Bankar.me , Dan\n– Razlozi za to su brojni i različiti, uzrokovani lošim poslovnim odlukama privrednika, a najčešće različitim vrstama ograničenja i biznis barijera koje postoje na nacionalnom i lokalnom nivou. U Crnoj Gori, prosečno mesečno opterećenje za preduzeće sa jednim zaposlenim iznosi oko 600 evra i u slučaju da ono u tom mesecu nije ostvarilo promet. Čini mi se da to vrlo slikovito govori o nivou opterećenosti poslovanja koji, kao takvi, na određeni način destimulišu i osnivanje novih preduzeća izjavio je Mitrović odgovarajući na pitanje da li su poslodavci u Crnoj Gori najopterećeniji.\n– U CG je blokirano oko 18 hiljada računa preduzeća, što čini oko 50 odsto realne privrede. S druge strane, veliki problem na koji UPCG godinama ukazuje je i neformalna ekonomija koja učestvuje u rasponu od 30 do 40 odsto u bruto domaćem proizvodu (BDP), što je alarmantan podatak. Iako je poznato da svako smanjenje poreza i doprinosa uvećava budžetske prihode, a smanjuje sivu ekonomiju, CG još uvek nije pronašla izlaz iz ovog problema. Praksa je pokazala da borba protiv neformalne ekonomije i njenih uzročnika treba da stimuliše one koji spadaju u uredne platiše poreskih i drugih obaveza, i da počiva na poreskoj disciplini i dobrovoljnom izvršavanju zakonskih obaveza. U ovom trenutku, opšti je utisak da realizovane mere po pitanju borbe protiv neformalne ekonomije nisu vođene u pravom smeru. Zato konačno treba uvažiti dugo godina zagovaran predlog UPCG po kojem ovaj problem prvenstveno treba rešavati širenjem kruga poreskih obveznika. Sve do tada ne može se očekivati smanjenje nelegalnog poslovanja jer će oni koji se trenutno nalaze na sivom tržištu tu i ostati, a kao takvi biti privilegovani u odnosu na preduzeća koja su registrovana i posluju u skladu sa zakonskom regulativom - pojasnio je Mitrović.\nKako biste ocenili poslovni ambijent u Crnoj Gori? Koje su dobre a koje loše strane?\nUz pohvale na račun evidentnih pozitivnih pomaka prethodnih godina, ipak moram konstatovati da stanje u privredi još nije dobro. To pokazuje praksa domaćih privrednika i brojne prepreke koje su još prisutne i otežavaju redovno funkcionisanje preduzeća naročito onih iz kategorije malih i srednjih. Postojeće barijere, u prvom redu, prepoznaju se kroz masivnu, skupu i neefikasnu javnu administraciju na nacionalnom i lokalnom nivou, kao i preveliku javnu potrošnju. Zabrinjava i komentar koji čujemo u komunikaciji sa našim članstvom o tome da je svakoj maloj firmi praktično potreban po jedan advokat koji će se baviti samo praćenjem regulative (zbog čestih promena), a zatim i njenim tumačenjem.\nVlada neće da smanji opterećenje na zarade, pod izgovorom da će im se tako smanjiti prihodi. Da li ćete i u narednoj godini insistirati na smanjivanju poreskog opterećenja poslodavaca?\nNaravno. Kao i do sada, poreska opterećenja poslodavaca, a posebno opterećenja na zarade, biće pitanja kojima će se UPCG intenzivno baviti i u narednom periodu. Izdvajanja za poreze i doprinose na zara de u našoj zemlji su izuzetno visoka i predstavljaju zaista veliki trošak za poslodavce. Primera radi, na 100 evra koje isplati zaposlenom, poslodavac ima dodatnih 68 evra raznih dažbina. Takođe, treba podsetiti i da je Crna Gora jedina zemlja u regionu i jedna od retkih u odnosu na zemlje EU, koja nema ni jedan jedini evro od zarade koji nije oporeziv. Iako je UPCG predlagala uvođenje neoporezivog dela zarade, to još nije prihvaćeno.\nMala i srednja preduzeća su zdrav deo privrede, što znači da njihova održivost ne sme biti dovedena u pitanje. Nažalost, svedoci smo da se, ranijih godina problem nedostatka javnih prihoda često rešavao povećanjem postojećih ili uvođenjem novih poreskih stopa, što u CG više ne sme biti praksa.


Arktik – Zavera\nZTP 29. jula 2021. 0 Komentara\nPolifluoroalkil i perfluoroalkil (PFAS) poznate su kao „večne hemikalije“ jer se prirodno ne razgrađuju. Nova studija otkriva da ubrzano topljenje arktičkog leda ispušta sve veću količinu ovih hemikalija u životnu\nPukovnik Tormod Hajer istakao je da bi jačanje američkog vojnog prisustva u Norveškoj imalo negativne posledice po ovu skandinavsku zemlju. Prema norveškom državnom listu NRK, u članku pod naslovom „Može\nZTP 25. decembra 2020. 0 Komentara\n„Ovo je naš Arktik,“ izjavio je ruski istraživač Artur Čilingarov kada je 2003. stigao na Severni pol. Četiri godine kasnije, nova ruska ekspedicija zabola je titanijumsku zastavu na morsko dno


Tanjug 22. maja 2019. 10:36\nBEOGRAD – Festival ruske klasične muzike čiji je osnivač Emir Kusturica, a koji se održava uz podršku kompanije „Gasprom njeft“, od ove godine umesto pod imenom Boljšoj festival“, odvijaće se pod novim imenom „Kustendorf klasik“.\nKustendorf klasik održaće se od 10. do 12. jula na Mećavniku, Mokra Gora pod istom idejom da se podrže talenti iz muzičkih škola i akademija iz Srbije, Republike Srpske kao i iz regiona Rusije.\nTokom tri dana mladi muzičari će se takmičiti u veštini izvođenja ruske klasične muzike u dve starosne kategorije od 13 – 17 godina i od 18 – 25 godina, za glavnu nagradu festivala Zlatnu matrjošku.\nKonkurs za učešće u takmičarskom programu otvoren je do 10. juna, a pravo prijavljivanja imaju svi učenici muzičkih škola i studenti muzičkih akademija.\nU takmičarskom delu programa učesnici su obavezni da izvedu jednu kompoziciju ruskog (sovjetskog) autora (originalno delo ili adaptacija) ili obradu ruske narodne pesme/melodije napisane (obrađene) od strane ruskog kompozitora ili izvođača. Ostatak takmičarskog programa može da obuhvata dela i ruskih i srpskih (uključujući i zemlje bivše Jugoslavije) autora ili izvođača i dela svih ostalih kompozitora klasične muzike.\nProgram sedmog festivala „Kustendorf klasik“ tradicionalno će biti ispunjen nastupima zvezda svetskog nivoa.\nDo sada su na festivalu svoja majstorska umeća prikazivali proslavljeni pijanisti Denis Macujev, Aleksandar Madžar, Jurij Rozum, violinisti Nemanja Radulović, Roman Simović, Julijan Rahlin, Aljona Bajeva, Tatjana Samuil, violončelisti Narek Haknazarijan i Justus Grim, solo pevači Zoran Todorović i Milijana Nikolić kao i najistaknutiji dirigent današnjice, maestro Valerij Gergijev.\nProgram ispunjavaju i Majstorski kursevi za mlade talente koje drže poznati muzičari, gosti festivala.\nFestival je oformio i poseban simfonijski orkestar koga čine iskusni muzičari i studenti muzičkih akademija.\nSimfonijskim orkestrom diriguje maestro Srboljub Dinić.


MyCity » Linux -> Umrežavanje i administracija Linux servera » Problem sa instalacijom LAMPP na Mintu 17.3\nPoslao: 26 Jan 2016 11:27\nNasao sam http://stackoverflow.com/questions/5891802/how-do-.....che-server\nu fajlu mydevsite.conf\nsam ubacio putanju koja ne radi\nmozda treba jos nesto negde\nKako da vratim kao sto je bilo, pozdrav\nPoslao: 26 Jan 2016 11:29\nU medjuvremenu sam pitao sad cu da vidim, hvala\nPoslao: 26 Jan 2016 11:31\nCustomLog /home/linuxmint/websajt/logs/access.log combined\nOvde sam pogresio u prethodnoj instalaciji pre ove i ovako stoji nisam nista drugo menjao, kako da je default da ispravim sigurno zato samo vrti connecting i nista\nSvuda sam ispravio sa /var/www/html mesto moje putanje\nPoslao: 26 Jan 2016 11:38\nzatim sam pokusao da restartujem apache2\nudo service apache2 restart\n[sudo] password for linuxmint:\nPoslao: 26 Jan 2016 11:42\nEvo u programu sve radi restartovao program\na kad restartujem u konzoli\nOvde ima verovatno vise ispetljanih stvari koje sam uradio nije valjda resenje da ponovo instaliram linux izgleda\nPoslao: 26 Jan 2016 11:50\nMeni odavde cita xampp\nphpmyadminn radi ali ne radi localhost\nPoslao: 26 Jan 2016 13:08\nRazlog zasto nemam localhost jeste da sam obrisao putanju root localhost tako da je to 100% razlog, ali sam obrisao jos neke vazne fajlove sada cu morati opet da instaliram linux\nPoslao: 26 Jan 2016 19:53\nNapisano: 19 Jan 2016 11:25\npa sam dodao\nIf you get a 404 error upon visiting http://localhost/phpmyadmin: You will need to configure apache2.conf to work with Phpmyadmin.\nKako sad da podesim ovo?\nKorisnici trenutno na forumu: -[CoA]-, A.R.Chafee.Jr., ArmyBoss, bojanM84, BokaVukovic, Chainsaw, Cirkon, darkstar101, dragoljub11987, HrcAk47, Imperator41, Klecaviks, kljift, KUZMAR, Marko Marković, milenko crazy north, Milos ZA, MilosKop, Miskohd, mk, repac, royst33, sakota79, sasa51, segax1, Sirius, sokars, Srki94, suton, tomigun, Trpe Grozni, Username1000, Vlada78, voja64, Yellow Pinky, YU-UKI, znaisha, 2001


Ispovest čoveka koji pamti sagrešenja - Nedelja - Dnevni list Danas\nPočetna » Nedelja » Ispovest čoveka koji pamti sagrešenja\n– Sve do početka ove godine književna javnost nije bila upoznata sa činjenicom da je Aleksandar Tišma za sobom, u rukopisu, ostavio roman pod naslovom Ženarnik, a i sama porodica nije bila sasvim sigurna kako bi trebalo da postupi.\n0Piše: Gordana Draganić Nonin 04. juna 2010. 17.36\nO tom romanu sam ponešto saznao čitajući Tišmin Dnevnik, ali iz poneke napomene nisam ništa mogao zaključiti o konačnoj sudbini ovog dela: da li je ono ostalo nedovršeno ili je pisac okončao rad na njemu; da li je delo sačuvano ili je pisac uništio svoju umotvorinu; da li je doneo odluku da delo ostane neobjavljeno ili je prepustio da o tome naslednici odluče – kaže, između ostalog, u predgovoru Ivan Negrišorac za prvo izdanje romana iz zaostavštine Aleksandra Tišme – Ženarnik, koji u izdanju Akademske knjige izlazi iz štampe tokom sledeće sedmice.\nNakon sedam godina od smrti velikog pisca iz Novog Sada Aleksandra Tišme (1924-2003), javnost će biti upoznata sa njegovim, dosad nepoznatim romanom koji je nastajao istih godina kada i njegova najčuvenija dela – Knjiga o Blamu, Upotreba čoveka, Škola bezbožništva… Ovaj rukopis nastajao je i završen je tokom 80-ih godina prošloga veka. Tišma ga pominje u svome Dnevniku, a zašto ga nije objavio za života, zasad je tajna. Deo misterije razrešen je kada je vlasnica i glavna urednica Akademske knjige iz Novog Sada Bora Babić odlučila da štampa celokupna dela Aleksandra Tišme.\n– Dugo sam razmišljala o tom poduhvatu, jer mi se učinilo da bi Tišma, sedam godina nakon smrti, mogao da „sklizne“ u zaboravljene pisce – objašnjava Babićeva. – U knjižarama skoro da nema njegovih naslova, a koliko mi je poznato, posle njegove smrti, nije objavljena nijedna knjiga, ne računajući Upotrebu čoveka, roman koji je Nin štampao u ediciji deset najboljih romana dobitnika Ninove nagrade. Objavljena su i njegova Pisma Sonji, koja ga, kao pisca, osvetljavaju na sasvim nov način. Moja želja bila je da se u jednoj ediciji objavi celokupno stvaralaštvo Aleksandra Tišme.\n– Držali smo u rukama običnu belu fasciklu na kojoj piše Aleksandar Tišma, Ženarnik. Roman je napisan na 223 strane, mehaničkom mašinom za kucanje, u najvećem proredu. Tišma je svojeručno, grafitnom olovkom, dodavao sitnije ispravke teksta. Prva rečenica glasi: „Ovo je ispovest čoveka koji je upamtio mnoga sagrešenja i plaši se da mu ona neće biti oproštena, iako je u njima učestvovao protiv volje“, ističe Negrišorac.\nRadnja romana odvija se u nepoznatoj zemlji, na izmišljenoj planini Dargil. I vremenski okvir je nepoznat, a junaci koriste hladna oružja – mač, nož i koplje. Roman je napisan u prvom licu, ispovednim tonom, a glavni junak – narator, nema ime. Naslov Ženarnik zapravo je kovanica koja označava kavez za zarobljene žene. Nad njima se iživljavaju surovi ratnici, siluju ih i zatim ubijaju, a na njihovo mesto dolaze nove robinje.


