zračenja za trudnice i poželjna metoda zračenja kod djece kojoj je to neophodno. Međutim, za tzv. radiorezistentne tumore zračenje protonima nije dovoljno uspješno i zbog toga je za ovakvu vrstu tumora superiorno zračenje s pomoću težih čestica kao što je karbon (C). Do sada je karbonskom terapijom tretirano oko 25.000 pacijenata, protonskom terapijom oko 170.000 pacijenata. Zahvaljujući ovoj statistici, rezultati su danas dostupni. Za određene vrste raka vjeroVatnost da pacijent preživi pet godina nakon tretiranja je 10-20 odsto za konvencionalnu radioterapiju, oko 60 odsto za protonsku i čak 90 odsto za karbonsku terapiju.\nDAMJANOVIĆ: Razvoj ove tehnologije omogućila su fundamentalna istraživanja u fizici čestica, poput onih realizOVANIH u CERN-u i GSI-ju. Prvih 440 pacijenata iz Europe tretirano je u laboratorijima GSI-ja, a tek nakon toga je izgrađena klinika HIT u Heidelbergu. Veliki napredak u ovoj tehnologiji ostvario je Japan koji ima šest centara za hadronsku terapiju za liječenje raka (od ukupno 12 u svijetu).\nDAMJANOVIĆ: Istraživanja i borba protiv raka jedna su od misija cijele Evrope za idući period jer broj oboljelih raste. Za naš region posebno je karakteristična visoka smrtnost oboljelih od raka. SEEIIST bi, osim toga što bi sprovodio liječenja hadronskom terapijom, nadamo se, postao sveobuhvatni centar za istraživanje raka, gdje bi se omogućili višestruki proboji u nauci i liječenju. Dokazano je da je hadronska terapija djelotvorna za određene vrste raka gdje druge terapije ne pokazuju dobre rezultate, poput melanoma, a primjenjiva je i u slučaju najosjetljivijih pacijenata kao što su djeca i trudnice.\nDAMJANOVIĆ: Tako je, postigao bi se sporazum da svaka zemlja u regionu sa 40 miliona stanovnika ima svoju kvotu pacijenata koje bi institut mogao opskrbiti.\nUsporedbe radi, koliko danas košta liječenje istom terapijom u nekoj sličnoj ustanovi?\nDAMJANOVIĆ: Tretman cjelokupnog liječenja ovom metodom u evropskim centrima košta oko 20.000 eura za nacionalne pacijente. Za strane pacijente (uključujući i zemlje EU) cijena dostiže 60 do 70.000 eura. U nekim zemljama hemoterapija je čak skuplja od ove vrste liječenja. Budući da će na SEEIIST-u biti tretirano 500 pacijenata godišnje, ova infrastruktura bit će u potpunosti održiva jer će operativni troškovi na godišnjem nivou iznositi oko 10 miliona eura. Zemlje članice SEEIIST-a imaće svoju kvotu pacijenata pa zemlja čija će kvota biti 100 pacijenata godišnje može ostvariti i velik ekonomski benefit. Primjera radi, Crna Gora iz zdravstvenog fonda svake godine izdvaja 3,5 miliona eura za liječenje svojih pacijenata od malignih bolesti u inostranstvu.\nKoliko bi takav institut bio važan za naučnu zajednicu?\nDAMJANOVIĆ: Hadronska terapija liječenja rakom multidisciplinarna je metoda. Svoj doprinos daju biofizičari, fizičari, radiolozi, onkolozi, ICT inženjeri. Ova će infrastruktura potaknuti razvoj komplementarnih tehnologija i korištenje zelenih infrastruktura (poput solarnih elektrana jer je energija dio operativnih troškova). S obzirom na to da su medicinski onkološki podaci “big data”, neophodan je jak digitalni hub, ali i cyber sigurnost. Za izgradnju ove infrastrukture potrebno je uključivanje od 200 do 300 malih fabrika.\nDAMJANOVIĆ: Sigurna sam da su nam ovakvi centri potrebni, ne samo SEEIIST, već više ovakvih projekata u regionu. kako bi se napravio pozitivan efekt na zadržavanje visokokvalifikovanih i talentovanih ljudi u našim zemljama. Nama se gotovo svakodnevno obraćaju mladi koji studiraju u stranim zemljama, od SAD-a do Japana, te pokazuju zainteresovanost za razvoj projekta i želju da se on ostvari.\nTagovi: SEEIIST Sanja Damjanović Hrvatska\n07. 10. 2019 - 08:45\nGospođo ministarko Sanja Damjanović, Molim Vas da obratite pažnju koliki broj razvijenih zapadnih država već odavno uspješno koriste kanabis za liječenje teških bolesti uključujući i kancer. Ako su sve velike svjetske sile legalizovale kanabis za medicinsku upotrebu zašto to ne bismo i mi uradili. Većina ljudi kod nas u CG na kraju proba da se liječi kanabisom kad je tijelo umorno i pred smrt, pa čak i tada se preko 80 posto ljudi izliječi. Učinkovitost liječenje bi bila 99% ako bi se krenulo liječiti na vrijeme. Pa valjda Vi to znate prirodni ljekovi su mnogo zdraviji. Molim Vas uraditi taj iskorak, mnogi koji su bolesni će vam biti do neba zahvalni. Hvala!\nZašto se recimo Crna Gora ne bi odredila pošto je ekološka država da napravi jedan centar za liječenje prirodnim ljekovima? Imamo toliko ljekovitih bilja i zdrave prirode, hvala Bogu. Moze i konoplja naravno ili bilo što što je prirodno. Svi znamo da zračenje ubija i zdrave ćelije...\nIn firme Direktan udar na Google? Facebook pravi svoj OS kao zamjenu za Android\nIn firme Koliko zaista mogu da pređu električni automobili sa punom baterijom


Čiovo,Okrug G.dvosoban stan 67 m2,+ 67m2 krovne terase,bazen,pogled | Ekspert nekretnine\nČiovo,Okrug Gornji ,komforan dvosoban dvoetažan stan 67 m2,s velikom terasom od 67 m2 na krovu zgrade,u novogradnji .Stan se nalazi na drugom (zadnjem) katu ,a sastoji se od dvije spavače sobe,kupatila,hodnika, kuhinje sa blagovaonicom i dnevnim boravkom te velike lođe (14m2) a na krovu zgrade na koje se penje stubišnim stepenicama se nalazi velika uređena terasa od 67 m2 sa pergolom ,jacuzzijem,tušem itd.. I sa krovne terase kao i sa lođe ispod se pruža liijep i otvoren pogled na more od kojeg je stan udaljen samo 200 metara.Mirna lokacija. Ispred zgrade se nalazi zajednički bazen .Svakom stanu pripada i jedno vanjsko parking mjesto.Kvalitetna gradnja(klimatizacija u svim sobama,podno grijanje u svim prostorijama,troslojna stakla,kvalitetna keramika,kamen itd...)Zgrada je završena i useljiva .Za više informacija kontaktirati agenciju.


Što bi Aristotel rekao – ignore - Mahlat\nHome / Mahlat na sto načina / Što bi Aristotel rekao – ignore\n16. februara 2010. Mahlat na sto načina 15 komentara\nDobro, nije rekao baš tako pošto u njegovo vreme ta reč nije postojala i nije baš rekao nego filozofirao od jutra do sutra, ali – ignore.\nElem, ustaneš ujutru, protrljaš oči, vodiš računa da zgaziš desnom nogom kako je bog rekao a ne levom kako su babe rekle da ne valja, nikome ne govoriš šta ti se motalo po snovima, bar do podne da se ne ostvari ako je bilo loše, ako su baš bili neki prljavi snovi možeš, zapevaš – život je lep i rešiš da dan pred tobom digne belu zastavu i kaže – dobro, 1:0 za tebe.\nI onda te zaboli domali prst na nozi. Odma’ zaboraviš da je život lep, jebi ga, boli te prst, sav se pretvoriš u taj domali prst i počneš majku i oca, sunce i mesec, sve redom i taj domali prst, izremeti ti život totalno. Svu energiju usmeriš na jedan jedini prst koji ti remeti životne lepote. Umesto da ignorišeš prst, ignorišeš sve ono što je moglo da se desi dok si još ležao u krevetu i planirao da pobediš.\nE to je onaj trenutak kad se setiš kako je Aristotel rekao – ignore, to jest, da pametan čovek ne teži da ima zadovoljstva nego da nema bola. Znači, kad te neko pita kako si pa ti počneš kako ti je super, šta si kupio a šta planiraš, u kojoj si kafani bio, ko te pogledao i sve tako neke nebitne stvari kojima treba da pokažeš i dokažeš kako si srećan & zadovoljan, treba da kažeš – Ne boli me ništa!\nPočneš da se nerviraš, lako bilo Aristotelu, on nije imao ni telefon ni televiziju, ni radio, ni vesti u realnom vremenu, do njega kad su stigle već su bile stare, ni automobile ni izlokane puteve, ni modu, ni flekne na cipelama, ništa što ja imam danas, on je mogao da se budi srećan – eee, danas me ništa ne boli i ceo dan da sedi i razmišlja šta je centar svemira, ko je šta radio on je samo sučeljavao mišljenja, ja kako oči otvorim počnem da se sučeljavam sa samom sobom i kompletnim mi životom. I kad me nešto boli a i kad me ne boli, to jest samo kad me boli mozak što uglavnom ne mogu da dokažem.\nPola dana provedem svadjajući se sa sobom i ubedjujući svoj verujući i gluplji deo – ne nasedaj, ne nasedaj, vidi, ne boli te ništa i tako dodjem do zaključka, opet po Aristotelu – Ljudi su nevidjene budale. Mahlat je čovek. Mahlat je nevidjena budala. Bar petnaest sati dnevno. Ostalim satima il’ trčim pa ne mislim ni na šta sem da se ne skršim i polomim se ili spavam. I pamet mi je za vreme spavanja diskutabilna, šta sanjam biće da sam budala i u snu.\nJuče, turila na ruke rukavice koje sam isplela lečeći živce, znači nov modni detalj, nokte ofarbala u crveno da delujem dramatično, izmilela na ulicu pa umilela na neki čaj i onda mi jedan muškarac rekao – Ej, super ti ta rokerska frizura. Odma’ mi zeznuo koncepciju i odma’ sam se ubacila u frku kakva mi je frizura i da l’ je to sad kompiment da u četeres i nešto imaš rokersku fizuru i na šta ličim, pade mi energija u sekundi, to jest zgomila se na frizuri. Stidljivo priupitah gde vidi rok na mojoj glavi, mislim daj, brate, objašnjenje, ne može tako i dobih nešto kao ne da mi frizura ide uz rukavice nego on nema reči. Vi sad samo možete a sanjate kakva mi je bila frizura al’ dan mi odma otišao u aut, sve sam posle išla i umesto zevala u izloge šta će se nositi ovog proleća, ja ogledala rukavice i frizuru, sve onako prodjem pored izloga pa kao nehajno namestim kosu i nisam došla ni do kakvog zaključka sem da sam nevidjena budala što ne rekoh hvala il’ ne ignorisah kompliment.\nOnda me jedan drugi muškarac ispreskakao šta mislim o ovome pa o onome, pa unakrst, ukrug i unazad i na kraju mi rekao da ga strašno podsećam na nemačke mistike. E tu sam totalno popizdela, gledaj me bre ko ženu, eventualno k’o čoveka i gledaj mi u nokte i nov modni detalj, šta mi atakuješ na mozak i na kraju me gledaš k’o nemačkog mistika.\n’Teo da mi objasni, ja rekla – nemoj ka’ te molim, dan mi već usran, znam ponešto o nemačkim misticima, nemoj me zavrćeš, nemam više ni malo tolerancije za današnji dan, ću puknem ovde pred tobom, briga me šta si mislio, ne radi mi ignore danas uopšte.\nNe umem samu sebe od sebe da odbranim nikako. Treba samo neko nešto da lupi ja posle sebe mrcvarim dok ne padnem. Kako rekoh, nevidjena budala! Kako god da isplaniram dan i koju god pesmu da počnem da pevam, jok, bre, svako ima svoj hit, il’ da pevaš njihove il’ nikako.\nUšla u kuću, ljubimac me pogledao, počeo – na šta to ličiš, a valjda sam izgledala kao da mi rastu rogovi, odma’ sam vrisnula – nemoj i ti kad te molim da mi objašnjavaš na šta i na koga ličim će se slome kola na tebi, nisam ni za šta.\nSat vremena sam ćutala i gledala Velikog brata, šta su pričali nemam pojma al’ sam sigurna da je ljubimac mislio da sam pobrljavela.\nSinoć sam malo preispitivala sebe a l’ ikako mogu da postanem drvo da me boli uvo za sve dok neko baš ne krene sekirom il testerom na mene.\nMislim, nema to veze sa ovom dvojicom od juče, frizurom i nemačkim misticizmom nego sam samo zaključila da mnogo obraćam pažnju. Na sve i svašta i na ono izmedju. I nije mi, bre, dobro.\nI rešila sam da od danas sve ignorišem.\nIma da mislim samo o seksu. Ionako kažu da žene o tome ne misle.\nSutra ću da napišem šta sam smislila, vi posle javite ličim li na rokerku, nemačkog mistika ili seksualno opterećenu ženu.\nJa ću da probam da ignorišem.\nPrethodni Ako je politika kurva ko joj je makro\nSledeći I, breeee, Mahlat…\n16. februara 2010. at 13:07\nRukavice su fenomenalneeee, hocu i ja takve!!!!\nA to sto si se zarekla okaci macku o rep, nema od tog nista, preosetljiva si, slatka moja i sve prihvatas licno, bleso.\n16. februara 2010. at 13:48\nVala, naucicu da budem samo osetljiva, primam licno normalno kad god me neko licno opali problem sa ostalim je sto primecujem, i sto me dotice i sto me ne dotice pa sedim i pitam se – jeboteeee, sta je\n16. februara 2010. at 14:34\nI rukavice i nokti su pizdarija koliko su dobri, i frizura ti dobra, i kao nemački mistik si dobra, a vala i kao seksualno frustrirana žena. Ti si jedna kompletna, komplikovana i kontradiktorna ličnost . I važno je da te ništa ne boli 😀 😛 😛\n16. februara 2010. at 14:42\nPrvo da ti kažem šta sam ja čula: kažu da žene ne misle o seksu samo u dva slučaja – kad prelaze preko brvna i kad ih jure kučući. Pošto nemamo ni brvno, a ni kučići nas ne jure, je l’ ispada da o seksu mislimo stalno.\nDrugo, da mi opleteš jedne ovake, ne pitam šta košta, slaba sam s rukavicama, umem samo šalove i prsluke da pletem.\nTreće, jeste, mnogo obraćaš pažnju na sve. Nisi kamen a ni drvo, trpi i ćuti. I nadji dugme za ignore, kate lepo molim, da ne udaviš nekog u napadu hipersenzibilnosti. 😆\n16. februara 2010. at 14:54\nIvana, fala ti, kad bi neko musko znalo da mi udeli tako komplimente kao ti nista me ne bi bolelo 🙂\nSaptava, nikad nisam prelazila preko brvna i nikad me nisu jurili kucici, znaci kod mene nema prekida u misljenju.\nCu ti opletem jedne ovakve, samo kazi koju ces boju, liht roze ili dunkl zeleno 😆\nDugme za ignore trazim, kad nadjem o’ma javim 😛\n16. februara 2010. at 16:10\nE i to da docekam samo.TI! da odrvenis, da te nista ne nervira????Drugarice moja, bilo bi lepo, ali cisto sumnjam, prosto ne verujem. Ali u svakom slucaju zelim ti da uspes. Neki dan sam cula da Vlado Kalember ima jedan moto, a to je:“ Nemoj da se nerviras, od toga nemas nista, jer ce sve da bude onako kako biti mora“. Jebem li ga mudra, zato on i izgleda zadnjih 30 godina isto.E da mi je ta pamet samo na 3 dana, da se odmorim ljudski.\n16. februara 2010. at 17:49\n16. februara 2010. at 19:26\n„Ima da mislim samo o seksu“\n16. februara 2010. at 19:32\nJoj kako su dobre rukavice…\nI sta te bre briga na sta kome licis?\nPatim od mnogo cega u zivotu, i mnogo sto sta moze da mi usere dan, jedino mi nikada nije bilo vazno sta ko prica o meni, u oci ili jos bolje iza ledja.\nNajvaznije je da se sama sebi svidjas kad se pogledas.\nE sad, ima dana kada se ja sama sebi uopste ne svidjam, ali me opet bas briga sto drugi gledaju u mene ko da su videli duha\nNa sve i svasta i ja obracam mnogo paznje, pa ako nadjes lek za to javljaj!\n16. februara 2010. at 20:09\nMeni moze liht ljubicasto /kao cvet jorgovana pred opadanje/, ili dunkl drapicanstveno /kao boja mokrog peska iz Sahare/, a ja te ovih dana vodim na kafu ili vec…\nDrugo, kada meni neko kaze da imam rokersku frizuru, ja samo kazem – jel’da? Uopste se ne gledam u izloge, taman posla.\nTrece, tu preosetljivost momentalno da pocnes da zabataljujes, zeno i meni zlo od nje.\nA cetvrto, kada mi javis za boju, onda mogu da odem i izaberem boju laka za kandze, taman su mi take.\n16. februara 2010. at 21:16\nSandra, znaci da se ne nerviram i ima sanse da budem lepa kao Vlado. A možda ce i penis da mi iyraste pa cu biti srecna\nMilko, porašćeš ti pa nećeš crveneti kad neko kaže . Bu! Ovaj, seks 😉\nCasper, cim nadjem lek patentiracu ti i saljem 😉\nElektrična, čim provalim koja je bolja izmedju uvelog jorgovana i peska u saharsko romantično veče javljam. Ja ću i lak da ti kupim 😛\n16. februara 2010. at 21:49\nMa, ko ih sve jebe, ti si ti, sredjuješ se da se sebi dopadneš i tačka! 😉\n17. februara 2010. at 12:20\nja nikad neću porasti, uvijek ću biti dijete 😛\n17. februara 2010. at 14:30\n17. februara 2010. at 16:36\nu si bre skeptična 😛


Mira Furlan otkrila zašto se nikada neæe vratiti u Hrvatsku - B92\nMira Furlan otkrila zašto se nikada neæe vratiti u Hrvatsku\nMira Furlan æe ponovo igrati u hrvatskom pozorištu zbog uloge u predstavi "Kasandra“, prema istoimenom romanu nemaèke književnice Kriste Volf, a za tamošnje medije progovorila je iz svog kalifornijskog doma u kojem živi više od 20 godina.\nèetvrtak, 15.06.2017. | 09:43\nŠezdesetjednogodišnja Mira istièe da za njen status koji je imala u bivšoj Jugoslaviji u Americi niko ne mari.\n“Amerika je, kao što znamo, vrlo zatvorena zemlja, koju ne zanima ništa osim nje same. Mislim da veæina Amerikanaca ni ne zna gde je taèno bila Jugoslavija. Kao što ne znaju ni gde su nove zemlje nastale na tom prostoru. Sve je to za veæinu stanovništva nepoznanica. Ne znam statistiku, ali ogroman broj njih nema ni pasoš, jer im nikad nije palo na pamet da izlaze iz svoje ogromne zemlje. Tako da je za njih prièa o nekom, navodno, visokom statusu u nekoj opskurnoj zemlji za koju nisu èuli ni dok je postojala, a kamoli kad je prestala da postoji, potpuno jedna neuverljiva i mutna prièa“, rekla je za portal "Azra“.\nMira dodaje da je emigracija teška disciplina, jer èovek mora da promeni sopstveni stav i pristane na tuðu sliku o sebi. Isprièala je i zašto se nikada neæe vratiti u Hrvatsku.\n“Tokom svojih nedavnih boravaka u Hrvatskoj shvatila sam da je èitav prostor toliko zagaðen senzacionalizmom, vulgarnošæu i primitivnim nacionalistièkim diskursom, koji se nije promenio od devedesetih kad sam otišla, da sam zakljuèila kako tu, zapravo, više nemam šta da tražim. To je tužna pomisao. Ali, nažalost, istinita. A istinu treba prihvatiti, nemamo drugog izbora“, zakljuèila je.


“Gdje život počinje” - Neplodnost - Ringeraja.ba\n“Gdje život počinje” – besplatni pregledi i konsultacije u Sarajevu\nU mjesecu maju Bahçeci centar za ginekologiju, neplodnost i vantjelesnu oplodnju slavi 4. godišnjicu rada u Bosni i Hercegovini i rođenje 400. Bahçeci bebe. Tim povodom doktori Bahçeci centra će u periodu od 01.-31. maja 2016. pružati besplatne konsultacije i preglede za sve parove koji se suočavaju s problemom neplodnosti.\nSvi zainteresovani za besplatne konsultacije i preglede u Bahçeci centru u Sarajevu, ul. Hamdije Kreševljakovića 57 svoj termin mogu zakazati pozivom na broj telefona 033 420-194.\nDiskusije, razmjena iskustava i informacije na temi KLIK