Ðukanović: Zatvoriti granice, zdravlje građana u ozbiljnoj opasnosti - Vijesti Srpske – Najnovije vijesti iz Republike Srpske i BIH\nNaslovna Region Ðukanović: Zatvoriti granice, zdravlje građana u ozbiljnoj opasnosti\nFoto: Milo Đukanović\nPODGORICA – Predsjednik Crne Gore Milo Ðukanović traži zatvaranje granica i ubrzanu imunizaciju jer, kako kaže, zdravlje građana je u ozbiljnoj opasnosti.\nÐukanović smatra da su brojke preminulih „stravične“, kao i oboljelih od virusa korona, što, kako ističe, iziskuje ažurno uvođenje i efikasnu primjenu epidemioloških mjera – zatvaranje granice za ulazak u državu bez PCR testa, kao i ubrzanje procesa imunizacije stanovništva“.\nPoručio je da se u cilju zaštite građana Crna Gora mora izdići iznad podjela.\nPodsjetio je da je za nešto više od 11 mjeseci od posljedica infekcije virusom korona u Crnoj Gori preminulo više od 1.000 građana.\n„Ono što je u aprilu ili maju prošle godine bila tužna vijest u prijateljskim zemljama širom svijeta sa daleko većim brojem stanovnika, zbog čega sam šefovima država u ime građana Crne Gore i u svoje ime upućivao izraze saosjećanja i solidarnosti, danas je naša tragična realnost“, poručio je crnogorski predsjednik, prenio je portal RTCG.\nStravične brojke u svakodnevnom broju porasta oboljelih i preminulih, kako kaže Ðukanović, ne smiju nikoga ostaviti ravnodušnim.\n„Zdravlje naših građana je u ozbiljnoj opasnosti“, naveo je uz apel državnim istitucijama i građanima da se vrate aktivnostima i odgovornom ponašanju kakvo je bilo u prvom talasu pandemije.\n„Više nego ikada potrebni su nam sistemski pristup, timsko djelovanje nadležnih institucija, profesionalnost, efikasnost i solidarnost u obavljanju svih poslova. U tom cilju neophodni su ažurno uvođenje i energična primjena mjera, efikasna kontrola njihovog poštovanja, zatvaranje granice za ulazak u Crnu Goru, bez PCR testa, kao i ubrzanje procesa imunizacije u interesu efikasnije i dugoročnije zaštite zdravlja stanovništva“, poručio je.\nDa bi, kaže, u tome uspjeli „moramo se uzdići iznad svih podjela, zaboraviti na međusobne optužbe i na sve razlike i nesuglasice političke i druge prirode, pokazati da smo kao društvo dorasli ovom izazovu i vremenu u kojem živimo“.


Ruske struje - Fizikalna terapija Novi Sad\nPrimena Ruskih struja najevidentnija je u procesu stimulacije zdravih mišića, za povećanje snage i poprečnog dijametra mišića. Ruski fizijatar Jakov Koc je njihov značaj objavio 1977. godine kada je korišćenjem ove vrste struja, kod ruskih sportista na olimpijadi postigao povećanje mišićne snage za 30 – 40 procenata jer je koristio ove struje kao dodatni trening. Ove struje se naravno ne koriste samo kod sprotista, već I u slučajevima kada je zbog dužeg mirovanja nastala mišićna atrofija, pa su pokreti otežani ili nemogući. .\nELIMINACIJA CELULITA I OBLIKOVANJE TELA\nOno što je nedavno otkriveno jeste njihova sposobnost da u sintezi sa digitalnim bipolarom (posebna vrsta hercnog generator) ubrzaju mikrometabolizam folikula celulita i aktiviranjem metaboličkih procesa unutar tkiva fantastično deluju na razbijanje celulitskog bloka koji kasnije dodatno razbijamo maderoterapijom i terapijskim ultrazvukom. Ruske struje nisu bolne, jako su prijatne.\nLEČENJE SPORTSKIH POVREDE I RAD SA ZDRAVIM SPORTISTIMA\nO efektima ruskih struja sa digitalnim bipolarom najbolje će svedočiti sprotistkinje koje su kod nas nakon povreda prošle period rehabilitacije I za kratko vreme se ponovo vratile treninzma. Doduše u početku pod nazorom naših fizioterapeuta a kasnije I samostalno . Pored sportskih povreda ruske struje aktivno primenjujemo I kod sprotista koje nemaju nikakvih povreda ali žele da postižu bolje rezultate povećanjem mišićne snage za 30–40 posto.


Mongooz and the Magnet večeras u FTTS ⋆ Firchie Think Tank Studio\nMongooz and the Magnet večeras u FTTS\nNasuprot uobičajenoj FTTS praksi da makar dve nedelje unapred objavimo i najavimo svirku, večerašnji koncert benda Mongooz and the Magnet upao je u program brzinski i neplanski. Sve što smo dobili od materijala preneli smo vam u sirovoj engleskoj varijanti, ali iskoristićemo još malo vremena pred svirku da vas upoznamo sa momcima koje slušamo večeras u Firchie Think Tank Studiju.\nMladi norveško-irsko-mađarski bend koji je iznenada osvojio srce mađarske muzičke scene\nNekoliko godina unazad, dva mladića iz Norveške i Irske preselila su se na jug Mađarske sa namerom da studiraju medicinu. Ta ideja se pretočila u zanimljivu muzičku avanturu. Nakon udruživanja sa lokalnim bubnjarem, formirana je trojka koja u samo prve 2 godine svog postojanja beleži brojne nastupe u gradovima i na festivalima širom Mađarske, Nemačke, Velike Britanije, Rumunije i Irske.\nMongooz and the Magnet sviraju svoju varijantu Hendriks-pop-rok muzike, svirajući vatreno i snažno, ali i surovo iskreno, stvarajući vernu publiku već od osnivanja početkom 2014. godine. Do danas su nastupali kao predgrupa nekim od najvećih bendova u zemlji, pred publikom od 300 do čak 10.000 glava. Intenzivne koncertne aktivnosti obezbedile su i redovno radijsko emitovanje singla „Number“, a u najavi su nastupi na prestižnom Sziget festivalu i Volt festivalu ove godine.\nSa samo tri muzičara na sceni, prostor je ispunjen bogatim gitarskim zvukom nadopunjenim deonicom kontrabasa. Povrh svega dolaze tekstovima o emocionalnom putovanju i ličnoj slobodi, a sve to dolazi iz zemlje koja ima važan udeo u stvaralaštvu i identitetu benda.\nSa međunarodnim miksom članova, i identitetom koji je istovremeno stran, ali i veoma mađarski, Mongooz and the Magnet su sledili nelogičan put – okretanjem leđa od „sigurne“ karijere u medicini, momci su odlučili da žive kroz muziku. Na njihovu sreću, sa strašću sa kojom rade i sviraju, brzo su postali jedan od najperspektivnijih bendova u Mađarskoj.\nBend je krenuo sa nastupima na međunarodnim festivalima, a od jeseni 2016. godine su na svojoj prvoj evropskoj turneji sa najnovijom studijski album, sa kojeg je prvi LP, „Please Be Naked“.


Rođendanska ponuda BMW X modela sa M paketom opreme | Kamatica\nPočetna > vest > Rođendanska ponuda BMW X modela sa M paketom opreme\nTekst objavljen: 06.10.2016 15:02\nU čast jubileja, 100 godina BMW grupe, BMW Srbija pripremio je specijalnu rođendansku ponudu za BMW X modele sa M paketom opreme u promotivnom periodu koji traje do 15.11.2016. godine.\nKupovinom BMW modela X1, X3, X4, X5 ili X6 klijenti ostvaruju pravo na BMW produženu garanciju u trajanju od čak 5 godina ili 200.000 pređenih kilometara, a izborom prepoznatljivog M paketa opreme, značajno uštede.\nBMW produžena garancija od 5 godina podrazumeva 2 godine redovne i 3 dodatne godine garancije kojom BMW garantuje kvalitet X modela i podiže zadovoljstvo u vožnji u premijum klasi na najviši nivo. Čuveno slovo M na prednjim bokovima automobila ističe njihov sportski karakter i daje poseban i prepoznatljiv BMW osećaj u vožnji, koji je priznat od strane BMW vozača široma sveta.\nZainteresovani klijenti do novih BMW automobila mogu da dođu i putem zamene vozila po principu „staro za novo“ u okviru BMW Premium Selection programa, koji nudi stimulativne uslove otkupa vozila.\nBMW X modeli dostupni su za test vožnju u BMW prodajnim salonima. Za više informacija o rođendanskoj ponudi pozovite broj telefona 011/ 353 99 01 ili posetite zvaničnu internet stranicu www.bmw.rs.\nvozilo automobili BMW


Usvojena Odluka o davanju saglasnosti na zaključenje Ugovora o kupoprodaji prve nekretnine u Poslovnoj zoni\nPetak, 29 April 2011 09:02\nOdbornici Skupštine opštine Kozarska Dubica na 24. redovnoj sjednici usvojili su Odluku o davanju saglasnosti na zaključenje Ugovora o kupoprodaji prve nekretnine u Poslovnoj zoni "Lipova Greda" putem licitacije preduzeću "Eko-Bel" iz Laktaša.\n"Potpisivanjem ovog ugovora u Poslovnu zonu "Lipova Greda" uvešće se prvi investitor.\nOvom odlukom otvaramo novu stranicu u izgradnji Poslovne zone "Lipova Greda"", rekao je Miloš Ćibić načelnik Odjeljenja za prostorno uređenje i stambeno-komunalne poslove i dodao da je ovaj ugovor rezultat ozbiljnog i studioznog rada u proteklih godinu i po dana. On je naglasio da je najveći dio posla u realizaciji projekta formiranje Poslovne zone odradilo Odjeljenje za privredu i društvene djelatnosti. "Osim ovog Odjeljenja veliki doprinos u realizaciji dali su i drugi u opštinskoj administrativnoj službi, zakonodavci i odbornici Skupštine opštine koji su svojim odlukama pratili dinamiku aktivnosti Izvršne vlasti", rekao je Ćibić. Dragan Mataruga načelnik Odjeljenja za privredu i društvene djelatnosti je rekao da su u toku pregovori sa još dva investitora zainteresovana za ulaganja u Poslovnu zonu "Lipova Greda". "Investitori ne smiju da osjećaju nikakve administrativne barijere. Ja svim srcem vjeruje u ovaj projekat koji bi trebao da zapošljavanjem mladih ljudi riješi goruće probleme u opštini Kozarska Dubica", rekao je Mataruga. Značaj dolaska prvog investitora istakao je i zamjenik načelnika opštine Rajko Marčeta koji se u svoje i ime načelnika opštine zahvalio odbornicima na podršci koju su pružili Izvršnoj vlasti u realizaciji projekta Poslovne zone "Lipova Greda".\nOdbornici su jednoglasno usvojili Odluku o davanju saglasnosti na zaključenje Ugovora o kupoprodaji nekretnine, putem licitacije, Preduzeću "Eko-Bel" iz Laktaša, čime su ovlastili načelnika da sa ovim preduzećem, kao najboljim ponuđačem, zaključi ugovor o kupoprodaji građevinske parcele ukupne površine 4.187 metara kvadratnih.