Tom Hardi: ceo život u tetovažama - To sam ja\nTom Hardi: ceo život u tetovažama\nPiše: Novinarka i književnicaMirjana Mitrović 10 januara, 2020 10 januara, 2020\nNajzgodniji negativac filma ima „golubije srce” – tetovirao je lik Madone jer ga inspiriše da brine o drugima i bude „majčinska figura”\nNajzgodniji negativac filmskog platna, britanski glumac Tom Hardi obožava pse jer su „oni kao anđeli”. Na snimanjima uvek nađe neku lutalicu s kojom se sprijatelji. U tinejdžerskim danima dobio je mešanca koga je nazvao Maks, po omiljenom filmu Pobesneli Maks. Tog psa vodio je sa sobom čak i na časove glume i zvao ga svojom jedinicom za podršku. Maks je uginuo 2011, baš dok je Tom Hardi bio na snimanju nastavka kultnog serijala Pobesneli Maks: Auto-put besa.\nObožava pse jer su „oni kao anđeli”.\nSa suprugom Šarlot Rajli\nPosle toga, kad mu je žena rekla da stvarno više ne može da dovodi kući svako štene koje sretne, posvetio se udomljavanju lutalica u okviru organizacije PET. U jednu TV emisiju doveo je svog psa da bi podstakao ljude da pruže dom napuštenim psima.\nOd 2010. je ambasador organizacije Prince’s Trust, koja pomaže mladim ljudima u nepovoljnom položaju\nVažnost druge šanse\nOvaj filmski „grubijan golubijeg srca” pravi je primer koliko čovek može da promeni sebe, ako se tome posveti. Imao je buntovnu mladost. Između ostalog, hapšen je zbog krađe kola, a kad je nedavno video klinca koji je ukrao električni trotinet, trčao je za njim da ga uhvati, baš onako kako trči u akcionim filmovima. Cilj mu je bio da maloletnog izgrednika uključi u program humanitarne organizacije Prince’s Trust, koja pomaže mladim ljudima u nepovoljnom položaju. Tom je od 2010. ambasador ove organizacije jer i sam dobro zna koliko je važno dobiti drugu šansu.\nPonosan što je Londonac\nKad je počeo da glumi pre dvadesetak godina, bio je lepuškasti, visoki mršavko, da bi danas, u 42. godini, punio platno svojim mišićavim torzom i bicepsima. Tom Hardi na telu ima dvadesetak tetovaža, od kojih, kako stoji na njegovom sajtu, svaka ima jasno značenje, pa se iz njih može pročitati biografija.\nIstetovirana silueta Londona govori o tome da je Tom Hardi rođen i odrastao u ovom gradu, na šta je posebno ponosan\nŠarliz Teron i Tom Hardi, premijera nastavka kultnog serijala Pobesneli Maks: Auto-put besa\nIstetovirana silueta Londona govori o tome da je Tom Hardi rođen i odrastao u ovom gradu, na šta je posebno ponosan. Iznad Londona je tetovaža Madone sa detetom. Osim što govori o njegovom hrišćanskom bekgraundu, ona ga je, kako sam kaže, naučila da i sam bude „majčinska figura (mothering) svojim roditeljima, svojoj deci, psima, samome sebi, a to je veoma bolno”. Tu je i simbol koji svedoči o njegovom irskom nasleđu preko majke slikarke.\nSve ljubavi mu ostaju na koži\nTetovaže beleže i njegov ljubavni život. „Do smrti SW” svedoči o njegovoj ljubavi sa Sarom Vord, s kojom je bio u braku od 1999. do 2008. U njenu čast istetovirao je i stilizovanog zmaja jer je Sara rođena u godini zmaja. Zvezdu je istetovirao kada je njegova tadašnja devojka Rejčel Spid ostala trudna, a na ramenu mu stoji Šarlot, ime njegove sadašnje žene Šarlot Rajli. Između nekoliko tetovaža vezanih za decu, upadljive su „Padre Fiero (ponosni otac)” i „Figlio Mio Bellissimo (moj prelepi sin)”.\nKao rezultat izgubljene opklade sa Leonardom Dikaprijem u vezi sa njegovim Oskarom, morao je da istetovira „Leo sve zna”\nTu su zatim tetovaže vezane za prijatelje. Broj 1338046 je broj koji je otac njegovog najboljeg prijatelja iz mladosti nosio kao marinac. Ime svoje agentkinje Lindi King istetovirao je kad je ona obećala da će ga odvesti u Holivud. Jedna od najnovijih rezultat je izgubljene opklade sa Leonardom Dikaprijem u vezi sa njegovim Oskarom. Pošto je izgubio, morao je da istetovira „Leo sve zna”. Među vidljivim tetovažama su još „Smej se sad, plači posle”, a tu su vuk, gavran i sveto srce.\nTom Hardi na telu ima dvadesetak tetovaža, od kojih, kako stoji na njegovom sajtu, svaka ima jasno značenje\nPoznate ličnosti Tom Hardi Glumac


Pandurević: Posmatračima omogućeno praćenje toka štampanja i distribucije glasačkih listića @ InfoBijeljina\nPandurević: Posmatračima omogućeno praćenje toka štampanja i distribucije glasačkih listića\nPredstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH usvojio je danas zaključak da Centralnoj izbornoj komisiji /CIK/ BiH bude naloženo da se svim akreditovanim subjektima omogući da pošalju svoje posmatrače koji će pratiti tok štampanja i distribucije glasačkih listića, izjavila je šef Kluba poslanika SDS-a u ovom domu Aleksandra Pandurević.\nOna tvrdi da je jasno da su oni koji nabavljaju papir i štampaju glasačke listiće “tradicionalno bliski SNSD-u”, navodeći da tu dolazi, vjerovatno, do “doštampavanja tih listića”.\n“Ovaj put će posmatrači pratiti uništavanje matičnih ploča. Očekujemo da se CIK ne ogluši o ovaj zaključak. Sasvim sigurno da u suprotnom postoji zakonska mogućnost da se pokrene njihova odgovornost”, rekla je Pandurevićeva novinarima nakon 62. sjednice Predstavničkog doma na kojoj su, između ostalog, razmatrane aktivnosti CIK-a na organizovanju predstojećih opštih izbora.\nOna je pojasnila da je usvojen i zaključak da bude formiran akcioni tim u kojem bi bili ljudi iz Tužilaštva, Agencije za istrage i zaštitu /Sipa/, Obavještajno-bezbjednosne agencije /OBA/ i nevladinih organizacija koje se bave izbornim procesom s ciljem sprečavanja izbornih krađa i praćenja svih nepravilnosti i zakonskog reagovanja.\n“Ako se vidi ili ima saznanje da je neko od nekoga izvukao javni novac za neke crne fondove da bi kupovao glasove, da se pokrene pitanje automatske krivične odgovornosti i da imamo spreman tim koji odmah reaguje i samo se time bavi, samo se bavi izbornim procesom”, rekla je Pandurevićeva.\n“Recimo za ponovno brojanje glasova. Mi smo samo tražili da imamo jedno parlamentarno tijelo koje će sve to pratiti. Manipulacija izborima nije kada se nađe višak glasačkih papira, pa niko ne reaguje”, dodala je Pandurevićeva.\nŠef Kluba SDS-a smatra da su velike šanse da na 63. sjednici Predstavničkog doma, koja je u toku, na zahtjev ovog kluba poslanika bude podržana hitna procedura za razmatranje zakona za ukidanje akciza na gorivo u iznosu od 18 feninga po litru.\n“Prvo moramo da pređemo ovu stepenicu, a onda ćemo vjerovatno preći i drugu stepenicu - usvajanje u Domu naroda Parlamentarne skupštine”, rekla je ona.\nPandurevićeva ističe da 220 miliona KM od akciza, koje leže na računu, treba vratiti građanima, jer to pokazuje da te pare ne trebaju.\n“Te pare su namijenjene za izgradnju auto-puteva i puteva. Od stupanja na snagu Zakona o akcizama niko nije dobio ni marku, a direktor žPuteva Republike Sropskež nabavlja 31 luksuzni automobil ukupne vrijednosti 800.000 KM, koji moraju imati kompjutere u boji, dječije sjedalice, digitalnu klimu..”, kaže Pandurevićeva.\nNa dnevnom redu današnje sjednice Predstavničkog doma je i Prijedlog zakona o osiguranju depozita u bankama BiH, čiji je predlagač Savjet ministara.\n“Ovaj prijedlog i ovaj zakon su čist bezobrazluk”, smatra Pandurevićeva i dodaje da je ovaj zakon u identičnom tekstu pet puta obaran u parlamentu i da će i sada doživjeti istu sudbinu.\nPrema njenim riječima, ovim zakonom se rukovodstvu Agencije za osiguranje depozita uvodi takav imunitet od krivičnopravne odgovornosti kakav niko nema.\nPandurevićeva je istakla da ovim zakonom Agencija za osiguranje depozita preuzima nadležnosti entitetskih agencija za bankarstvo i ovaj zakon je u suprotmosti sa entitetskim zakonima.\n“Sve smo ovo ponavljali ministru /finansija Vjekoslavu/Bevandi kojem nije palo na pamet da se promijeni nijedan zarez, a ministar finansija Republike Srpske Zoran Tegeltija dao je saglasnost na ovaj zakon”, navela je ona.


Omogućeno elektronsko podnošenje Obavještajne prijave za dohodak ostavaren po osnovu zajedničkog obavljanja samostalne djelatnosti – Obrazac 1009 i Godišnje poreske prijave za porez na dohodak iz stranih izvora – Obrazac 1010 – Poreska Uprava Republike Srpske\nOmogućeno elektronsko podnošenje Obavještajne prijave za dohodak ostavaren po osnovu zajedničkog obavljanja samostalne djelatnosti – Obrazac 1009 i Godišnje poreske prijave za porez na dohodak iz stranih izvora – Obrazac 1010\nObavještavamo poreske obveznike da je, počevši od 3. februara 2021. godine, omogućeno elektronsko podnošenje Obavještajne prijave za dohodak ostavaren po osnovu zajedničkog obavljanja samostalne djelatnosti – Obrazac 1009 i Godišnje poreske prijave za porez na dohodak iz stranih izvora – Obrazac 1010.\nGodišnju poresku prijavu za porez na dohodak iz stranih izvora (Obrazac 1010) podnose samo kvalifikovani investitori Republike Srpske kojima je utvrđen status kvalifikovanog investitora.\nObavještajnu prijave za dohodak ostavaren po osnovu zajedničkog obavljanja samostalne djelatnosti (Obrazac 1009) podnosi nosilac zajedničke preduzetničke djelatnosti.\nLica koja ostvaruju zajednički dohodak obavezna su da imenuju nosioca zajedničke djelatnosti koji je odgovoran za vođenje poslovnih knjiga, plaćanje poreskih i drugih obaveza, podnošenje prijava i izvršavanje drugih propisanih obaveza koje proizilaze iz zajedničke djelatnosti i zajedničke imovine i imovinskih prava.\nNerezident ne može biti imenovan za nosioca zajedničke djelatnosti, a ukoliko nosilac zajedničke djelatnosti nije imenovan, imenuje ga Poreska uprava.\nSamostalni preduzetnici kojima je odobren status malog preduzetnika ne podnose Obrazac 1009.\nDohodak koji ostvari fizičko lice zajedničkim obavljanjem samostalne djelatnosti utvrđuje se kao jedinstveni dohodak koji se dijeli svakom od učesnika u dohotku, u proporciji koja je utvrđena međusobnim ugovorom, a ako nije utvrđeno ugovorom, dohodak se dijeli na jednake dijelove.\nObrazac 1009 podnosi se prema mjestu sjedišta registrovane preduzetničke djelatnosti, na JIB koji je registrovan kao glavno mjesto poslovanja zajedničke preduzetničke djelatnosti.\nU Registru poreskih obveznika koji vodi Poreska uprava obavezno postoji veza (relacija) između jedinstvenog identifikacionog broja (JIB) zajedničke preduzetničke djelatnosti i jedinstvenog matičnog broja (JMB) nosioca zajedničke preduzetničke djelatnosti.\nObrazac 1009 podnosi se po isteku kalendarske godine za prethodnu godinu, odnosno Obrazac 1009 ne može se podnijeti unaprijed.\nUkoliko u toku godine dođe do promjene registracionih podataka zajedničke preduzetničke djelatnosti (istupanje / pristupanje ortaka), poreski obveznik podnosi više Obrazaca 1009 za datu kalendarsku godinu, s tim što poreski periodi ne mogu obuhvatiti isti period.\nU Obrascu 1009 (Odjeljak 2 – Podaci o dohotku ortaka) obavezno se upisuju svi ortaci zajedničke preduzetničke djelatnosti u poreskom periodu za koji se prijava podnosi.\nU Obrascu 1009 (Odjeljak 2 – Podaci o dohotku ortaka), u polje „procenat učešća“ upisuje se procentualni udio svakog ortaka i ukupan procenat učešća ne može biti manji ili veći od 100 % .\nAko je u poreskom periodu ostvaren gubitak, na prijavi se ne može iskazati gubitak iz prethodnog perioda.\nGubitak iz prethodnog perioda ne može biti veći od iskazane dobiti.\nPoreska osnovica ne može biti manja od nule (negativna vrijednost).\nObračunati porez se automatski predispunjava množenjem poreske osnovice i zakonom propisane stope poreza na dohodak u datom poreskom periodu.\nPoreski kredit ne može biti veći od iznosa obračunatog poreza.\nFinansijski podaci iz Obrasca 1009 ne knjiže se na jedinstvenoj kartici poreskog obveznika (JKPO).\nPoreska uprava RS u prva tri kvartala ove godine nastavila stabilan trend: Naplata premašila dvije milijarde KM\n5. oktobra 2021.Nikola Salapura\nBlagovremeno podsjećanje: Ističe rok za uplatu druge rate poreza na nepokretnosti\n28. septembra 2021.Nikola Salapura\nDelegacija Uprave prihoda i carina Crne Gore u posjeti Poreskoj upravi RS: Dogovorena intenzivnija saradnja u budućnosti\n14. septembra 2021.Nikola Salapura\nDirektor Maričić u posjeti Područnom centru u Bijeljini: Potrebno zadržati trend rasta naplate javnih prihoda\n10. septembra 2021.Nikola Salapura\nWEBINAR- Novine u podnošenju Mjesečne prijave poreza po odbitku, Obrazac 1002\n18. oktobra 2021.Poreska uprava RS\nNovi Obrazac 1002 – Mjesečna prijava poreza po odbitku\nPravilnik o izmjenama Pravilnika o obliku i sadržaju poreskih prijava i poreske kartice\nObavještenje o izmjenama u strukturi XML fajla za podnošenje Mjesečne prijave porez po odbitku, Obrazac 1002 elektronskim putem\n11. oktobra 2021.Poreska uprava RS


Najlepše letnje destinacije | Prevoznici\nNapisao Ivan Spasojevic / 11/02/2015 / Novosti / 0 Comments\nSedam ostrva sa sedam potpuno različitih osobina. Kanarska ostrva prosto mame svojom bogatom raznovrsnošču. Priroda je blagoslovila ova vulkanska ostrva, u blizini obale Afrike, sa prelepim peščanim plažama, neverovatnom klimom tokom cele godine i pejzažima od kojih zastaje dah. Opustite se u miru prelepog “El Hierro“-a, ili uživajte u zabavi živahnih odmarališta na Tenerifima.\nTurski osnivač, Ataturk, rekao je da je Antalija “Najlepše mesto na planeti”- i milioni turista i dalje to potvrđuju. Poznato kao biser Mediterana, ovo živopisno mesto u sebi sadrži zanosne prirodne lepote, žustre plaže i arheološke dragulje. Odmor u Antaliji će zadovoljiti svačiji ukus, od Hadrianove kapije sa trostrukim lukom, preko ribljih restorana duž pristaništa, do uzbudljivih vodenih sportova na sunčanim plažama.\nDragulj Egejskog mora, Skiatos je popularan zbog svojih besprekornih obala i divlje, prirodne lepote. Ljubitelji plaža će se osećati kao u raju, jer ovo mesto može da ponudi neverovatne, skrovite divlje uvale, ali takođe i uzbudljive provode na žurkama na plaži po ceo dan. Prelepa priroda ovog mesta podseća na savršenu sliku kao sa razglednice. Kompaktna veličina Skiatosa je njegova prednost, jer se vrlo lako mogu organizovati jednodnevni izlet, kao naprimer razgledanje centra grada, ili možda pešačenje kroz Koukounari šumu. Jedinstvena ponuda ovog mesta čini ga idealnom destinacijom za odmor.\nSa obalama koje krase zataškane uvale i peščani zalivi, bujne borove šume i tradicionalna izbeljena naselja, Ibica ima da ponudi za svakog po nešto. Mnogobrojna odmarališta se mogu pohvaliti fantastičnim peščanim plažama, dok je centar San Antonio grada zadužen za zabavu i ludi noćni život. Njegovi klubovi su legendarni, ali ipak život na ovom čudesnom ostrvu uspeva da zadrži i očuva svoj čarobni spori tempo. Kasno proleće, dok su temperature i dalje visoke, a odmarališta slabije posećena, je savršen period za odmor na ovom mestu.\nPrekrasni, živahni grad Kankun leži na meksičkoj rivijeri Maja, poznatoj po svojim blistavo belim plažama i uzbudljivoj atmosferi. Veličanstvene obale ovog grada imaju da ponude mnogo toga – predivne plaže za opuštanje i sunčanje, ronjenje i istraživanje prelepih korala, jedrenje po otvorenoj pučini, pa čak i plivanje sa delfinima, ali takođe ćete pronaći i odličnu zabavu za mališane, kao što je “Interactive Aquarium“. Savršen period za odmor je tokom ranog leta, kad su temperature tek u porastu, a plaže poluprazne.


Izbori po starim pravilima i 2022. godine? – Glas TK – Vaše najdraže novine\nU ovom trenutku na izmjenama Izbornog zakona BiH insistiraju predstavnici hrvatskog naroda, koji prije 2022. godine žele da obezbijede da sami sebi izaberu člana Predsjedništva BiH, ali i Klub Hrvata u Domu naroda parlamenata FBiH i BiH. S druge strane, predstavnici bošnjačkog naroda nisu zainteresovani za izmjene u smjeru koji traže Hrvati, insistirajući na tome da se prije toga izmijeni Ustav BiH, ali da se sve prebaci na parlament BiH i interresornu radnu grupu koja bi bila formirana jer tako traže predstavnici međunarodne zajednice\n“Čim se formiraju radne grupe znamo čemu to vodi – da se posao nikad ne završi. Predstavnici međunarodne zajednice kasno su shvatili da su se balkanizirali i proces odlučivanja sa domaćim vladarima iz institucija izmjestili u kafane. Bitno je da se taj proces iz kafane vrati u institucije, ali međunarodna zajednica zaboravlja da u godini pred izbore život u BiH stane”, rekla je Tanja Topić, politička analitičarka, dodajući da ne znači da će proces biti brži ukoliko se prebaci u parlament BiH.\nOno što je još jedan problem jeste i to što međunarodna zajednica, a i Bošnjaci insistiraju na tome da u interresornoj radnoj grupi učestvuju predstavnici Centralne izborne komisije, a o čemu partije koje okupljaju Srbe i Hrvate neće ni da čuju jer smatraju da su pojedini članovi Centralne izborne komisije BiH izabrani nelegalno i po političkoj pripadnosti.\nKakvo je stanje na relaciji politika – Centralna izborna komisija BiH možda najbolje pokazuje reakcija Hrvatskog narodnog sabora (HNS), organizacije koja okuplja sve hrvatske stranke u BiH, na mišljenje Suada Arnautovića, člana Centralne izborne komisije BiH.\n“Arnautović zloupotrebljava svoju poziciju člana CIK-a u svrhu promovisanja unutarstranačke bošnjačke politike. Pokušaj naučne analize koju Arnautović prilaže u svom članku je jeftin pokušaj manipulacije, osobite sudskim odlukama, dominantno onih Međunarodnog suda za ljudska prava”, navedeno je u saopštenju HNS-a.\nIzmeđu ostalog, Arnautović u svom autorskom tekstu predlaže prvo izmjenu Ustava BiH, i to na način obrazovanja jednodomnog “bosanskohercegovačkog parlamenta” sa 120 poslanika, koji bi bio ogledalo društva, zatim uvođenje jednog predsjednika koji bi se birao na cijeloj teritoriji države po principu “jedan čovjek – jedan glas”.\nPodsjećanja radi, razgovori o izmjenama Izbornog zakona BiH prvobitno su počeli na nivou lidera političkih partija, odnosno HDZ-a i SDA. Te izmjene Izbornog zakona BiH u smjeru da jedan narod drugom ne može birati predstavnike kao što je sada slučaj dogovorene su neposredno pred održavanje izbora u Mostaru, a u paketu s izborima u toj lokalnoj zajednici. Nakon posljednjih razgovora delegacija HDZ – SDA, koje su predvodili Dragan Čović i Bakir Izetbegović, lideri ovih stranaka, načelno je dogovoreno da se sve vrati pod okrilje parlamenta BiH, odnosno da se formira interresorna radna grupa, pišu Nezavisne novine.\n← Otvoren konkurs za dodjelu nagrada AMUS-a za 2020.\nPoziv javnim i privatnim subjektima – Ovjera zdravstvenih legitimacija radnicima u TK →


Šta je to GO? | matiš za svakog\noktobar 7, 2016 nastavnica Mira\tŠta je to go?\nDa li ste nekada imali priliku da se susretnete sa ovom igrom?\nOva kombinatorna, misaona igra je izuzetno zanimljiva. Potiče sa dalekog istoka i stara je preko 4000 godina. Prema legendi, jedan kineski car nije bio zadovoljan razvojem svoga sina, te je naredio svojim ministrima da smisle neku igru kroz koju bi dete moglo brže da napredujem da stekne i mudrost i maštovitost. Tako je nastala igra go koja u zemljama dalekog istoka nosi različite nazive;\n圍棋 wéiqí на кинеском,\n囲碁 igo на јапанском,\n바둑 baduk на корејском.\nOvu igru su kasnije, kao obaveznu vojnu veštinu, proučavali japanske vojskovođe, jer se tokom igre razvijaju veštine strategije. Igra se može zamisliti kao sukob dve vojske: crne i bele, koje se na drvenoj tabli koju čini 19×19 polja, bore za osvajanje što veće terijtorije. Tokom igre je obavezno iskazivanje poštovanja protivniku počev od prvog poteza koji se tradicionalno igra prema protivniku, na strani njegovog srca. Naravno, na kraju partije sledi fer rukovanje i priznavanje poraza.\nLepota ove igre je u tome što su pravila veoma jednostavna i mogu se naučiti za 5 minuta, a onda se može uživati u nebrojenim kombinacijama koje ova igra omogućava. Smatra se da go ima toliko kombinacija koliko ima atoma u kosmosu!\nUkoliko želite da naučite pravila, to možete u Niškom go klubu Pro Go, subotom od 11h, ulica Stanka Vlasotinčanina 28.\nPravila možete naučiti i preko interaktivnog linka: Play-go!\nGoGo klub Pro go\n« Prvi pismeni zadatak\nNeuobičajena matematička sekcija »