Amor Mašović: 8.262 Bošnjaka Ubijeno u Genocidu u Srebrenici | We Remember the Bosnian Genocide, 1992-95. Mi se Sjećamo Genocida u Bosni, 1992-95.\n← Godišnjica Genocida u Zvorniku: Kolektivna dženaza 2. juna, 2012.\nGanić: U Dobrovoljačkoj Poginulo 5-6 Ljudi, Srbi Falsifikuju i Obmanjuju →\nAmor Mašović: 8.262 Bošnjaka Ubijeno u Genocidu u Srebrenici\tPosted on April 29, 2012\tby Bosnian Genocide Amor Mašović, svjedok na suđenju Radovanu Karadžiću\nVojska Republike Srpske ubila 8.262 Bošnjaka iz Srebrenice\nAl-Jazeera Balkans — Prema podacima Instituta za nestala lica Bosne i Hercegovine, poslije pada Srebrenice u julu 1995. godine snage bosanskih Srba ubile su 8.262 Bošnjaka, a više od 6.600 tih žrtava, ekshumiranih iz masovnih grobnica u istočnoj Bosni, do sada je identificirala Međunarodna komisija za nestala lica (ICMP), posvjedočio je u utorak na suđenju Radovanu Karadžiću pred Haškim tribunalom (ICTY) direktor tog instituta Amor Mašović.\nSvjedok je upitao optuženog zašto bi ‘primarne grobnice bile naknadno otkopavane, tijela žrtava drobljena buldožerima i premještana u sekundarne grobnice’\nSvjedok je upitao optuženog zašto bi “primarne grobnice bile naknadno otkopavane, tijela žrtava drobljena buldožerima i premještana u sekundarne grobnice”.\nKaradžić je, kao i tokom ispitivanja jednog ranijeg svjedoka, ustvrdio da je Mašović izjavio da su osobe koje su još žive identificirane kao žrtve iz Srebrenice, zato što su njihovi “amputirani udovi” pronađeni u masovnim grobnicama.\nNa pitanje da li je izjavio da je u Memorijalnom centru u Potočarima sahranjeno “najmanje 500″ ljudi koji nisu stradali u Srebrenici, svjedok je odgovorio da to nije tačno i da niko to nikada nije utvrdio.\n‘Egzaktni podaci direktno iz masovnih grobnica’ pokazuju da je ‘na 450 lokacija nađeno najmanje 6.700 kompletnih ili nekompletnih posmrtnih ostataka i da su porodice prijavile nestanak 8.262 lica’.\nSuđenje Karadžiću – koji je, osim za genocid počinjen u Srebrenici, optužen i za progon Bošnjaka i Hrvata širom Bosne i Hercegovine, teror nad civilima u Sarajevu te uzimanje vojnika UNPROFOR-a za taoce – bit će nastavljeno u srijedu.\nShare this:ShareFacebookTwitterEmailDiggPrintGoogle +1Like this:Like Loading...\tThis entry was posted in Genocide and tagged Bosanski Genocid, Genocid, Genocid nad Bosnjacima, Genocid u Bosni, Genocid u Srebrenici, Srebrenica, Vojska Republike Srpske. Bookmark the permalink.\t← Godišnjica Genocida u Zvorniku: Kolektivna dženaza 2. juna, 2012.


Informacione Tehnologije na delu.\nIT-Works Business Solutions & Assistance doo svojim klijentima pruža IT konsultantske usluge\nIT konsalting podrazumeva da ćemo saslušati sve vaše potrebe, na osnovu vaših potreba napraviti plan razvoja iformacionog sistema i procenu potrebnog hardvera, kao i sistemskog i razvojnog softvera.\nPrednosti korišćenja konsultantskih usluga su brojne:\nPoslovanje sa smanjenim IT troškovima;\nkonstantno unapređenje i optimizacija informacionog sistema;\noptimizovan proces nabavke uz niže troškove;\nizbegnuti rizici nabavke loše opreme i implementacije loše isplaniranog i izvedenog informacionog sistema.\nIT-Works business Solutions & Assistance doo će Vam pomoći da dođete do naj isplativijeg rešenja za Vaš posao u skladu sa potrebama i mogućnostima Vašeg preduzeća.\nPružamo usluge projektovanja, izvođenja i održavanja računarskih mreža\nProjektujemo, izvodimo i administriramo računarske mreže bazirane na Windows i Linux platformama i okruženju.\nProjektovanje podrazumeva da smo u mogućnosti da Vam ponudimo najisplativije rešenje u odnosu na Vaše potrebe.\nIzvođenje mreže podrazumeva postavljanje kompletne pasivne infrastrukture mreže, podešavanje svih urđaja na mreži i njihovo puštanje u rad.\nOdržavanje podrazumeva preventivno softversko/hardversko održavanje ispravnog rada svih uređaja na mreži, kao i servis neispravnih uređaja i delova mreže.\nOdržavanje i servis IT opreme\nIT-Works Business Solutions & Assistance doo pruža usluge preventivnog održavanja i servis računarske opreme\nOvaj vid održavanja i servisa obuhvata: održavanje hardvera, održavanje softvera i održavanje mreže.\nOdržavanje hardvera, obuhvata redovne preglede hardvera, zamenu dotrajalih, zamenu neispravnih delova, čišćenje delova od prašine, podmazivanje pokretnih delova itd...\nOdržavanje softvera obuhvata održavanje operativnog sistema, održavanje korisničkih aplikacija i drugog korisničkog softvera, redovan update sistema i korisničkog softvera, antivirusna i anti spam zaštita itd...\nKljučne IP PBX funkcije\nAko tražite PBX, evo nekih ključnih funkcija koje moraju da budu podržane:\nVOIP RADY: svet se udaljava od starih PSTN linija prema VOIP-u, Uverite se da vaša PBX centrala podržava IP stanice (telefone) i IP priključke (servise). SIP je trenutni defakto standard, ne kupujte telefonski sistem koji ga ne podržava.\nGLASOVNE PORUKE: Nekada je govorna pošta bila opcioni dodatak vašem sistemu. Danas se podrazumeva. Potražite PBX koji može proslediti poruke govorne pošte na vašu e-poštu kao prilog.\nMOBILNOST: Većina preduzeća ima bar neke radnike koji provode većinu svog vremena van kancelarije. Pobrinite se da vaš PBX podržava funkcije mobilnosti poput find me / follow mw, udaljene IP ekstenzije i fiksnu / mobilnu konvergenciju.\nKONFERENS: Jedan od najboljih načina da se smanje troškovi putovanja je telekonferencija. Uverite se da vaš PBX podržava konferencijske pozive.\nIZVEŠTAJI: ako ne možete da ih izmerite, ne možete ni da upravljate troškovima. Uverite se da PBX koji odaberete ima funkcije izveštaja, istorije poziva, snimanje poziva itd...\nKABA - MATRIX\nProjektujemo, prodajemo i izvodimo sisteme MATRIX kontrole pristupa nemačke firme KABA.\nProjektujemo, prodajemo i izvodimo sisteme video nadzora\nIT-works u saradnji sa svojim partnerima prodaje, projektuje i izvodi sisteme video nadzora uz poštovanje svih važećih propisa i licenci Republike Srbije.\nPonosni smo na saradnju sa:\nThe Beverly Hills Lingual Institute\nInstitut za jezike Beverli Hilsa je najveća škola stranih jezika u Americi.\nVIVA Travel, turistička agencija koja organizuje putovanja u najveće svestke metropole, zimovanje, letovanje, ekskurzije.\nAranžmani,avio karte, hoteli, putovanja, first minute - last minute ponude. Letovanje apartmani i hoteli - Grčka, Španija, Italija. Zimovanje i skijanje Srbija, Austrija ...\nAll in One Print Center\nKompletna štampa na jednom mestu. Digitalna i offset štampa, štampa tekstila, lasersko sečenje i graviranje, markiranje metala, uv štampa, sito, tampon...\nGradski zavod za plućne bolesti i tuberkolozu\nIT-Works Business Solutions & Assistance d.o.o.\nDr. Mila Boskovica 10a\n© IT-Works d.o.o. 2017


Kolumne & novosti: Nemačka štampa: Đoković nikada neće biti veliki šampion\nŠtampa na nemačkom jeziku iscrpno se bavi teniskim turnirima iz serije Adrija tur i slučajevima zaraze profi-tenisera koronavirusom. Štampa veoma oštro kritikuje pre svega Novaka Đokovića, prenosi DW.\n"Novak Đoković, prvoplasirani teniser sveta, na svom Adrija turu nije hteo ni da čuje za stroge mere higijene kao u fudbalskoj Bundesligi. A nakon nekoliko slučajeva korone među učesnicima, stiže oštra kritika s teniske scene i pitanja u vezi budućih sportskih događaja", piše nemačka agencija dpa.\nŠefica nemačke ženske teniske reprezentacije Barbara Ritner za list Kelner štat-ancajger izjavila je da se radi o "apsolutnoj katastrofi", odnosno da je Novak Đoković "teniskoj porodici napravio medveđu uslugu": "Čitav svet se pridržava distance i nosi maske, a na Jadranu ljudi sede jedni do drugih, bez maski, u noćnim satima se zabavljaju i grle. Ne razumem u kakvom svetu oni žive, očigledno u svom sopstvenom. Izgleda da je nekima od njih uspeh udario u glavu."\nBerlinski dnevnik Velt pod naslovom "Đokovićev Adrija tur se pretvorio u autogol" iz vesti dpa naglašava da je na turniru u Zadru bio i predsednik hrvatske vlade Andrej Plenković. "On je u međuvremenu testiran. Plenković je razgovarao s Đokovićem, njegovim trenerom Goranom Ivaniševićem i Marinom Čilićem. Jedan vladin portparol je izjavio da je susret potrajao dva do tri minuta, i da nije bilo bliskog kontakta".\nNemački dnevnik podseća i na scene s turnira u Beogradu, gde su gledaoci sedeli veoma blizu jedni do drugih. "Stvarno to ne razumem, bez bezbednog rastojanja, totalni fizički kontakt, bez zaštitnih maski, čak i fanovi bez maski", citira berlinski list nekadašnju najbolju teniserku sveta Kris Evert.\nFrankfurter algemajne cajtung piše o "naprasnom kraju najveće teniske zabave na Balkanu i mamurluku nakon nje". U tom duhu intoniran je i naslov članka: "Divlja žurka, bez ikakvih pravila". Za glavnog aktera te priče nemački list je proglasio Novaka Đokovića. "Srpski najbolji teniser sveta mora da odgovori na čitav niz neugodnih pitanja", zaključuje frankfurtski dnevnik.\nUjedno se podseća i na to da su kritike na računa Adrija tura "bile glasne i pre prvih potvrđenih korona-slučajeva, na primer po pitanju higijenskog koncepta. Ili tačnije: de fakto nepostojanja nikakvih pravila higijene. Ili činjenice da su gledaoci sedeli toliko blizu jedni do drugih. Ili noćne zabave u jednom beogradskom klubu."\nNemačka štampa tako citira mnoge aktere s teniske scene, pa i neke profesionalne igrače poput Nika Kirjosa, koji je na Tviteru kritikovao održavanje turnira: "To se dogodi kad se ne poštuje nijedno pravilo."\n"Zašto Đoković nije šampion" – to je naslov analize objavljene u listu Rajniše post. List koji izlazi u Diseldorfu podseća na velike sportske uspehe Novaka Đokovića (79 titula, osvajanje sva četiri Gren slema) – i svejedno zaključuje: "On je broj jedan tenisa i atrakcija teniske scene. Ali nikada neće biti veliki šampion, jer za to nisu važna dela na terenu, već ona u stvarnom životu. A na tom polju ovih dana on ostavlja bedan utisak", piše nemački list.\n"Đoković i kolege su svojim egoizmom ugrozili planove o nastavku sezone s Otvorenim prvenstvom Amerike koje je trebalo da počne 31. avgusta. Moguće je da će sada, ukoliko se više top-igrača zarazi koronavirusom, potrajati još duže pre nego što se sezona nastavi. Jednom Đokoviću to može da bude donekle svejedno, on se finansijski obezbedio. Ali drugi teniseri sada žive na minimumu egzistencije."\nList iz Diseldorfa kritikuje i Đokovićevu (dosadašnju) nespremnost da se testira na koronu: "Za njega možda virus nije problem, ali za delove društva jeste, i to ogroman. I te ljude bi trebalo zaštititi. Onaj ko to nije shvatio, taj ne zaslužuje da ga se naziva šampionom. Stvarni šampioni deluju drugačije."


Suša: Patrijarhalni kodovi ukorenjeni, o istupanjima žena - nužni, bolni koraci\nSuša: Patrijarhalni kodovi ukorenjeni, o istupanjima žena – nužni, bolni koraci\nKultura Autor:N1 Beograd23. mar. 202112:02\nPatrijarhalni kodovi su jako duboko ukorenjeni u našem društvu kada su u pitanju bazična prava žena, a istupanja žena koje su smogle snage da govore o svojim traumama i otvaranje tako osetljivih slučajeva u javnosti neophodan je i pozitivan trend, ali nedostaje u celoj priči da i institucije koje treba da omoguće da pravda bude zadovoljena, pre svega sudstvo, nezavisno i odgovorno rade svoj posao i da ga rade do kraja - ne izlažući te žrtve dodatnom nasilju, ocenila je pozorišna rediteljka i profesorka režije na Stokholmskom univerzitetu Anja Suša.\nOdgovornost medija je takođe velika, rekla je ona i dodala da je važno i da se ponekada probije taj balon saučesnistva koga naša zajednica čak ni kada su u pitanju umetnički krugovi, nije ni svesna. „To dolazi kao neka vrsta patrijarhalnog nasleđa“, kaže ona.\nMihajlović: Hvala Danijeli Štajnfeld na hrabrosti, žene da prijave nasilnike\nSuša je rekla da su ovo „bebi koraci, koji su nužni i veoma bolni“.\n„Tu je naše društvo u velikom zaostatku u odnosu na neka društva sa većim stepenom građanske svesti… ovde je reč o jačanju solidarnosti, građanske svesti, građanskih vrednosti, i u tom smislu podržavam sve žene koje su smogle snage da govore o svojim traumama javno, jer je to ozbiljan rad na promeni jedne paradigme društvene koja je kod nas strahovito poremećena“, ocenila je.\nOna je rekla i da je zgrožena reakcijama koje čita u komentarima često posle ovakvih istupa žena koje su bile ugrožene, kao i nastupom pojedinih javnih ličnosti koje relativizuju tu problematiku.\nGovoreći o pozorištu, Suša je rekla da pandemija koronavirusa nije prva kataklizma koja je pogodila čovečanstvo, i da ovo nije prvi put da se pozorište zaustavilo, ali da je i ranije odolevalo i opstajalo – i tako će, kako je navela, biti i sada.\nKako je ocenila, šok gubitka pozorišta se u Srbiji osetio manje nego na nekim drugim mestima, (gde su institucije kulture odmah zatvorene, dok su druge mere kasnile), ali je bio dovoljan da ljudi shvate za šta je vredno boriti se.\nOna je najavila i da će se posle cele decenije umetničkog odsustvovanja vratiti u Srbiju ove godine, gde će u novembru početi probe predstave ne kojoj će raditi u Bitefu.\nana sušaDanijela Štajnfeldseksualno nasilje


Telenor omogućio korišćenje 4G brzine prenosa podataka i u romingu Telenor omogućio korišćenje 4G brzine prenosa podataka i u romingu – Personal magazin\nTelenor je prvi operator koji je omogućio korisnicima korišćenje 4G mreže u romingu, i to u Crnoj Gori. Na taj način svi korisnici mogu da uživaju u do šest puta…\nTelenor je prvi operator koji je omogućio korisnicima korišćenje 4G mreže u romingu, i to u Crnoj Gori. Na taj način svi korisnici mogu da uživaju u do šest puta bržem surfovanju neograničenim internetom, ako se opredele za Dnevnu ili Nedeljnu kartu.\nDnevna i nedeljna karta\nCena rominga u Crnoj Gori bez aktivacije Dnevne ili Nedeljne karte:\nCENE ROMINGA U MREŽI TELENOR CRNA GORA CENA\nCena minuta poziva ka mrežama Telenor Srbija i Telenor Crna Gora 10,07\nCena minuta poziva ka svim ostalim destinacijama u Srbiji i Crnoj Gori 24,31\nNadoknada za uspostavu veze za sve odlazne pozive ka mrežama u Srbiji i Crnoj Gori 7,01\nCena minuta dolaznih poziva u mreži Telenor Crna Gora 0,00\nNadoknada za uspostavu veze za sve dolazne pozive 7,01\nCena SMS-a ka svim destinacijama u svetu 10,07\nCena pristupa internetu (din/100 kB) 12,00\nTelenor omogućio korišćenje 4G brzine prenosa podataka i u romingu was last modified: June 24th, 2015 by Redakcija


BIC Deutsche Bank, Marktoberdorf (Nemačka) (SWIFT kod).\nBIC Deutsche Bank, Marktoberdorf (Nemačka) (SWIFT kod)\nBIC za Deutsche Bank u gradu Marktoberdorf je DEUTDEMM736. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nNa primeru fiktivnog broja računa 827159549 i šifre banke 73370008, rezultat će biti IBAN sličan ovome: DE99 7337 0008 8271 5954 9. Da bi se poboljšala čitljivost IBAN-a, on se obično deli na blokove od po četiri znaka. IBAN može da sadrži i do 34 znaka, ali je u većini zemalja kraći od toga.\nKao što vidite, IBAN sam po sebi već sadrži šifru koja jedinstveno identifikuje banku o kojoj se radi. Na primer, za banku Deutsche Bank, to je 73370008. Iz tog razloga BIC, u našem primeru DEUTDEMM736, nije neophodan za prenose unutar Evrope. Sam IBAN je u ovom slučaju dovoljan. Dodatni detalji u vidu BIC ili SWIFT koda su neophodni samo za prenose u kojima jedna od banaka uključenih u transakciju ima sedište van Evrope, a koja se vrši putem SWIFT sistema.\nBIC takođe sadrži šifru države. Za razliku od IBAN-a, ona se ne nalazi na početku BIC-a, već je na 5-oj i 6-oj poziciji. Na primer, za BIC DEUTDEMM736, to je DE. U nekim slučajevima, šifra države iz IBAN-a se može razlikovati od šifre države pridruženog BIC-a jer se koriste različiti standardi.\nSedište banke je Deutsche Bank u gradu Marktoberdorf. Shodno tome, Marktoberdorf se nalazi u zemlji Nemačka.


JOŠ 4 ŽRTVE KORONE U SRBIJI! Broj zaraženih se povećao za 224, ukupno 7.114! (VIDEO) - Informer\n15:04 Društvo 3\nJOŠ 4 ŽRTVE KORONE U SRBIJI! Broj zaraženih se povećao za 224, ukupno 7.114! (VIDEO)\nU Republici Srbiji je do 15 časova 22. aprila 2020. godine registrovano ukupno 7.114 potvrđenih slučajeva COVID 19. Od poslednjeg izveštaja testirani su uzorci 3.281 osoba od kojih je 224 pozitivno. Za poslednja 24 sata preminulo je još četvoro.\n(VIDEO) O OVOM SNIMKU SA INFEKTIVNE KLINIKE U BEOGRADU BRUJI SRBIJA Niko nije ostao ravnodušan, pogledajte i zašto\n(VIDEO) O OVOM SNIMKU SA INFEKTIVNE KLINIKE U BEOGRADU BRUJI SRBIJA Niko nije ostao ravnodušan, pogledajte i zašto sledeća vest\nNa respiratoru je ukupno 103 pacijenta, a do sada je sa respiratora skinuto 73, saopšteno je na konferenciji Kriznog štaba.\nMeđu zdravstvenim radnicima 622 pozitivnih na Kovid 19\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar saopštio je danas da je 622 zdravstvenih radnika pozitivno na virus korona. Na osnovu kliničke slike, njih 420 je bilo ili se nalazi na bolničkom lečenju, naveo je Lončar na pres konferenciji.\nNOVO ŠOKANTNO OTKRIĆE ITALIJANSKIH NAUČNIKA Virus se ovde zadržava i do 27 dana IAKO SU TESTOVI NEGATIVNI\nOn je dodao da zaraženi zdravstveni radnici čine 8,74 odsto od ukupnog broja zaraženih ljudi u zemlju. Kada je reč o gerontološkim centrima, današnji podaci su da je na Kovid 19 pozitivno 493 korisnika domova i 111 zaposlenih.\nSJAJNO! Otkriveno kako je potrošen Đokovićev milion - čuva živote, ali BUKVALNO!\n12:32 Društvo 24\nIZVINJAVAM SE SVIM ŽENAMA, ALI NE I DARIJI! Voditelj koji je neprikladnim pitanjem uvredio doktorku Kisić Tepavčević OPET ŠOKIRA JAVNOST! (VIDEO)\nInformer | Sreda, 22. 04. 2020.\nZlatibor Lončar epidemija najnovija vest Goran Stevanović krizni štab Korona koronavirus broj zaraženih vesti korona presek korona broj zaraženih srbija\nE ovo je mnogo bolje ?\nNeverovatno koja pitanja ova gamad iz opozicionih medija postavljaju. Sad kad ne mogu da kritikuju da nema opreme, njima je sada bitno kako se vršila nabavka respiratora i druge opreme za Srbiju, ali im ne pada na pamet (jer bi odmah dobili po nosu), da takva ista pitanja postavljaju njihovim finansijerima iz inostranstva, čije vlade su na najbezobrazniji način otimale već plaćenu opremu!\nValjda će jednom proraditi savest....jednog dana....laž,neistina,obmanjivanje....verujem da će se jednom svi lažovi kajati zbog svega što su rekli...


ERUPCIJA SREĆE NA ISLANDU Ovako je Reykjavik reagirao na zadnji zvižduk na utakmici - Index.hr\nERUPCIJA SREĆE NA ISLANDU Ovako je Reykjavik reagirao na zadnji zvižduk na utakmici\nZ.A. utorak , 28. 06. 2016. u 06:55 h\nSPLITSKI HULIGANI SVE PRIZNALI? Nagodili se s beogradskim tužiteljstvom, uskoro se vraćaju u Hrvatsku\nISLAND je daleko najveća senzacija ne samo aktualnog Eura, nego i zadnjih par godina svjetskog nogometa, jer nakon što je bez poraza skupinu EP-a završio kao pobjednik, slavio je u osmini finala protiv Engleske (2:1).\nNeočekivana pobjeda za četvrtfinale Eura simpatičnih i borbenih autsajdera, izazvala je oduševljenje svih ljubitelja nogometa, ali delirij i ludilo koji su obuzeli Islanđane, teško je opisati.\nReykjavik, glavni grad otočne zemlje, ima oko 120 tisuća stanovnika, a svi koji su mogli stati, došli su u centar grada kako bi gledali prijenos utakmice iz Nice. Kada je sudac Skomina označio kraj meča, okupljene je obuzela euforija.\nNakon što su se malo pribrali, jednako impresivno su napravili vikinšku koreografiju, sada već kultnu proslavu islandskih nogometaša i navijača:


Goran Radovanović, selektor – Bosifest\nOsmo izdanje Bosifesta, koje će se održati pod sloganom „Pokreni promenu“ od 10. do 12. oktobra u Sava centru, prikazaće 18 kvalitetnih dokumentarnih filmova na različite teme koje se tiču osoba sa invaliditetom, po izboru selektora Gorana Radovanovića, poznatog reditelja i jednog od naših najnagrađivanijih dokumentarista. Publika će od 10 do 12. oktobra imati prilike pogleda 18 filmova, 10 u takmičarskom i 8 u revijalnom delu programa. Svi filmovi biće premijerno prikazani u Srbiji, a očekuje nas i svetska pretpremijera odličnog izraelskog dokumentarca “Moj brat heroj” (r: Yonatan Nir, Enosh Cassel), koji prati grupu mladih ljudi sa Daunovim sindromom na zahtevnom putu kroz indijske Himalaje, u pratnji svojih braća i sestara. Film će biti prikazan u revijalnom delu programa.\n- Imao sam predrasudu da će među ponuđenim filmovima dominirati filmovi-projekti, odnosno hibridna polufilmska-polutelevizijska ostvarenja sa dominatnim sociološkim ili čak medicinskim predznakom. Moja ogromna greška!! Drugačije rečeno: iznenađen sam kvalitetom! Odista nisam očekivao toliku koncentraciju estetike, humanosti i poziitivne energije na jednom mestu!\nKoliko je teško bilo odabrati 18 filmova (10 u takmičarskom i 8 u revijalnom delu programa) koji će biti prikazani na predstojećem 8. Bosifestu?\n- Bilo je izuzetno teško s obzirom da je bilo toliko sjajnih filmova koji su takođe mogli biti odabrani i za takmičarski i za revijalni program! Naravno, da je zbog limitiranog festivalskog vremena uveden kriterijum “teme i geografije”. Odnosno, morali smo da se lišimo onih sjajnih filmova koji su tematski slični ili filmova koji su izvanredni ali dolaze iz zemlje koja je već poprilično zastupljena u programu.\nPredstavite molim vas ukratko program ovogodišnjeg Festivala.\nDirektor festivala Darko Ivić je naveo u izjavi povodom predstojećeg Bosifesta da ćemo „videti posebne filmove sa posebnim ličnostima, koje nisu drugačije zbog svog invaliditeta već zbog permanentne borbe i slavljenja života“. Činjenica da su priče tako „životne“ i emotivne je sigurno poseban kvalitet ovih dokumentaraca?\n- Ivić je u popunosti u pravu! I tu se mi dodirujemo, on kao direktor i ja kao njegov izabrani ovogodišnji selektor. Tu, oko “slavljenja života”. I na ovom mestu bih pozvao Godara u pomoć kada je rekao da “svi veliki dokumentarni filmovi deluju igrano a svi veliki igrani filmovi deluju dokumentarno”! To se najbolje ogleda u ovogodišnjem programu čiji dokumentarnih filmovi imaju zajednički imenitelj: umetničku i životnu verodostojnost koja deluje imaginativno!\nVaš poslednji igrani film „Enklava“ se uspešno prikazivao širom sveta osvojivši tridesetak nagrada, objavljena je i knjiga “Kosovo, vera i pomirenje”, zbirka eseja domaćih i stranih autora o ovom filmu. Na kojim dokumentarnim i igranim projektima trenutno radite?\n- Trenutno sam u pre-produkcoji igranog filma Autoportret koji je dobio sredstva na konkursu FCS-a za razvoj projekta. Reč je o filmu koji tematizuje veliku traumu savremenog srpskog društva: bombardovanje iz 1999. Ukoliko produkciono bude išlo sve po planu, ovim filmom obeležićemo 20 godina od bombradovanja naše zemlje!\nDrugi film, takodje pobedik na konkursu FCS-a ali u drugoj kategoriji, je igrani film koji reflektuje srpsko-kineske odnose: reč je o filmu Čudotvorac koji je inspirisan životom i delom fudbalskog trenera Bore Milutinovića..


Banjalučka berza: Na jučerašnjem trgovanju ostvaren je promet od 107.714,50 KM, kroz 66 transakcija. - Privredna štampa\nBanjalučka berza: Na jučerašnjem trgovanju ostvaren je promet od 107.714,50 KM, kroz 66 transakcija.\nVrijednost BIRS indeksa se smanjila za -0,17% i iznosi 612,58 poena.\nVrijednost FIRS indeksa se smanjila za -0,78% i iznosi 1.837,71 poena.\nOd akcija na službenom berzanskom tržištu lista B najveći promet je ostvaren sa akcijama Telekom Srpske a.d. Banja Luka, trgovalo se u iznosu od 29.650,00 KM, po prosječnoj cijeni od 1,48 KM po akciji.\nUkupan promet sa obveznicama na današnjem trgovanju iznosio je 69.063,47 KM. Od obveznica najviše se trgovalo sa obveznicama Republika Srpska – izmirenje ratne štete 10 u vrijednosti od 36.290,35 KM. Prosječna cijena ovih obveznica ostvarila je pad od -0,11%.\nOd akcija zatvorenih investicionih fondova najveći promet je ostvaren sa akcijama ZIF Zepter fond a.d. Banja Luka, trgovalo se u iznosu od 8.597,70 KM, po prosječnoj cijeni od 8,01 KM, što predstavlja pad cijene za -0,74%.\nAkcije 2 fonda su ostvarile pad prosječne cijene, a gubitnik dana među Fondovima su akcije ZIF Invest nova fond a.d. Bijeljina(-5,13%), i danas se ovim akcijama trgovalo po prosječnoj cijeni od 0,037 KM.\nOdržana sjednica Upravnog vijeća CBBiH\nUpravno vijeće Centralne banke Bosne i Hercegovine (CBBiH) na juče održanoj sjednici u Sarajevu razmatralo je materijale i zaključke Revizorskog…\nPremijer Federacije Bosne i Hercegovine Fadil Novalić susreo se juče, u sjedištu Vlade u Sarajevu, s predsjednikom Privredne komore…\nFederalna vlada donijela je uredbe o provođenju energijskih audita (provjera) i izdavanju energijskog certifikata i o uslovima za davanje i…\nNa jučerašnjem trgovanju na SASE ostvaren ukupan promet od 23.796,71 KM


Priština laže Brisel o zabrani poseta - Smedia\nPriština laže Brisel o zabrani poseta\nOd oktobra 2016. do aprila ove godine samo devet poseta,foto I.Radulović\nPRIŠTINA uporno krši sporazum o posetama srpskih zvaničnika, a u poslednjem slučaju, kad je pre nekoliko dana Mladenu Šarčeviću i Marku Đuriću spuštena rampa za ulazak na KiM, kosovske vlasti pokušale su lažima da izigraju i Brisel!\nNaime, Kancelarija za KiM obavestila je EU, kao garanta sporazuma o posetama, da je našim zvaničnicima onemogućeno da prođu prelaz Jarinje. Brisel je odmah zatražio objašnjenje od Prištine i dobio odgovor da posete nisu najavljene. Kad je Beograd Briselu poslao dokaz da jesu, i to čak nekoliko dana pre posete, Priština je krivicu svalila na policajca...