Poljoprivrednicima na raspolaganju veliki broj subvencija - šta je glavna mana? - Finansiranje | Agroklub.rs\nU okviru Dana poljoprivrede onlajn koje organizuje Novosadski sajam, održano je predavanje na temu "Kako do subvencija u poljoprivredi?", u okviru kog je direktorka Uprave za agrarna plaćanja Biljana Petrović rekla da su trenutno u fokusu zahtevi podneti u 2020. godini kada su u pitanju mere direktnih podsticaja i završetak mera ruralnog razvoja.\nUpravo je pitanje mnogih poljoprivrednika - zašto isplata subvencija kasni iz tekuće, ali i prethodnih godina?\n"Važno je da poljoprivrednici pošalju kompletnu i ispravnu dokumentaciju kako bismo i mi bili brži i efikasniji. Za dopunu dokumentacije koju mi ne možemo da dobijemo po službenoj dužnosti prođe nekad više od dva meseca", rekla je Petrovićeva i apelovala na poljoprivrednike da ne čekaju poslednji dan konkursa da pošalju zahtev za subvencije.\nNema izgovora - "Nisam prepoznat ni u jednom konkursu"\nS druge strane, iz državnih institucija kažu, a potvrđuju i agrarni analitičari da nikad nije bio veći izbor subvencija i mera podrške na raspolaganju proizvođačima, sa isticanjem programa za Konkurentnu poljoprivredu, poznatiji kao "50-40-10".\n"Više nema izgovora da neko kaže 'nisam prepoznat ni u jednom konkursu, ni u jednoj meri, ni u jednom pozivu', da li je to preko IPARD-a, da li je to preko aranžmana sa Svetskom bankom, pokrajinskih i nacionalnih konkursa. Ja stvarno ne pamtim kad smo imali tako široku lepezu obuhvata i korisnika sredstava i prihvatljivih investicija", kaže agrarni analitičar Žarko Galetin i dodaje da ovo jedna "dobra stvar" uz primedbe koje mi imamo u samoj tehnici sprovođenja i implementaciji samih mera.\nNadovezujući se o primedbama i manama raspoloživih poziva, istakao je da mu se čini da je konkurisanje za IPARD sredstva "prekomplikovano", iako je tehnološka pismenost naših poljiprivrednika na višem nivou nego ranije, ali i da su neke mane ispravljene u projektu sa Svetskom bankom.\n"Glavna primedba kod IPARD-a, jeste sporost - ja ću razumeti razlog nedostatak ljudskih resursa koje Uprava ima i verujem da je to tako."\nPrijave za "50-40-10" koju još nazivaju "mali IPARD" traju do 5. juna, jako je veliko interesovanje i do sada je pristiglo 355 zahteva, a najveći broj očekuje se u poslednja dva dana.\n"Plan je da se raspiše sledeći poziv u junu i julu, a u septembru još jedan. Raspisivaće se po sektorima, kako bismo na brži i efikasniji način rešavali i obrađivali predmete kako naši korisnici ne bi čekali", kaže Petrovićeva i najavljuje krajem maja ili početkom juna raspisivanje IPARD poziva za Meru 1, odmah nakon toga za Meru 3.\nPotvrdila je i da se radi na tome da 50 odsto novca "ide" avansno na račun korisnika za Meru 3, ali i za Meru 1. Podsetimo, ideja je da nakon odobravanja projekta, korisnik može da koristi ili povuče sredstva u iznosu od 50 odsto vrednosti investicije bez PDV-a.\nSubvencije IPARD Projekat Svetska banka Žarko Galetin Biljana Petrović Prijave Primedbe Kašnjenje isplate


29-09-2015 | 14:41 | Autor/Izvor: Naxi media\nGinekolozi ističu da je jedna od preventiva svakako adekvatno oblačenje. Potrebno je utopliti regiju stomaka i leđa.\nNajveći rizik od upala postoji kod žena u reproduktivnom periodu, jer infekcija može da se dobije i prilikom seksualnog odnosa. Upale su češće posle porođaja, prekida trudnoće, bilo spontanog bilo namernog, nakon ginekoloških i drugih operacija u predelu trbuha.\nKako se manifestuje upala jajnika?\nUpala najpre počinje bolovima u donjem delu trbuha, koji je obično obostran, može da bude blag, ali i veoma jak. Nekada može biti praćen probadanjem i kočenjem noge. Nekada se bol može javiti i u predelu krsta, a može biti propraćen i povišenom temperaturom. U oba slučaja, trebalo bi posetiti ginekologa i odmah proveriti šta je uzrok upale. Upale se leče antibioticima, koje preipisuje ginekolog. Preporučuju se i vaginalete, kako bi se izbeglo razmnožavanje gljivica. Već nakon tri dana terapija bi trebalo da pokazuje pozitivno dejstvo, ali se ona mora sprovesti do kraja, bez obzira na to koliko se pacijentkinja bolje oseća. Tokom lečenja upale, preporučljivo je da stomak bude utopljen, mogu se stavljati i tople obloge. Ukoliko antibiotici ne pomogu, potrebno je posetiti ginekologa, koji onda, najčešće pripisuje lečenje injekcijama.\nCistitis, odnosno upalu bešike najčešće uzrokuju bakterije, a pre svih ešerihija koli. Mnogo ređe se kao uzročnici pojavljuju stafilokoke i enterokoke, a u malom broju slučajeva polno prenosivi mikroorganizmi. Upala bešike manifestuje se na sledeće načine: osećaj pečenja ili bol tokom mokrenja, često mokrenje, Mutan i čudno-neprijatan miris mokraće, bol direktno iznad pubične kosti, starije žene mogu takođe imati samo osećaj slabosti, zbunjenost, padanje ili povišenu temperaturu sa drhtavicom. Nekada se može javiti i krv u mokraći.\nLečenja upale bešike takođe se sprovodi uz preglede i konsultaciju sa lekarom. Postoji dosta proizvoda koji stoje na raspolaganju u apotekama i koji pomažu u lečenju cistitisa. Oni se mogu koristiti u većini slučajeva, osim kada žena povraća, ako postoji krv u urinu ili ako je žena trudna naglašavaju stručnjaci, a u ovim slučajevima, žena treba da konsultuje doktora. Obično poštovanje prepisane terapije daje pozitivne rezultate, ali ako simptomi opstaju i dalje neophodna je ponovna poseta lekaru i produžetak terapije.\nTagovi: saveti za zdravlje upala bešike zdravlje upale


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ostali sportovi / position=627 / backUrl=/sport/ostali-sportovi/187480/prijestonica-ce-podrzavati-sportiste.html / topicId=187480 / view=comment / type=story\nEJOF(UTREHT) Rakočević srebrna u bacanju kugle Crnogorska atletičarka Kristina Rakočević osvojila je srebrnu medalju u bacanju kugle na Evropskom olimpijskom festivalu mladih (EYOF) u Utrehtu... 18. 07. 2013. 17:39 >> 17:40 Komentari 1\nEJOF(UTREHT) Milić osvojio bronzu Crnogorski džudista Arso Milić osvojio je bronzanu medalju na Evropskom olimpijskom festivalu mladih (EYOF) u Utrehtu... 18. 07. 2013. 17:00 >> 17:31 Komentari 1\nPONOVO U RINGU Žižić boksuje u septembru Crnogorski bokser Milorad Žižić 28. septembra u Nikšiću braniće titulu WBC prvaka Mediterana, u srednjoj kategoriji, saopšteno je iz njegovog štaba... 18. 07. 2013. 12:12 >> 12:12 Komentari 0\nATLETIKA Crnogorski paraolimpijac na SP u Lionu Crnogorski paraolimpijac, atletičar sa oštećenjem vida, Miloš Ranitović učestvovaće na Svjetskom prvenstvu za osobe sa invaliditetom koje će od 19. do 28. jula biti održano u Lionu, saopšteno je iz Paraolimpijskog... 18. 07. 2013. 11:24 >> 11:24 Komentari 0\nTUR D'FRANS Frum sve bliži pobjedi Britanski biciklista Kris Frum pobijedio je na 17. etapi Tur de Fransa, čime je došao na korak od osvajanja titule na najprestižnijoj trci na planeti... 17. 07. 2013. 19:58 >> 19:58 Komentari 0\nEJOF(UTREHT) Rakočević u finalu u bacanju kugle Crnogorska atletičarka Kristina Rakočević plasirala se u finale u bacanju kugle na Evropskom olimpijskom festivalu mladih (EYOF) u Utrehtu. Rakočević je juče osvojila zlatnu medalju u bacanju diska i... 17. 07. 2013. 19:05 >> 19:06 Komentari 1\nZBOG POVREDE I Blejk propušta Svjetsko prvenstvo Jamajčanski sprinter Johan Blejk, jedan od najvećih konkurenata Useina Bolta, neće nastupiti na Svjetskom atletskom prvenstvu u Moskvi, a razlog je povreda Ahilove tetive... 17. 07. 2013. 17:45 >> 17:45 Komentari 0\nTUR D'FRANS Košta pobjednik etape, vodeći bez promjena Pobjednika današnje, 16. etape Tur d'Fransa je portugalski biciklista Rui Alberto Košta, dok je žuta majica ostala u vlasništvu Kristofer Frum iz ekipe Skaj... 16. 07. 2013. 21:12 >> 21:12 Komentari 0\nPIONIRSKI REKORD Rakočević zlatna u bacanju diska Crnogorska atletičarka Kristina Rakočević osvojila je danas zlatnu medalju u bacanju diska na Evropskom olimpijskom festivalu mladih (EYOF) u holandskom Utrehtu... 16. 07. 2013. 19:27 >> 19:27 Komentari 0\nJUNIORKSA KONKURENCIJA Crnogorski atletičari na prvenstvu Evrope Rijeti će od 18. do 22. jula biti domaćin juniorskog atletskog prvenstva Evrope, na kojem će nastupiti i troje crnogorskih atletičara... 16. 07. 2013. 16:32 >> 16:32 Komentari 0


IELTS Otvorite sebi vrata sveta IELTS ispitom\nIELTS je napopularniji test provere znanja engleskog jezika na svetu koji je kandidatima potreban zbog daljeg života ili studija u inostranstvu. Položite IELTS u Britanskom savetu i omogućite sebi odlazak u Veliku Britaniju, Kanadu, SAD, Australiju ili Novi Zeland.\nIELTS (International English Language Testing System- IELTS) je vodeći test znanja engleskog jezika koji je prošle godine polagalo preko 1,7 miliona ljudi.\nIELTS procenjuje sve vaše veštine engleskog jezika – čitanje, pisanje, razumevanje i govor, a osmišljen je tako da pokaže kako ćete koristiti engleski jezik tokom studija, na radnom mestu i u slobodno vreme, odnosno u vašem novom životu u inostranstvu.\nZa više informacija o IELTS ispitu kontaktirajte nas putem e-pošte, naše info linije + 381 (0)11 3023-800 (10:00-13:00h od ponedeljka do petka), pronađite nas na Fejsbuku ili posetite veb-sajt TakeIELTS.