Candy HWC 154 DELW vinska vitrina cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nCandy HWC 154 DELW vinska vitrina cene\nSamostojeći, Energetski razred A, Kapacitet frižidera 108 l - • Moderana i elegantana vinska vitrina sa dve temperaturne zone• Kapacitet za 36 boca zapremine od 0, HWC154DELWVINSKAVITRINA 75 l• Automatsko održavanje vlage• Zatamnjeno staklo sa UV zaštitom.\nod 40.990,00 do 58.990,00 din\n• Moderana i elegantana vinska vitrina sa dve temperaturne zone• Kapacitet za 36 boca zapremine od 0, 75 l• Automatsko održavanje vlage• Zatamnjeno staklo sa UV zaštitom\nod 25.501,00 din\nod 29.146,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Candy HWC 154 DELW vinska vitrina po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Candy HWC 154 DELW vinska vitrina na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Vinske vitrine cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Candy Vinske vitrine, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Candy HWC 154 DELW vinska vitrina sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Candy HWC 154 DELW vinska vitrina. Pre kupovine, podatke za Candy HWC 154 DELW vinska vitrina proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Šest znakova da idemo ka Trećem svetskom ratu!\nŠest znakova da idemo ka Trećem svetskom ratu!\nNemojte reći da vam to nije palo na pamet. Još se ni svi leševi Drugog svetskog rata nisu bili ohladili, a već je počela fiksacija i strah od izbijanja trećeg globalnog konflikta u nizu, za koji svi veruju da će biti poslednji jer četvrti neće imati ko da vodi. Pod uslovom, naravno, da neko od zaraćenih strana upotrebi nuklearno oružje; ako se to desi, onda će to isto uraditi i drugi, pa treći, četvrti, i to bi bio kraj.\nKoji su to znaci koji nam govore da bismo mogli da živimo u vremenu prologa Trećeg svetskog rata? Ima ih nekoliko, što je nažalost previše.\n6. Spor oko ostrva Senkaku kao uvod u Treći kinesko-japanski rat?\nKao što je slučaj sa mnogim bitnim stvarima, Drugi svetski rat nije tek tako, iznenada izbio, već je dugo ulazio u svest ljudi, korak po korak, dok nije zvanično počeo. Postoji mnogo faktora koji mu doprinose iako pojedinačno ne znače ništa; njihova prava moć je očita tek kada se shvate samo kao delići jedne veće celine.\nTokom tridesetih godina postojalo je nekoliko konflikata koji su mogli da nam kažu u kom smeru svet ide, da smo znali da čitamo između redova. Italijanska invazija na Etiopiju i japanska invazija na Kinu samo su neki od njih. Upravo je ova potonja, nekadašnja žrtva imperijalizma, ta koja preti invazijom. Ne radi se samo o Tajvanu, koji Peking vidi kao odvojeni deo svoje teritorije, već i o hrpi kamenja po imenu ostrva Senkaku, koja su locirana u Istočnom kineskom moru, na koja pravo polaže i Japan. Kontrolisati tu hrpu kamenja znači kontrolisati morske puteve, ribarenje i moguće naftne bušotine u tom delu sveta.\nNovembra 2013. godine Kina je uznemirila druge svetske sile kada je objavila ustrojavanje vazdušne odbrambene zone u Istočnom i Južnom kineskom moru, zone koje će oni i samo oni kontrolisati, do tačke da će oboriti svaki avion koji nedozvoljeno uđe u to područje. Sankoku ostrva nalaze se u ovoj zoni, što znači da igra postaje sve opasnija za Tokio.\nMeđutim, pored Japana, na prostor Istočnog kineskog mora pravo polaže i već spomenuti nesrećni Tajvan, ali i Južna Koreja koja je mesec dana kasnije objavila da je proširila svoju sopstvenu vazdušnu zonu, koja ide preko onoga što je Kina „uzela“ za sebe. Ako se uzme u obzir da se i Kina i Japan agresivno naoružavaju poslednjih godina, te da je Južna Koreja već dugi niz decenija vrlo militarizovana, sa snažnim američkim vojnim prisustvom na svojoj teritoriji, moglo bi se reći da je pitanje vremena kada će plamen buknuti.\n5. Amerikanci su pod obavezom da brane pacifičke zemlje\nKao da to nije dovoljno, postoji još jedna (ne)poznata u jednačini: Sjedinjene Države. Uostalom, svetski rat postaje svetski tek kada Vašington odluči da dođe na žurku. Zato bi trebalo sa zabrinutošću gledati na činjenicu da je Bela kuća – za razliku od vrlo blage reakcije na ono što Putin radi u Ukrajini – decidno naglasila da će braniti Japan u slučaju da se nađe na meti kineske agresije. Već smo spomenuli da ih ima puno u Južnoj Koreji, tako da se odbrana te zemlje podrazumeva.\nMeđutim, to nije kraj. Oko pedeset odsto američke mornarice je stacionirano na Pacifiku, pa će reakcija biti moguća i ako Kina odluči da krene na Filipine, koji su tradicionalni američki saveznik: šta više, oni su takođe direktno pogođeni kineskim svojatanjem vazdušnog prostora u Južnom kineskom moru, a SAD su pod zakonskom obavezom da ih brane, na osnovu Sporazuma o uzajamnoj odbrani iz 1951. godine. Nije čak neophodna ni kopnena invazija da bi Vašington reagovao; Filipini imaju svoja sporna ostrva u toj kineskoj vazdušnoj zoni, pa ako Peking odluči da ih okupira Amerika će morati da reaguje, inače će prekršiti uslove ugovora.\nNe kažemo da je Amerika jedna poštena zemlja koja nikada nije i neće prekršiti ugovor (daleko od toga; ne postoji poštena zemlja), već napominjemo da je moguće da će ga ispoštovati. Previše glasova u najmoćnijoj svetskoj sili govori o tome da je svet moguće izvući iz krize samo globalnim sukobom.\n4. Severna Koreja. Niko ne zna za šta su oni sposobni\nKada se priča o svetskim žarištima, Severna Koreja nekako uvek dođe na samom kraju, pošto o tome šta se u njoj dešava, na šta su spremni, koliko daleko mogu da idu i šta poseduju u svom arsenalu – niko ništa pouzdano ne zna. Sa druge strane, Severna Koreja je zatvorena u sebe, a pored toga ima i oružje kratkog dometa, tako da ne predstavlja neku veliku opasnost po centre moći naše planete.\nIli možda predstavlja? Za početak, Pjongjang i dalje bez nekog posebnog razloga ispaljuje rakete na Južnu Koreju, a pored toga redovno testira balističke projektile lansirajući ih preko japanskog neba. To za sada nije imalo ozbiljnijih posledica, osim malo oštrije retorike.\nMeđutim, pošto se nalaze tačno između Kine, Rusije, Južne Koreje i Japana, koji trenutno predstavljaju ozbiljnu pretnju po svetski mir, i samo nešto malo severnije od Filipina koje štiti Amerika koja je sama po sebi permanentna pretnja po svetski mir, mogli bi – hteli to ili ne – nekim nepromišljenim potezom izazvati ozbiljnu pometnju i srušiti i ovako krhku „kulu od karata“.\nKonačno, ne zaboravite da stvaraju svoj sopstveni nuklearni arsenal. Možda je malo verovatno da će ga upotrebiti prvi, ali ako oko njih zavlada haos, niko ne može ni da pretpostavi šta će Kim uraditi. Koji god Kim u tom trenutku bude donosio odluke.\n3. Pojačano kuvanje Bliskog istoka\nPustinja je sinonim za pakao. Nažalost, više ne samo zbog velikih vrućina, i sunca koje prži i ubija, već i zbog konflikata koje je praktično nemoguće rešiti.\nIzraelci i Palestinci se ponovo ubijaju; prvo su civili ubijali civile, potom su vojske počele da ubijaju civile. Izrael raketira pojas Gaze koju kontroliše Hamas, koji pokušava da raketira teritoriju jevrejske države; barem onoliko koliko dozvoli činjenica da imaju jako neprecizne sisteme, a Izrael moćni protiv-raketni štit. Izraelska vojska je pokrenula i kopnenu invaziju, još jednu u nizu. Treća intifada nije daleko.\nKao što nije daleko ni Islamska država Iraka i Levanta, od skora poznata samo kao Islamska država, koja je ambiciozno proglasila obnovu kalifata a svog vođu izabrala za kalifa. Trenutno drže velike delove Sirije i Iraka pod svojom kontrolom; iračke vlasti su očito sve nesposobnije da uzvrate i unište džihadiste, dok niko više ne zna zasigurno šta se dešava u Siriji. Izvesno je samo da Bašar al-Asad i dalje vlada iz Damaska; povremeno se pojavi vest da je neki grad vratio pod svoju kontrolu, najčešće oteo iz ruku Slobodne sirijske armije, ali kakvo je tačno stanje na terenu je jako teško zasigurno reći.\nKonačno, tu je i Iran. Mnogi zvaničnici Teherana govore da žele da „uništi“ Izrael, pominju se i cifre od 13,6 miliona ljudi koji u svakom trenutku mogu da uzmu oružje u šake, imaju projektile dugog dometa, finansiraju Hezbolah, pomažu režimu Bašara al-Asada, izgleda da naoružavaju i Hamas, a Zapad tvrdi i da razvijaju nuklearno oružje, premda ovo nije dokazano. Uprkos svemu tome, šiitski Iran, Amerika i Izrael imaju zajedničkog neprijatelja na Bliskom istoku, u vidu sunitskih džihadista iz redova Islamske države (Iraka i Levanta). Biće zanimljivo videti da li će doći do njihove kooperacije.\n2. Invazija, aneksija i građanski rat u Ukrajini\nProlog u Prvi svetski rat bila je aneksija Bosne i Hercegovine od strane susedne Austrougarske; šest godina docnije usledila je invazija na Kraljevinu Srbiju, čiji je povod bio Sarajevski atentat. Prolog u Drugi svetski rat bila je aneksija Austrije i Sudeta od strane susedne Nemačke, potom okupacija Češke, a onda i invazija na Poljsku (u kojoj je, uzgred budi rečeno, učestvovala i Rusija; tačnije, Sovjetski Savez).\nDa li vidite sličnosti sa današnjom situacijom? Nakon što su ukrajinski neofašistički ekstremisti na ulici srušili Janukoviča i na vlast doveli neizabranu pro-NATO frakciju koja je jaka uglavnom na zapadu zemlje, Rusija je okupirala a potom i anektirala Krim; zatim je (možemo sasvim slobodno reći) izazvala svoje sopstvene fašisoidne ekstremiste da proglase otcepljenje u oblastima gde se ruski jezik priča dominantno, pre svega u regiji Donbas (Donjeck i Lugansk), iako su u tim oblastima Ukrajinci većina, za razliku od Krima gde su većina Rusi.\nTrenutno između njih i ukrajinskih snaga bezbednosti bukti pravi pravcati građanski rat. Ishod ne znamo, ali ruska invazija na istoku Ukrajine nije nemoguća, s obzirom da je već izvršena na jednom delu te zemlje.\nPrema tome, osnovna formula je jasna.\nPrvo, velika sila anektira teritoriju manjeg suseda, iz ovog ili onog povoda. U slučaju Austrougarske povod je bila Mladoturska revolucija u Turskoj; u slučaju Hitlerove Nemačke i Putinove Rusije povod je etničke prirode: Austrijanci su Nemci, a Nemci su bili većina i u Sudetima, gde su ih Česi progonili i „maltretirali“, baš kao i rusku većinu početkom godine na Krimu, kada je Putin bio prinuđen da „spasava“ svoj „napaćeni“ narod od kijevske bulumente koja „samo što nije“ došla da ih progoni i ubija. Nije nego.\nDrugo, dolazi otvorena invazija. Može da dođe odmah, a može i kroz nekoliko godina. Nadamo se da u sadašnjosti neće doći uopšte, i da će u Kremlju biti više pameti nego u Kijevu i Vašingtonu, u kojima je očito sva pamet iščilela.\n1. Finansijska i ekonomska kriza, i rast desnice\nPrvi i Drugi svetski rat se prilično razlikuju po dinamici, ali postoje dve krupne sličnosti što se tiče njihovih prologa po kome su gotovo identični. O jednoj je bilo više reči u prethodnoj tački, a druga dolazi sada na red.\nPre oba velika globalna sukoba postojala je ekonomska kriza koja je pogodila države koje su u njima učestvovale. Drugi svetski rat je povratio privrede svih zemalja i izvukao ih iz Velike depresije, baš kao što je Prvi povratio američku ekonomiju iz dvogodišnje recesije.\nJapan je 1933. godine morao da devalvira svoju valutu, što mu je povećalo izvoz i donelo veliki ekonomski rast, a to je sa svoje strane upumpalo veliki pare u vojnu industriju koja im je dala prednost u odnosu na neprijatelje, barem dok u „bajku“ nije ušla Amerika. Identičan je slučaj bio sa nacističkom Nemačkom koja se takođe izvukla tokom ’30-godina, brže nego Amerika i ostatak Evrope.\nNalazimo se trenutno u sedmoj godini svetske ekonomske i finansijske krize, i onoga što stručnjaci nazivaju „velikom recesijom“. Nemačku i Rusiju kriza nije užasno pogodila; ovu prvu iz mnoštva složenih razloga koji bi mogli da se sumiraju konstatovanjem činjenice da su to Nemci, a ovu drugu zbog velikih resursa koje izvozi. Ni Kinu nije pogodila strašno; šta više, Kina je u tom periodu prestigla Japan i sada je druga najveća svetska ekonomija. Pritom, Peking poseduje sedam odsto američkog duga, i može da obori ekonomiju SAD ako joj se svidi. Ako se ove dve zemlje sukobe vojno, SAD bi navodno mogle da ponište svoj dug kao što su to uradile i tokom Drugog svetskog rata.\nKonačno, jedna od krupnih posledica ove recesije je činjenica da stranke „desne“ orijentacije osvajaju vlast u gotovo svim državama Starog kontinenta. Francuska je izuzetak, i premda izuzetak ne potvrđuje pravilo (u pitanju je jedan od najglupljih argumenata koje možete da čujete), trend je očit i ne može biti ignorisan.\nIstorija se, na našu nesreću, ponavlja. Pošto je Drugi svetski rat bio tragedija, možda će Treći biti farsa. Osim ako Marks nije i u vezi toga pogrešio.\n...zatim je (možemo sasvim slobodno reći) izazvala svoje sopstvene fašisoidne ekstremiste da proglase otcepljenje u oblastima gde se ruski jezik priča dominantno... Koja budala ovo napisa??\nKada je Putin bio prinuđen da “spasava” svoj “napaćeni” narod od kijevske bulumente koja “samo što nije” došla da ih progoni i ubija. Nije nego." Ovaj što je ovo napisao bih voleo da ode na istok Ukrajine,da se poredstavi da je rus i da dočeka sa cvećem desni sektor,nek im viče "živeli" na Ruskom.... Koje sve budaletine pišu tekstove,mora da je neki NATO plaćenik...\nTekst je jadan i površan. Nije vredan čitanja. Sramota.\nGlupo je porediti WWII sa bilo cime danas. Tada nije postojalo oruzje za odvracanje. Konjica je bila glavni rod mnogih Vojski. Glup tekst\nI MENI JE SUMNJIV TEKST , NAROČITO ŠTO SE RUSIJA SKORO POISTOVEĆUJE SA HITLEROVSKOM NEMAČKOM . VIŠE MI LIČI KAO NARUČENA PROPAGANDA NEGOLI NA PRAVA ANALIZA ... NIJE VREDELO DA GA ČITAM , ALI ETO IZGUBIO SAM MALO VREMENA. BOLJE DA SE OKRENEM NA DRUGE MEDIJE, NEGOLI DA RAZBIJAM GLAVU SA OVAKVIM ,,AUTORIMA$"


Piletina sa krompirom u umaku od parmezana | LifePress magazin\nTue, 14 Jul 2020 20:36:58 +0000\nOvo je još jedno od onih jela u kojima i prilog i meso pripremate u jednoj posudi. Ovoga puta reč je o piletini sa krompirom u slasnom umaku od parmezana.\n6 komada pilećih zabataka\n1 kašika sušene mešavine italijanskih začina\n3 šolje listova mladog spanaća\n2 kašike naseckanog peršuna\nUključite rernu da se greje na 200 C, a vatrostalnu posudu podmažite. Meso začinite solju, biberom i italijanskim začinima, a krompir očistite, isecite na kocke i stavite da se prokuva u slanoj vodi, procedite i ostavite sa strane.\nU veliku tavu sipajte dve kašike putera i stavite na šporet da se zagreje. Na puteru pecite piletinu, prvo sa strane kože tako da dobije lepu boju sa obe strane, po 2-3 minuta sa svake strane. Izvadite iz tave i ostavite sa strane.\nU tavu sipajte ostatak putera pa na njemu kratko prodinstajte spanać, samo da povene, oko dva minuta pa ostavite sa strane. Da biste napravili umak u tavu sipajte 1/4 šolje putera i ostavite da se topi, dodajte beli luk i pustite da se dinsta minut pa dodajte brašno da se lagano uprži.\nNakon toga lagano sipajte bujon, majčinu dušicu i bosiljak, ostavite da prokrčka stalno mešajući žicom za mućenje da se ne stvore grudvice pa dodajte i pavlaku. Probajte umak i po potrebi dodajte još soli i bibera, a za kraj umešajte i parmezan, pustite da još jednom kratko prokrčka i sklonite sa vatre.\nPiletinu poslažite u vatrostalnu posdu, odozgo poslažite krompir, zatim spanać pa sve zalijte umakom. Stavite u rernu da se peče još 25-30 minuta.