Inzko je govoreći na 18. Ekonomskom samitu Srbije u Beogradu rekao i da je bolja vladavina prava u jugoistočnoj Evropi, što je jedan od glavnih uslova za prijem u EU, interes ne samo regiona već i samih zemalja koje su članice EU.\n“U tome vidim budućnost jugoistočne Evrope”, rekao je Visoki predstavnik u BiH – prenio je Tanjug.\nOznačeno BeogradEkonomski samit BeogradEUJohannes HahnOHRValentin InzkoZapadni Balkan\nŽivjela ljubav: Parovi iz cijele BiH pozvani na zajedničko vjenčanje u Travnik


Ode Mazaris na onaj svet : 86-7473-154-6 : Knjizara.com: Knjige\nDanijela Jevtić (prevod)\nOvde je reč o satiričnom dijalogu po ugledu na Lukijana, dijalogu mrtvih, premda u ovom slučaju ima oblik pripovedanja u kojem autor govori u prvom licu i izveštava o svojim razgovorima. Mazaris u svojoj priči ismejava određene žive ili tek umrle članove carskog dvora u Konstantinopolju, i izlaže podsmehu mane ljudi onog vremena.\n2004; latinica; 18 cm; 144 str.; 86-7473-154-6;\nIzdavač: Stylos art; 2004; latinica; 18 cm; 144 str.; 86-7473-154-6;\nČemu su se Vizantinci smejali\nVizantinci su smatrali svojom svetom misijom da prihvataju i sebi prilagode umetničke rodove, teme i oblike izražavanja kakve im je predala antika. Uklapanje antičkih elemenata u srednjovekovni grčki književni opus, prožet novim hrišćanskim pogledom na svet, osnovno je obeležje literarnog stvaralaštva koje se odvijalo u krugovima učenih Vizantinaca. Otuda su političke i društvene okolnosti u skladu sa talentom, nadahnućem i namerom veštog majstora reči, davale povoda da se pojedine teme i ličnosti obuhvate na satiričan način.\nSmatra se da delo "Mazarisov put u Had", koje je sastavljeno između januara 1414. i oktobra 1415, pripada žanru koji je nesumnjivo bio veoma popularan kod vizantijskih pisaca. Naime, radi se o satiričnom dijalogu, ali i segmentima u kojima autor u obliku pripovedanja govori u prvom licu i izveštava o svojim razgovorima. Osim toga, izabrana tema samo je poslužila piscu da ismejava "određene žive ili tek umrle članove carskog dvora", i da izloži mane ljudi koji žive na Peloponezu, gde se sam autor nastanio kako bi započeo nov život. Tako smo u prilici da na osnovu svedočanstva o lažnim zakletvama, ubistvima, spletkama, iskvarenosti, prevarama određenih ličnosti koje se pominju pravim imenom ili prikriveno, putem igre reči, pratimo osobe koje su bile izložene piščevoj kritici.\nParalelno pominjanje paganskih (Pluto, Persefona) i hrišćanskih elemenata (trube Drugog Hristovog dolaska iz poslednjeg dela Novog zaveta), kao i nekih mesta sa ironičnim karakterom u odnosu na pravoslavlje, koliko god to izgledalo neobično, nije bilo strano žanru vizantijske satire. Tako Homer i tragičari, naročito Aristofan koji predstavlja zlatni rudnik nepristojnih reči, kod veštog autora satire uspešno sadejstvuju sa vizantijskim zvanjima, titulama i imenima. Naturalizam koji obiluje detaljima, egocentrično ponašanje likova, ali i izleti izvan protokolarnih i ceremonijalnih obaveza carskog dvora, bile su teme u kojima su se sami Vizantinci zabavljali i u njima uživali. Uostalom, mnogobrojni prepisi svedoče koliko su ovakva dela nailazila na dobar prijem publike.\nSenka "mračnog srednjeg veka" koja je neopravdano prekrivala onovremenike, često je primoravala one iz kasnijih epoha da ih zamišljaju kao ozbiljne, pobožno usredsređene, skrušene, zabrinute, i u svakom slučaju ljude kojima je smeh nešto strano. Poslednjih godina, međutim, ne samo da su takve predstave o Vizantincima počele da se preispituju i podvrgavaju reviziji, nego je većina istraživača počela da otkriva kako je za određen broj književnih rodova upravo bila karakteristična satira, ironija i humor. Iako je satira u Vizantiji uglavnom pisana da zabavi i animira, ona je iznošenjem na videlo loših životnih okolnosti, kao i sveopšteg opadanja morala, preuzela vaspitnu ulogu, nastojeći da ukazivanjem na razne društvene devijacije pokuša da ih ispravi, a možda i ukloni.\nNa samom kraju knjige data su korisna objašnjenja za lakše razumevanje teksta. Ovakve knjige su dragocene i tako retke u našoj književnoj produkciji, otuda sve pohvale prevodiocu, ali i izdavaču.


⇐ 1812 – Rođen je Čarls Dikens (Charles Dickens), rodonačelnik socijalnog romana, jedan od najznačajnijih, najuticajnijih i najčitanijih engleskih pisaca (“Dejvid Koperfild”, “Oliver Tvist”, “Pikvikov klub”, “Stara prodavnica retkosti”).\n⇐ 1899- Rođen je Radomir – Raša Plaović, jedan od najznačajnijih karakternih glumaca srpskog pozorišta XX veka, koji je između dva svetska rata uticao na razvitak pozorišta u pravcu modernijeg izraza. Bio je reditelj i prvak drame Narodnog pozorišta u Beogradu. Radio je s dubokim emocionalnim, psihološkim i intelektualnim poniranjem u likove. Prvi je adaptirao i režirao na profesionalnoj sceni “Gorski vijenac” Petra II Petrovića Njegoša. Bavio se i pedagoškim radom i napisao nekoliko udžbenika za glumu i režiju i pozorišni komad “Car David”, a sa Milanom Đokovićem i komade “Voda sa planine”, “Rastanak na mostu” i “Kad je sreda – petak je”.\n⇐ 1964. – Britanski bend Bitlsi otpočeo je svoju prvu turneju po SAD. Na njujorškom aerodromu “Kenedi” dočekalo ih je oko 3.000 obožavalaca, a dva dana kasnije, kada su nastupali u jednom živom TV šouu, posredstvom direktnog prenosa posmatralo ih je 40% ukupnog stanovništva SAD.\n⇐1990 – Plenum Centralnog komiteta Komunističke partije SSSR prihvatio je predlog lidera Mihaila Gorbačova da se ukine 70-godišnji monopol na vlast te partije, čime je otvoren put za višepartijski politički sistem.\n⇐2010 – Umro je akademik Mihajlo Marković, visoki funkcioner i jedan od osnivača Socijalističke partije Srbije (SPS) i autor programskih načela te stranke.\n⇐ 2013 – Umro je režiser i scenarista jugoslovenske i hrvatske kinematografije Krsto Papić, dobitnik tri Zlatne arene u Puli (“Lisice”, “Predstava Hamleta u selu Mrduša Donja”, “Mala seoska priredba”, “Izbavitelj”, “Život sa stricem”).\nTags7. februar Na današnji dan\nLSV: Država da zaustavi fašiste, da to ne bi radili građani!


Region budi sportistu iz kome - lukavicaonline.com\napr 10, 2016 | Humanost | 0 |\n– Jako me pogodilo da tako mlad dečko, pogotovo sportista bude u komi skoro dve godine. Šerovao sam linkove za pomoć i razmišljao da ako pobedim u nekoj od emisija novac poklonim za njegovo lečenje i da pozovem narod da pomogne. Prilika se stvorila kad me Ana zamolila da joj pomognem da izabere ko će dobiti donaciju i odmah sam rekao da taj novac ide Milošu – priča Rokvić i dodaje da svakodnevno moli Boga da se Miloš iz Njemačke vrati budan, na svojim nogama. Gest mladog pjevača, koji se od početka karijere bavi humanitarnim radom i koji je do sada je pomagao mnogima, naišao je na oduševljenje mnogih stanovnika Srpske.\n– Mislim da je jedna od najbitnijih stvari poznatih ličnosti da pomažu drugima jer imaju mogućnost i njihov glas se čuje mnogo dalje – rekao je Rokvić.\n– Miloš je bio mnogo iscrpljen kada smo ga prebacili u Njemačku. Pojavile su mu se rane na tijelu, ali to se polako sanira i ove sedmice će mu uključiti terapije. Niko za sada ne može kazati da će se probuditi, ali njemački ljekari su veliki stručnjaci. Polažemo nade u njih i samog Boga da nam se Miloš vrati kući – kaže Skakavac.\n– Brojnim akcijama i kreditom od 150.000 maraka koje je podigao Milošev otac prikupili smo i uplatili njemačkoj bolnici 149.000 evra za tromjesečno liječenje. Međutim, to je samo prva faza finansiranja, tako da i dalje nastavljamo borbu i akciju – kaže Skakavac.\n– U prikupljanju pomoći podjednako i istim intenzitetom učestvovala je i RS i FBiH. Svi u BiH su se ujedinili, uključujući dijasporu bez obzira na vjeru i naciju i pomogao koliko je mogao. Hvala svima i neka im Bog vrati u zdravlju i veselju – poručio je Skakavac.\nPreviousDelije se razbježale Zagrebom: Izašli iz vlaka i pobjegli policiji\nNextSutra u Ženevi protiv odlaganja radioaktivnog otpada