Odgovori predsjednika Vlade Republike Crne Gore Mila Đukanovića na pitanja slušalaca emisije Radija Crne Gore ''Odgovoran odgovor''\nDatum objave: 11.05.2004 15:00 | Autor: Intervjui\nSLUŠATELJKA IZ PODGORICE:\nLideri opozicije, koji su i među sobom opozicija, udružili su se u mržnji protiv Vas i izvode narod na ulice. Zar ne vide njihove pristalice da je taj spoj neprirodan. Šta da se radi , gospodine predsjedniče, da se narodu dokaže da je u pitanju samo ljubomora , a ne briga za ljude?\nUbijeđen sam da je ogroman broj građana, dakle i onih koji su na oktobarskim izborima glasali za stranke koje čine opoziciju u crnogorskom parlamentu, u velikoj mjeri shvatio da se opozicija zaplela u mrežu svog antireformskog djelovanja. Umjesto da prihvate ponudu, koja im je s naše strane stalno otvorena, da zajedno radimo na projektu reformi, da proširimo front reformskih snaga u Crnoj Gori, da svako da doprinos bržem putu ulaska u evropske i evroatlantske integracije, oni svaki čas traže šansu da izazovu političku nestabilnost Crne Gore. Takvim ponašanjem oni ujedno obeshrabruju potencijalne investitore koji žele da ulažu u Crnu Goru, ali koji su vrlo osjetljivi na svaki signal koji upućuje i na najmanju mogućnost političke nestabilnosti .\nŠta je logika lidera opozicije? Kad već nijesu imali program koji bi građanima Crne Gore ponudio valjana rješenja, oni su se odlučili za opstrukciju reformi idući logikom: hajde da izvedemo ljude na ulice, pa će biti manje investicija , manje novca za reforme, teža ekonomska situacija, možda je to šansa da dođe do nezadovoljstva ljudi i prilike za izbore.\nUvjeren sam da su građani prepoznali, s jedne strane , njihovu neiskrenost i manipulaciju socijalnim problemima , a s druge, nespremnost lidera opozicije da se uhvate u koštac s reformskim izazovima koji se postavljau pred svakog građanina Crne Gore, bez obzira na to kojoj stranci pripada i za koga je glasao. Raforme su put koji moramo zajedno preći. Taj put ćemo brže preći ako udružimo snage, nego ako jedni drugima budemo postavljali prepreke i zamke. Posledice prepreka i zamki svi snosimo - i oni koji se dovijaju kako da ih premoste i oni koji ih postavljaju. Dakle, pokušavajući da uspore nas, oni rade na tome da uspore i svoj put u društvo razvijenih . A kad neko radi i protiv sebe, onda je uzaludno pitati zašto to radi - tu je svaki odgovor besmislen.\nI pored svega toga, ja se iskreno nadam da će sami uvidjeti da je korisnije da se okrenu radu u parlamentu i radu na reformama. Ujedno ih pozivam da to urade.\nSLUŠALAC IZ BIJELOG POLJA:\nDa li Vam je, s obzirom na ovakve rezultate popisa, referendum uopšte cilj?\nReferendum je pravo građana Crne Gore, a ne pitanje moje ili bilo čije drugo projekcije. To je neotuđivo pravo građana.\nNe vidim zašto bismo referendum dovodili u vezu sa popisom. Crna Gora je građanska država i pravo na referendumsko izjašnjavanje imaju građani bez obzira na njihovu nacionalnu ili bilo koju drugo pripadnost. Isto tako želim da kažem da je Crna Gora, bila ona u državnoj zajednici ili samostalna država, dužna da obezbijedi punu ravnopravnost građana nezavisno od toga da li se oni nacionalno izjašnjavaju kao Crnogorci, Srbi, Albanci, Bošnjaci , Muslimani, Hrvati ili drugačije.\nPravo na referendumsko izjašnjavanje je garantovano i Beogradskim sporazumom. U više navrata sam kazao, ponavljam to i ovom prilikom, taj sporazum je bio moguće rješenje u datim uslovima.\nCrna Gora je smatrala da je za zdrave odnose Crne Gore i Srbije najbolje da zatraže međunarodno priznanje, pa da, potom, kao međunarodno priznate države uređuju međusobne odnose. U Srbiji nije bilo volje za takav aranžman, a međunarodna zajednica je, zbog lošeg iskustva tokom decenije ratnog raspada SFRJ, takođe imala rezerve prema našem predlogu.\nKao rezultat dogovora na relaciji Crna Gora Srbija- međunarodna zajednica, imamo Sporazum koji garantuje referendumsko izjašnjavanje o državnom statusu nakon trogodišnjeg perioda života u zajednici. Dakle, potpisom gospodina Solane međunarodna zajednica se obavezala da prihvati referendumsku volju građana. Uvjeren sam da će ta volja biti u korist samostalnosti . Uvjeren sam da i među građanima Srbije sve više jača raspoloženje prema državnoj samostalnosti. S druge strane , državna samostalnost ne znači ni svađu ni mržnju između Crne Gore i Srbije, već je ona najbolji put da se naši međusobni odnosi urede na zdrav i obostrano koristan način. Da svako uređuje svoju kuću. I braća se najbolje slažu kad, umjesto u jednoj, svaki živi u svojoj kući.\nSLUŠATELJKA IZ BUDVE:\nŠta Vi možete uraditi da sudije i advokati budu pravedniji i pošteniji? Pozdravljam predsjednika i želim uspjeh u radu.\nODGOVOR:Prije svega , hvala na lijepim željama.\nU odgovoru na Vaše pitanje želim da kažem da vjerujem u profesionalnost sudija i advokata i njihove ljudske kvalitete. Naravno, znam za primjedbe građana na različite profesionalne strukture, pa i na neke pripadnike tih profesija, ali to je nešto što ne može mijenjati nijedan pojedinac , bez obzira koja je njegova funkcija, a posebno ne neko iz izvršne vlasti, jer je sudska vlast nezavisna.\nDužnost Vlade je da stvara zakonske i druge pretpostavke koje čine društveni ambijent koji obezbjeđuje ravnopravnost građana pred zakonom, a ocjene stručnosti i kvaliteta rada ljudi koji obavljaju sudijske i advokatske poslove može davati njihova profesija.\nU sferi stvaranja ambijenta za kvalitetno vršenje sudske vlasti u Crnoj Gori već su učinjeni značajni koraci, koji će, zajedno sa svim onim što još treba uraditi , učiniti da ova oblast u Crnoj Gori bude uređena na način na koji je to učinjeno u modernim demokratskim zemljama.\nSLUŠALAC KOJI SE NIJE PREDSTAVIO:\n- Kad je datum za referendum?\n- Zašto je toliko teško Crnu Goru ekonomski ozdraviti da ljudi mogu da žive i da se poštuje zakon?\n-Rekao sam već da je na pravnicima da protumače da li rok za održavanje referenduma počinje teći od potpisivanja Sporazuma ili usvajanja Povelje.\n-Teško jeste, ali je moguće. Sve zemlje koje su prošle kroz tranziciju imale su mukotrpan put. U našem slučaju situacija je još nepovoljnija . Osim naslijeđene, više decenija izgrađivane nepovoljne privredne strukture, u našim uslovima tranziciju su usporavale i brojne druge nedaće, a prije svih , višegodišnji rat u okruženju i politička nestabilnost.\nNo, sada nakon što su političke prilike stabilizovane, mi smo na dobrom putu da teškoće prevaziđemo. Nakon godinu dana sprovođenja Agende ekonomskih reformi imamo početne, ali ohrabrujuće rezultate.\nUz to , ohrabruje i opredijeljenost građana za reforme i njihovo razumijevanje za teškoće kroz koje prolazimo i koje najviše osjećaju i najteže podnose socijalno najugroženiji slojevi. To razumijevanje građana, ujedno, snažno obavezuje da se reforme moraju što kvalitetnije sprovesti.\nRODITELJI POGINULOG DJETETA MIRKO I MOMA KNEŽEVIĆ IZ MURINA:\nObećali ste , a evo prilike da se javno oglasite u vezi bombardovanja Murine 1999. godine i nama Murinjanima razjasnite sve okolnosti pogibije 6 građana , kad Crna Gora nije prihvatila ratno stanje, pa smo umjesto vojne imali radnu obavezu, da smo bezbjedni, a gine se.\nI zašto ovaj zločin nijeste osudili i pokrenuli tužbu protiv počinilaca radi nadoknade štete, s obzirom da nijesmo bili u ratu?\nStradanje nedužne djece i ljudi u Murinu je rana Crne Gore, koja je duboko pogodila svakog njenog građanina. Nikad neću zaboraviti težinu trenutka kad sam dobio vijest o tragediji. I tada i danas duboko sam svjestan težine porodične tuge stradalih građana, a posebno roditeljske tuge za poginulom djecom.\nNažalost, niko ne može nadoknaditi izgubljene živote, ali je država dužna da pokaže brigu za porodice stradalih i da im pomogne koliko može.\nTragedija u Murinu je bolno svjedočenje o neodgovornosti državne politike SRJ koja je bespotrebno uvela državu i građane u unaprijed izgubljeni sukob sa najmoćnijom vojnom silom svijeta . Isto tako i o neprofesionalnosti i političkoj zaslijepljenosti komande VJ koja je mnoštvom tendencioznih postupaka pokušavala, nažalost, djelimično i uspjela, da i Crnu Goru učini poprištem tog sukoba.\nNadam se da smo saglasni da je dobro da sve to nije dovelo do još većeg broja žrtava u Crnoj Gori i da su žrtve koje su nam se dogodile dovoljna nesreća svih nas.\nSLUŠALAC KOJI SE NIJE PREDSTAVIO :\nVaša pogrešna politika u Bijelom Polju, to jeste bespotrebna afirmacija Muslimana i Tarzana Miloševića, muslimanskog ''baba'', kako ga već zovu, dovele su do ovakvog rezultata nedavno održanog popisa. Sigurno znate da je u Bijelom Polju 23 000 Srba. Osvetničkom muslimanskom politikom posrbili ste Bijelo Polje . Bespotrebno ste dozvolili da se ukloni bivši gradonačelnik Đorđije Lukić, koga su građani regularno izabrali , samo da bi zadovoljili Muslimane. Kao što Vam je već poznato Bošnjaci i Srbi, u Bijelom Polju njih je oko dvije trećine, na referendumu neće glasati za samostalnu Crnu Goru, a mislim da šaka Muslimana i Crnogoraca ne igra veliku ulogu. Pitam na kraju, da li ćete na referendum ići s Tarzanom Miloševićem i Bijelo Polje vraćati u srednji vijek ili ćete ići sa gospodinom Lukićem na referndum?\nRijetko sam u prilici da se sretnem sa ovoliko nacionalne netrpeljivosti na jednom mjestu. Po Vama, svi su opasnost za referendum - i Srbi i Crnogorci i Muslimani i Bošnjaci. Jedni zato što ih je mnogo, drugi zato što ih je malo.\nPo meni, svi oni su šansa za referendum, bez obzira koliko da ih je.\nCrna Gora je građanska država i svaki građanin je za nju važan i ima pravo da se nacionalno izjašnjava onako kako osjeća. To smo dužni da poštujemo.\nNa prostorima bivše SFRJ smo imali prilike da vidimo kojim tokom stvari idu kad se građani počnu nacionalno prebrojavati.\nSiguran sam da će svaki građanin, koji shvati da je Crna Gora naša zajednička kuća, koju treba zajedno da uređujemo, glasati za državnu samostalnost Crne Gore, bez obzira da li je Crnogorac, Srbin, Bošnjak, Musliman ili se drugačije izjašnjava.\nŠto se tiče gospode Miloševića i Lukića - siguran sam da ćemo s obojicom na referendum i da nijedan neće u 13 vijek.\nGospodin Lukić je bio na čelu Bijelog Polja u jednom važnom periodu i odgovorno doprinosio očuvanju dobrih međunacionalnih odnosa, u periodu teških iskušenja , kad se rat odvijao nedaleko od Bijelog Polja, a 7. bataljon na području tog grada razrađivao Miloševićevu strategiju za sijanje zla po Crnoj Gori.