Green Lantern – slot sa progresivnim džekpotom!\nVideo slot Green Lantern dolazi od proizvođača kazino igara Playtech sa zanimljivom temom superheroja, zasnovanoj na filmskom ostvarenju, i ekskluzivnim bonusima. Slot ima bonus Collapsing Reels, gde možete imati uzastopne dobitke u kojima se dobitni simboli zamenjuju novim. Svaki dobitak u kolapsu puni Power Bar nabojima koji se koriste u trima funkcijama bonus besplatnih spinova. Takođe, slot poseduje i četiri progresivna džekpota.\nObradovaće vas bonus funkcija Fear Flight Mission koja vam nudi neograničene besplatne spinove dok ne pokrijete kolone slota sa do osam džokera. Zatim, bonus Training Center Mission koji vam daje 10 bonus besplatnih spinova sa dodatnim džoker simbolima. Bonus Secret Sector Mission nagrađuje sa 10 bonus besplatnih spinova sa dinamičnim množiteljem dobitaka.\nPostavka ove kazino igre je na pet kolona i 243 dobitne kombinacije, i dostupna je za igru na svim uređajima, kako na desktopu tako i na tabletu i mobilnom telefonu. Takođe, možete da je isprobate besplatno na izabranom online kazinu.\nVideo slot Green Lantern vas uvodi u fantastične bonus misije za kazino dobitke!\nIgra je zasnovana na filmu koji govori o probnom pilotu, izabranom za prvog ljudskog člana Zelenog fenjera. Glavni lik ima prsten koji mu je dodeljen i daje mu super moći, ali on mora da se suprostavi Paralaku, koji preti da naruši ravnotežu snaga univerzuma.\nVizuelno, slot izgleda fantastično, sa simbolima glavnih likova kao što su Green Lantern, Guardian of Oa, Sinestro, Kilowog, Tomar-Re i simbolima karata A, J, K, Q, 9 i 10. Simbol Green Lantern je najunosniji simbol, koji vas nagrađuje sa 500 novčića za pet istih simbola na isplatnoj liniji. Džoker simbol slota je prsten i pojavljuje se samo na kolonama 2, 3, 4 i 5, i može da menja ostale regularne simbole.\nŠto se tiče bonusa slota Green Lantern, treba pomenuti Collapsing Reels bonus, što znači da dobitni simboli nestaju da bi bili zamenjeni simbolima koji padaju odozgo. Svaka uzastopna kolaps pobeda popuniće jedan blok trake, ako ostvarite četiri ili više uzastopnih dobitaka, pokrenućete jednu od tri misije. Što više uzastopnih dobitaka dobijete, to je misija veća. Hajde da vidimo šta se dešava tokom bonus misija.\nOsvojite bonus besplatne spinove u bonus misijama video slota Green Lantern sa džokerima i množiteljima!\nBonus Fear Fight Mission predstavlja funkciju gde svi simboli sa prethodnog okretanja eksplodiraju i postavljaju džoker prostore. Džoker simboli se slažu na dnu kolona za celu misiju. Nastavlja se sa bonus besplatnim spinovima sve dok kolone ne budu prekrivene ograničenjem džokera. Ako dobijete naboj jedan, dobićete do pet džokera za slaganje, dok njegovih šest džoker vrsta slažete za naboj dva. Za naboj tri, to je osam džoker deonica za slaganje.\nBonus Training Center Mission nagrađuje igrače sa 10 bonus besplatnih spinova sa ekstra džoker simbolima. Što je veća naelektrisanost, više dodatnih džokera će se pojaviti. Punjenje jedan će vam dati džoker granate, dok će vam punjenje dva dati džoker rakete.\nBonus Misija tajnog sektora ili Secret Sector Mission nagrađuje sa 10 bonus besplatnih spinova sa dinamičkim množiteljem dobitaka. Započećete sa množiteljem x2 za punjenje jedan i dva i množiteljem x3 za punjenje tri. Sa svakim uzastopnim kolapsom, tj. padom simbola, množitelj se povećava za x1 za punjenje jedan i za x2 za punjenje dva i tri. Ako dobijete punjenje tri, započinjete sa množiteljem x3 i svaki uzastopni kolaps množitelj će se povećati za x2, što znači da će tri uzastopna kolapsa povećati množitelj na x9.\nSlot Green Lantern je deo DC Super Heroes Jackpot mreže i nagrađuje progresivnim džekpotom!\nI za kraj, kao što znate, Green Lantern je deo DC Super Heroes Jackpot mreže, što znači da imate mogućnost da osvojite jedan od četiri progresivna džekpota. Nasumično ćete ući u džekpot igru gde možete da osvojite Mini, Minor, Major ili Grand džekpot.\nU slotu Green Lantern potrebno je da uzastopno dobijate, tj. da se dešavaju uzastopni kolapsi, što će dovesti do ulaska u tri različite ekskluzivne bonus misije. Tokom osnovne igre mogu se osvojiti značajni dobici zahvaljujući Collapsing Reels bonus funkciji, ali veliki dobici dolaze iz misija. Potrudite se da dođete do misija, zabavite se i zaradite.\nZa još video slotva sa džekpotovima, pogledajte naš odeljak džekpot slotovi.\ngurkuf 13/11/2020 20:45\tu\t13 novembra, 2020 20:45\nslot ima veoma zanimljivu grafiku kao i odlicnu temu superheroja. oduvek sam voleo slotove sa herojima. odlicni mnozitelji koji idu cak i do x9.\nPoppy 13/11/2020 22:01\tu\t13 novembra, 2020 22:01\nOva tematika me je kupila za sva vremena! Odlican slot! Prelepo! Sve pohvale!\nTeemo 13/11/2020 22:01\tu\t13 novembra, 2020 22:01\nDivna igra! Sjajna! Bravo! Neverovatno divan slot!\nFlaki 14/11/2020 0:06\tu\t14 novembra, 2020 0:06\nNa ovom slotu sam jako lepo prosao..jos samo cekam da mi baci jedan grand dzek pot…zasluzio sam vala bas…\nČičarito 14/11/2020 0:33\tu\t14 novembra, 2020 0:33\nVolim ove slotove,heroji i pozitiva…jos i kada nesto dobro spoji pa to je predobro….ovsj slot mi ulazi u top.slotove.\nAleksa22 14/11/2020 9:14\tu\t14 novembra, 2020 9:14\nNisam ljubitelj ove teme tako da se nisam puno ni zadrzao na ovom slotu. Za to kratko vreme mi nije bacio ni jedan dzek pot, sto nije cudno, ali da nije htelo apsolutno nista da veze to vec po malo jeste bzv…. kako god, ko je uporniji moze da isproba, ja mu se sihurno necu vracati\nSTEVA1991 14/11/2020 11:44\tu\t14 novembra, 2020 11:44\nOvo je baš ova igra koju sam želeo da igram i da se zabavim i osvojim dobre dobitke\nGandalf 14/11/2020 21:13\tu\t14 novembra, 2020 21:13\nUzbudljiva igra bazirana na temi super heroja ,sve u zelenoj boji… Ima puno mogucnosti zaradjivanja u tri funkcije bonus besplatnih spinova.Osim toga, slot poseduje i četiri progresivna džekpota.Sjajna zabava uz velike sanse za ekskluzivnim dobitkom….\nLilihip 17/11/2020 14:29\tu\t17 novembra, 2020 14:29\nOvo nije losa ideja za slot,al me podsetilo na film Green hornet ahahaha to moze da vam bude sledeci slot 🙂\nAnci3 21/11/2020 8:20\tu\t21 novembra, 2020 8:20\nProbala sam demo i nije ovo igra za mene🙂\nNidza007 21/11/2020 8:20\tu\t21 novembra, 2020 8:20\nOdlicna igra koja moze na svim uredjajima da se igra. Grafika je odlicna i ima 4 dzek pota


Učenici iz Žitnog Potoka pobednici izazova "Ne prljaj. Nemaš izgovor!"\nPočetna Vesti Učenici iz Žitnog Potoka pobednici izazova „Ne prljaj. Nemaš izgovor!“\nUčenici iz Žitnog Potoka pobednici izazova „Ne prljaj. Nemaš izgovor!“\nUčenici VI-1 OŠ „Vuk Karadžić“ u Žitnom Potoku osvojili su 1. nagradu na prvom po redu IZAZOVU pod nazivom „Ne prlјaj. Nemaš izgovor!”. Učenici ovog odelјenja osvojili su 2.500 evra za najbolјi Eko bonton, u konkurenciji od čak 352 prijavlјena odelјenja u 226 osnovnih škola iz Srbije. Organizator ovog edukativnog takmičenja je SBB fondacija.\n– Drago nam je što je već prvi izazov pokazao da u Srbiji postoji mnogo kreativne dece, kao i nastavnika koji se zalažu da kod svojih đaka razviju ekološku svest i etiku. To pokazuje broj prijavlјenih đaka, kojih je u prvom krugu bilo čak 7.276 iz 352 odelјenja. Svakim izazovom želimo da podstaknemo decu da razvijaju samoinicijativu, pozitivne vrednosti, da zajedno sa nama čuvaju životnu sredinu i postanu pravi primer svojim drugarima i zajednici u kojoj žive- kazala je povodom uručenja nagrade Jovana Lukić, direktor SBB fondacije.\nNagrada se odnosi na kupovinu opreme koja će pomoći unapređenje nastave.\n– Kada sam videla reklamu, rešila sam da se prijavim sa svojim đacima. Svako od njih je dao predlog šta je prema njihovom mišlјenju najbitnije ekološko praviloi onda smo tako zajedno došli do ideje da napravimo ovaj interaktivni Eko bonton plakat. Od samog početka sam verovala da će naš tim pobediti uprkos tome što smo mala škola. Iako naši đaci i članovi tima, za razliku od đaka drugih škola, nisu imali tehničkih uslova za glasaju, ipak smo mi pobedili. Nadamo se da će naš rad da prihvate i druge škole, jer smatramo da je ovaj interaktivni plakat odličan za razredni čas i uz pomoć njega deca mogu da se na zanimlјiv i kreativan način upoznaju sa ekologijom – izjavila je ovom prilikom Ivana Radovanović, nastavnica fizike u OŠ „Vuk Karadžić“.\nO projektu „Ne prlјaj. Nemaš izgovor! – IZAZOV”\nProjekat „Ne prlјaj. Nemaš izgovor! – IZAZOV” pokrenut je u oktobru u okviru višegodišnje kampanje “Ne prlјaj. Nemaš izgovor!” uz podršku Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i Zavoda za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja, a prvi od izazova koji je postavlјen svim osnovcima bio je osmišlјavanje „Eko bontona“.\nUčenici iz Žitnog potoka imali su najkreativnije rešenje, kreirajući plakat u vidu zabavne i edukativne društvene igre namenjene osnovcima.\nOvo nije prvi put da SBB fondacija organizuje edukativne aktivnosti za mlade. Kroz sada već dobro poznatu kampanju „Ne prljaj. Nemaš izgovor!“, oko 20.000 dece odgledalo je edukativnu predstavu „Ko to tamo prlja?“, i podelila knjige sa istoimenim naslovom. U okviru kampanje je, takođe, postavljeno i 21 igralište u 19 gradova Srbije i podeljeno 40.000 biorazgradivih torbi. Kampanju je podržao i veliki broj javnih ličnosti, a u okviru akcija čišćenja tokom četiri godine, očišćene su brojne lokacije u nekoliko desetina gradova.\nPrethodni članakNovogodišnji kolač – Slavica Bijelić\nSledeći članakPismeni sastav na temu „Bajka o dugi“ – srednja škola


Ana Brnabić Tag - Portal Dnevnih Novosti\n‘ONI NISU NI ZA DRON SPREMNI, KAMOLI ZA DOM!’ Burno u studiju prorežimske televizije, Dačić provocir...\nPREKIDALI PROGRAM REKLAMAMA Premijerka Srbije Ana Brnabić i predsjednik parlamenta Ivica Dačić poručili su da Srbija neće uvoditi sankcije Rusiji zbog rata u Ukrajini, dok je predsjednik Sodijaldemokratske stranke Boris Tadić ocijenio da bi građanima trebalo jasno reći da će Srbija možda biti prisiljena na takav potez. Brnabić je u emisiji „Hit tvit“ na prorežimskoj TV Pink istaknula da država...\nVučića su još u gimnaziji zvali nadimkom hulja, a njemu danas kliče cijela srbijanska rulja O poludjelom i podivljalom srbijanskom diktatoru Aleksandru Vučiću danomice isplivavaju velike kompromitacije. Mnogi ljudi se tijekom života mijenjaju ili nabolje ili nagore, ali neki ostaju karakterno isti do kraja života. U tu vrstu postojanih i istrajnih negativaca spada i vođa srpske razularene i ras...\n(Hina) - Srbijanska premijerka Ana Brnabić rekla je u nedjelju kako je u Hrvatskoj na djelu revizija povijesti koja je zastrašujuća za Srbiju, regiju i cijelu Europu, a najnoviju srbijansku provokaciju sa slanjem vojnika s odorama na obilježavanje jasenovačkih srpskih žrtava ocijenila je legitimnim ponašanjem. "Ta revizija povijesti koja se dešava u Hrvatskoj je zastrašujuća i ne samo za Srbiju i...\nSrbijanska premijerka Albance nazvala ‘ljudima iz šume’! Kosovo joj zabranilo ulazak: “To je odvratn...\nKosovski ministar vanjskih poslova Behgjet Pacolli zabranio je srpskoj premijerki ulazak na Kosovo nakon njezine izjave u Beogradu, gdje je u nazočnosti šefa delegacije EU u Srbiji, Sama Fabrizia, rekla kako na Kosovu ‘imate posla s ljudima koji su doslovce izašli iz šume, dok su neki od njih teroristi’. ‘Imate posla s ljudima, mislim, koji i jesu doslovno izašli iz šume. Neki od njih su i...\nPremijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je u nedjelju na komemoraciji žrtvama ustaškog logora Jasenovac kako je “nevjerojatno“ da u današnje vrijeme “mnogi umanjuju Jasenovac, a veličaju Bleiburg”, prenijeli su beogradski mediji. U Donjoj Gradini kod Kozarske Dubice održana je komemoracija u povodu Dana sjećanja na stradale, uglavnom Srbe, Židove i Rome u koncentracijskom logoru Jasenovac u...\nNajnoviju krizu između Srbije i Kosova, ali i mogućnost oružanog sukoba između dvije zemlje jer obje 'zveckaju oružujem'; jedni su naime, najavili formiranje vojske, a drugi aktivaciju svoje jer ne mogu mirno gledati 'novo etničko čišćenje i nove oluje', za portal Direktno komentirao je admiral Davor Domazet Lošo. Podsjetimo, premijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je povodom najave for...


IJZCG: 84 NOVOPOZITIVNA, IZ KOTORA 2 - Radio Kotor\nLaboratorije Instituta za javno zdravlje Crne Gore, druge javne i privatne laboratorije koje se bave dijagnostikom infekcije novog koronavirusa su tokom jučerašnjeg dana (četvrtak, 13. maj 2021. godine) završile analizu i Institutu dostavile rezultate za 1443 uzorka na novi koronavirus.\nUkupno su dijagnostikovana 84 novopozitivna slučaja infekcije SARS-CoV-2 iz sljedećih opština:\nOd jučerašnjeg presjeka Institutu je prijavljeno 5 smrtnih ishoda povezanih sa COVID-19 i to kod pacijenata iz opština: Nikšić (2), Podgorica (1), Bar (1) i Bijelo Polje (1), od kojih je najmlađi imao 69, a najstariji 92 godine starosti.\nUkupan broj preminulih povezanih sa COVID-19 infekcijom u Crnoj Gori od početka pandemije je 1556.\nDo 15:00 časova prijavljen je oporavak kod 132 pacijenata.\nUzimajući u obzir sve novootkrivene slučajeve kao i broj oporavljenih, ukupan broj trenutno aktivnih slučajeva COVID-19 u Crnoj Gori iznosi 1475.\nOd početka epidemijskih dešavanja (mart 2020. godine) ukupan broj registrovanih slučajeva infekcije novim korona virusom u Crnoj Gori je 98703.


4. Međunarodni plivački maraton "Ada Međica" - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Sport » 4. Međunarodni plivački maraton „Ada Međica“\n4. MeÄ‘unarodni plivaÄki maraton "Ada MeÄ‘ica"\n4. Međunarodni plivački maraton „Ada Međica“\nAh Neša 7. avgust 2019. Sport Postavite komentar\nU nedelju, 11. avgusta 2019. od 9.00, na Savi će biti održan 4. Međunarodni plivački maraton“ Ada Međica“ – Open Water Cup 2019.\nOrganizatori takmičenja na Adi Međici su Savez za daljinsko-maratonsko i masters plivanje Srbije i Udruženje ljubitelja Save i Dunava „Ada Međica“.\nKotizacija je 800 dinara uz obavezan lekarski pregled. Posle upisa i priprema takmičenje zvanično počinje u 11.30 defileom učesnika. U podne, na špicu ostrva, počinju trke na 1250 (za rekreativce), 2500 i 5000 metara.\nPliva se oko Ade Međice uzvodno i nizvodno u dužini od 2500 metara. Za trku na pet kilometara uveden je vremenski limit od 30 minuta od prvoplasiranog.\nDo Ade Međice dolazi se čamcem koji polazi od 8.00 sa pontona Ade Međice u novobeogradskom bloku 44.\nPosle trka biće priređen prigodan zabavni program. (danubeogradu.rs)\nTagoviada međica izlasci leto u beogradu međunarodni plivački maraton plivački maraton plivanje sport\nPrethodni Bitefartcafe: Trio Sveti tradicionalno na letnjoj sceni\nSledeći Fudbal: Super liga Srbije 2019/20, 4. kolo


[es] - Punjenje 4 paralelno vezana akumulatora\nPunjenje 4 paralelno vezana akumulatora\n[es] :: Elektronika :: Punjenje 4 paralelno vezana akumulatora\n[ Pregleda: 10212 | Odgovora: 12 ] > FB > Twit\nPunjenje 4 paralelno vezana akumulatora 11.06.2010. u 17:38 - pre 137 meseci\npovezao sam paralelno 4 akumulatora od 70ah u nadi da to tako moze.. ovim sam povecao kapacitet na 240ah bez povecanja voltaze...\nProblem je nastao prilikom punjenja (solarne celije i regulator) jer sam primetio da se ovako povezani akumulatori jako brzo prazne...\nU svetu postoji resenje tipa ovo http://www.yachtbatterie.de/ladung/dioden/index.shtml\nIma li nesto slicno kod nas? Moze li se nekako nabudziti da se struja/napon ne preliva iz ova 4 akumulatora i tako trosi ?\nRe: Punjenje 4 paralelno vezana akumulatora 11.06.2010. u 21:01 - pre 137 meseci\nDiode napakovane u kuciste i nazvane "Trenndioden" - to je taj uredjaj sa linka.\nsolarne celije + 240Ah\nKoliko je to kostalo ako nije tajna i kako se pokazalo?\n[Ovu poruku je menjao PedjaZ dana 11.06.2010. u 23:17 GMT+1]\nRe: Punjenje 4 paralelno vezana akumulatora 11.06.2010. u 22:18 - pre 137 meseci\nznam kako se zove :) ali me zanima da li ima nesto slicno kod nas da se kupi ili jos bolje da li moze da se napravi nekako , ima li neko neku semu ?\nRe: Punjenje 4 paralelno vezana akumulatora 11.06.2010. u 22:25 - pre 137 meseci\nSada samo treba naci dovoljno jake diode i sa sto manjim padom napona\nScreenshot Studio capture146.png - 10.79k\nRe: Punjenje 4 paralelno vezana akumulatora 11.06.2010. u 22:42 - pre 137 meseci\nJel moze jos jedan akumulator da se doda na semi ?\nKakve diode preporucujes ako moze neka oznaka da bih sutra potrazio u gradu?\nTe akumulatore inace punim sa Solarnim panelom od 120w (oko 7 ampera kada ima sunca)\npovezivanje izgleda nekako ovako :\nSolarni panel -> Regler\nRegler -> akumulatore\nRegler -> potrosace\nznaci sve ide preko reglera\nRe: Punjenje 4 paralelno vezana akumulatora 11.06.2010. u 23:40 - pre 137 meseci\nPonovo gledam semu ... koliko vidim sa leve strane dolazi punjenje a sa desne dolaze potrosaci ?\nproblem je sto ja ne mogu tako da uradim ... meni i punjenje i potrosaci moraju da dodju sa iste strane ,,,,posto regler odredjuje da li se akumulatori pune ili se sa njih uzima struja...\nznaci od reglera jedan kabl ide do akumulatora , takodje od reglera ide napajanje ka potrosacima ...\nRe: Punjenje 4 paralelno vezana akumulatora 11.06.2010. u 23:58 - pre 137 meseci\npretpostavljam da je "regler" nekakav regulator? Mozes li baciti neki link na njega, posto ako su akumulatori spojeni samo na njega, onda mora kod njega nesto da se "budzne"\nRe: Punjenje 4 paralelno vezana akumulatora 12.06.2010. u 00:59 - pre 137 meseci\nspominjani regler je obično dc-dc pretvarač, sa još par dodataka.\ne, sad , ako je u sistemu projektovan akumulator baš 240-ili-slično Ah, onda imaš problem sa paralelnom vezom.\nukoliko je u sistemu predviđen manji akumulator (recimo taj od 70Ah), onda si ti sa ovom (prevelikom) budžom u paraleli napravio problem.\nRe: Punjenje 4 paralelno vezana akumulatora 12.06.2010. u 14:31 - pre 137 meseci\nu pitanju je cist kinez... uredjaj koji pominjem u slengu zovomeo regler inace se zove solatrni kontroler...\non sam bira gde ce da posalje struju koju solarni paneli proizvedu...\nznaci iz panela struja dodje do njega ... a on bira da li je salje na potrosace ili je salje na aukumulator na punjenje... nocu kada nema dovoljno struje iz panela on koristi struju iz akumulatora i preusmerava je ka potrosacima...\navo cisto da vidite kako izgleda\noko 20 sekunde ja kacim unimer da izmerim napon po oblacnom danu...\nRe: Punjenje 4 paralelno vezana akumulatora 12.06.2010. u 14:54 - pre 137 meseci\n<OT>koliko cesto moras da cistis (peres) taj panel?</OT>\nsto se tice tog reglera, on dakle ima steker za bakterije, steker za panel i izlaz od 12V za "instalaciju" ? ako je tako, sumnjam da mozes, bez da njega modifikujes, izolujes baterije posto ako ih izolujes moci ces ili samo da ih punis ili samo da ih praznis .. a ni jedno ni drugo ti ne radi posao .. teoretski moze da se napravi dupla izolacija (za punjenje i za praznjenje) koja bi se switchovala zavisno od toga da li su baterije na punjenju ili na praznjenu - da li imas neki indikator na "regleru" da li koristi baterije ili je ih puni koji bi mogao da se iskoristi za to (vidis semu koju ti je pedjaz stavio, samo ulaz i izlaz vezes preko relea i biras koji ce da bude spojen na regler - jedan puni a drugi prazni, a rele gadjas indikatorom sa reglera). Ako nemas indikator, mogla bi da se napravi neka analogija koja meri da li struja ide u ili iz akumulatora i na osnovu toga baca rele na punjenje ili praznjenje.\nRe: Punjenje 4 paralelno vezana akumulatora 13.06.2010. u 12:19 - pre 137 meseci\nAj prvo na ono o solaru :)\nstavljen je pre mesec dva i nikada ga nisam prao ... davao je zadovoljavajuci napon u svim vremenskim uslovima, pogledaj onaj video klip kada je pokriven platnom, a na tom youtube kanalu imas jos par nekih testova ... da li bi bolje radio da je cist ne znam ... ono sto znam da bi radio bolje ako je recimo postavljen prema jugu ali upravno ka reci jer bi onda dobio svetlost sunca plus gomilu refleksija sa reke... na jedrilicama se retko stavljaju da sunce bije odozgo obicno se hvata sunce sa mora (plus naravno cisto sunce...)\nprimer za to ti e da u gradu retko kada pocrnis ali kada setas pored vode ubrzo pocrvenis i pocrnis... jer dobijes sunce sa neba i sunce sa povrsine vode...\nrazmisljam da napravim neki preklopnik kada nisam na ladji da puni a kad udjem da ne puni ... neku vrstu prekidaca... inace onaj link gore je to sto mi treba i sto radi taj posao .. mali kontroler koji sve to radi automatski ali nema ga kod nas...\nRe: Punjenje 4 paralelno vezana akumulatora 13.06.2010. u 14:31 - pre 137 meseci\nIzmedju zelja i Mogucnosti ----Postoje Razlike !!!\n[Ovu poruku je menjao robert63 dana 14.06.2010. u 06:22 GMT+1]\nRe: Punjenje 4 paralelno vezana akumulatora 13.06.2010. u 15:34 - pre 137 meseci\novako nesto bi moglo da radi posao .. naravno ovo je samo koncept (neces sigurno op-ampom direktno voziti rele na prime fali ti neki tranzistor - zavisi kakav rele stavis, treba tu i neka povratna sprega sa nekim histerezisom na tom op-u - to zavisi koji op stavis) ali generalno sa ovim potenciometrom namestis da kada sa "reglera" prema baterijama dolazi vise od X volti (13.0 recimo) rele se baci u mod za punjenje dok ako sa reglera dolazi manje od 13V onda se rele baca u poziciju za praznjenje.\n(plus ka akumulator - to je ono gde se na regleru kaci akumulator, baterija1+ je + na akumulatoru1 ... svi minusi su spojeni zajedno .. Treba ti neki regulator da napojis op-amp i treba ti neki 2.5V reference - moze i otpornik + zenerka ili tako nesto)\nCapture.PNG - 21.8k