\nGospodin Milošević je danas na čelu Bijelog Polja i primjer je uspješnog, modernog gradonačelnika koji uživa podršku građana nezavisno od njihove nacionalne pripadnosti. Predanim radom, i gradonačelnika i građana, Bijelo Polje je postalo uzor kvalitetnog funkcionisanja lokalne vlasti i rješavanja infrastrukturnih i komunalnih problema, na dobro svih. Mostovi, sportska hala, autobuska stanica i drugi objekti, izgrađeni za kratko vrijeme u Bijelom Polju , ne vode u 13. vijek , već su itekako okrenuti ka budućnosti.\nIVANKA, SLUŠATELJKA IZ MOJKOVCA:\nPozdravljam gosodina predsjednika Mila Đukanovića i zahvaljujem se za zgradu koju radi u Radničkom naselju Tutići i molim Vas ako možete i imate sredstava da pomognete ovom naselju da se dovede voda, struja i uradi kanalizacija, da bi zgrada mogla biti useljena.\nTačno je da je Predsjednik Vlade RCG Milo Đukanović obećao izgradnju zgrade u radničkom naselju Tutići Opština Mojkovac.\nTim povodom napominjemo da je između Vlade RCG Direkcija javnih radova i Opštine Mojkovac zaključen ugovor kojim su precizirani međusobna prava i obaveze.\nOvim obligacionim odnosom precizno je uređeno da izgradnju zgrade finansira Vlada, a sve ostale komunalne obaveze i infrastrukturu Opština Mojkovac.\nVlada je ispunila svoju obavezu u konkretnom slučaju, a lokalna samouprava je dužna da ispoštuje ugovorne obaveze koje je preuzela.\nKonkretnije informacije povodom ovog pravnog posla posjeduje Direkcija za javne radove i Opština Mojkovac.\nPITANJE SLUŠAOCA IZ NIKŠIĆA KOJI SE NIJE PREDSTAVIO:\nU vezi kredita koji smo tražili 1999.godine, još nijesmo dobili ništa. Kad će to biti?\nProgram za kontinuirano stimulisanje zapošljavanja i preduzetništva u Crnoj Gori se realizije od februara 1999. godine. Do sada je putem ovog Programa odobreno oko 4.800 kredita u vrijednosti od preko 23 miliona . Na ovaj način do svog zaposlenja je došlo oko 8.000 lica.\nDa bi podnosilac zahtjeva za kredit dobio kreditna sredstva, mora proći dvije instance odlučivanja:\n-\tRegionalnu komisiju i\n-\tRepubličku komisiju.\nNa nivou Republike Crne Gore formirane su Regionalne komisije za regije: Podgorica (obuhvata opštine Podgorica, Danilovgrad, Cetinje, Kolašin), Nikšić (Nikšić, Plužine, Šavnik), Pljevlja (Pljevlja, Žabljak), Herceg Novi (Herceg Novi, Tivat, Kotor), Bar (Bar, Budva, Ulcinj), Bijelo Polje (Bijelo Polje, Mojkovac) i Berane (Berane, Andrijevica, Rožaje, Plav).\nRad Regionalne komisije se ogleda u obilasku potencijalnih korisnika kredita i to sa najmanje tri njena člana. Članovi Regionalne komisije su neposredno upoznati sa uslovima rada kod određenih kandidata: da li zadovoljavaju kriterijume iz konkursa i da li je taj investicioni projekat opravdan.\nRegionalna komisija formira rang liste pozitivno ocijenjenih zahtjeva po opštinama i djelatnostima, formiraju pregled negativno ocijenjenih zahtjeva po opštinama i djelatnostima, dostavljaju zapisnike o izvršenom obilasku i ocjeni i td.\nSlužba za kredite pri Zavodu za zapošljavanje Crne Gore dokumentaciju primljenu od regionalnih komisija obrađuje, klasifikuje i prosleđuje članovima REPUBLIČKE KOMISIJE. Republičkoj komisiji se dostavljaju rang liste pozitivno i negativno ocijenjenih zahtjeva po opštinama i djelatnostima.\nRepublička komisija donosi odluku da li će podnosiocu zahtjeva za kredit sredstva biti isplaćena ili ne, i u kojem iznosu. Odluka se donosi na osnovu sledećih kriterijuma:\n-\treference podnosioca zahtjeva,\n-\tbroj zaposlenih,\n-\tkvalitet obezbjeđenja kredita,\n-\tulaganje u oblasti prioriteta privrednog razvoja Republike Crne Gore,\n-\tda ulaganje garantuje rentabilnost kroz neposredno angažovanje nezaposlenih lica, kao i da se njime mijenja ili dopunjuje privredna struktura Republike Crne Gore.\nPod jednakim uslovima pri odobravanju kredita prioritet se daje programima koji se realizuju na nerazvijenim područjima Republike Crne Gore u skladu sa regionalnim razvojem Republike Crne Gore, kao i licima koja po prvi put traže posao.\nRealizaciju pozitivno ocijenjenih zahtjeva od Republičke komisije vrši konzorcijum banaka koji čine Podgorička banka, Nikšićka banka i Pljevaljska banka.\nRepublička komisija se sastaje periodično u zavisnosti od priliva finansijskih sredstava. Nadamo se da će na nekoj od sledećih sjednica Republička komisija pozitivno ocijeniti i Vaš zahtjev za kredit.\nMILENA BOŽOVIĆ IZ PODGORICE:\nInženjer sam prehrambene tehnologije i specijalista tahnologije mikrobioloških procesa. Sa ocjenom 9,5 završila u Novom Sadu.\nMogu da radim u vinariji, pekari, mljekari, vodovodu, ekotoksikološkom zavodu. Ipak tri godine radim posao van struke, kao srednjošlolac. Dok je gospodin Filip Vujanović bio premijer pokušala sam da kontaktiram sa nekim u Vladi, ali odgovora nije bilo.\nKakve su šanse da u Crnoj Gori ne nailazim na isti odgovor-zvaćemo ako bude trebalo, obzirom da sam jedina osoba sa tom strukom u cijeloj Crnoj Gori?\nZavod za zapošljavanje preduzima niz mjera i aktivnosti u okviru aktivne politike zapošljavanja, a u cilju podsticanja zapošljavanja. Shodno tome Zavod sprovodi novu mjeru koja se odnosi na odradjivanje pripravničkog staža za nezaposlena lica sa VSS, a koja imaju prosječnu ocjenu 8,5 ili više.\nZavod ova lica, za vrijeme odradjivanja pripravničkog staža finansira 100% od najnižeg koeficijenta za visoku stručnu spremu, po kriterijumima iz Opšteg kolektivnog ugovora.\nPrimjenom ove mjere poslodavci koji nijesu u mogućnosti da prime pripravnika zbog ograničenosti u sistematizaciji ili zbog nekih drugih razloga dobijaju šansu da prime mladi i vosokoobrazovni kadar, a i ukoliko zadrže to lice u stalni radni odnos, Zavod im refundira doprinose za socijalno osiguranje za vrijeme dvije godine, a za treću godinu četvrtinu tih doprinosa.\nS druge strane, pripravnici će odraditi pripravnički staž i dobiti priliku da se nametnu poslodavcima svojim znanjem i sposobnostima, tako da ih taj poslodavac može i zadržati u stalni radni odnos.\nUkoliko bi imenovana tražila zaposlenje u svojoj struci (radi na poslovima SSS) a pod uslovom da se prijavi na evidenciju nezaposlenih, može koristiti ovu zakonsku mogućnost, obzirom da nije odradila pripravnički staž u stepenu stručne spreme koju ima.\nSLUŠALAC, PENZIONER KOJI SE NIJE PREDSTAVIO:\nZašto nas je premijer prevario po pitanju povećanja penzija?\nUskladjivanje (povećanje) penzija je izvršeno u skladu sa zakonskim rješenjima koja su bila u primjeni do 31. decembra 2003. godine i na osnovu zvaničnih statističkih podataka. Zbog nepostojanja neto zarade kao kategorije nijesu objavljivani zvanični statistički podaci o kretanju neto zarada na teritoriji Republike od jula 2002. godine tako da je (povećanje) uskladjivanje penzija izvršeno na osnovu zvaničnih statističkih podataka o kretanju troškova života.Premijer nije ovim povodom davao obećanja, niti izjave, pa je time I netačna tvrdnja da je prevario ili iznevjerio očekivanja penzionera.\nSLUŠALAC IZ KOLAŠINA:\nKad će biti materijalno i da li će biti redovnije?\nKada je riječ o isplati socijalnih davanja Ministarstvo rada i socijalnog staranja je obezbijedilo redovnu jednomjesečnu isplatu svih prava iz socijalne i dječije zaštite. To znači da i materijalno obezbjedjenje porodice (MOP) isplaćuje se do 25. u mjesecu, tj.do sada je obezbijedjeno 5 isplata MOP-a u ovoj godini. Ministarstvo rada i socijalnog staranja će obezbijediti i do kraja tekuće godine redovnu mjesečnu isplatu MOP-a i svih drugih prava iz svoje nadležnosti.\nPOMORAC IZ PREKOOKEANSKE- BAR:\nGospodine Djukanoviću, kako je moguće doći na razgovor kod Vas? Problema, kao posledice kompetentnih ima mnogo. Pomorac sam Prekookeanske Bar i godinama ne mogu da se ukrcam na brod. Zatim, stan sa validnim rješenjem preko noći mi je razbijen i nasilno useljen. Žena bez posla, takodje tudjom krivicom. Pokušavamo da školujemo dva studenta iz dugova u 16 podstanarskih kvadrata.\nNapominjem, da je za pomoć bio raspoložen i tadašnji premijer gospodin Vujanović. Podsjećam, i ako pod naznakom prioritetno, riječ je o stanu ali ništa nije riješeno. Za sve navedeno imam dokaznu papirologiju.\nShodno odredbama Uredbe o posredovanju pri zapošljavanju na pomorskim brodovima inostranog poslodavca (Sl.list RCG broj 22/2000), poslovi posredovanja i zaštite u postupku zapošljavanja gradjana RCG na stranim pomorskim brodovima, a u cilju stvaranja povoljnijih uslova za organizovano zapošljavanje, povjereni su Zavodu za zapošljavanje RCG i agencijama ovlašćenim za obavljanje poslova posredovanja u zapošljavanju.\nU okviru aktivne politike zapošljavanja Zavod preduzima i sporovodi odredjene mjere i aktivnosti kao što je izmedju ostalog i učestvovanje u organizovanju i finansiranju prepreme-obuke pomoraca radi sticanja stručnog znanja, a u cilju njihovog bržeg zapošljavanja.\nU skladu sa pomenutom Uredbom a radi obezbjedjenja pravne sigurnosti pri zapošljavanju ove kategorije lica Zavod, zaključuje opšti ugovor o zapošljavanju pomoraca na stranim brodovima kojim se pomorcima obezbjedjuju svi oblici i obim zaštite predvidjeni Zakonom o zaštiti naših gradjana na radu u inostranstvu ratifikovanim medjunarodnim konvencijama.\nNovim zakonom o zapošljavanju data je mogućnost i drugim pravnim licima-agencijama, da se bave poslovima posredovanja u zapošljavanju, a u cilju bržeg otvaranja novih radnih mjesta i smanjenja stope nezaposlenosti. Tako su formirane agencije: Simonte u Kotoru, Hemosan u Baru, Azalea u Bijeloj i druge, koje u saradnji sa Zavodom vrše kontinuiranu pripremu-obuku pomoraca u čemu Zavod učestvuje 50% u finansiranju troškova obuke, te se na ovaj način zaposlio znatan broj lica pomorske struke.\nOd nezaposlenog lica kojem se pružaju usluge u skladu sa Zakonom o zapošljavanju ne smiju se naplaćivati naknade, a što je dosad radjeno od strane pojedinih pravnih i fizičkih lica koja su se bavila zapošljavanjem pomoraca i koji su naplaćivali velliku proviziju neposredno od nezaposlenih, a pri tome im nijesu garantovali nikakvu pravnu sigurnost.\nUkoliko je imenovani nezaposleno lice, i nalazi se na evidenciji Zavoda za zapošljavanje, brže će doći do posla ukoliko se uključi u programe koje sprovodi Zavod za zapošljavanje.\nPITANJE GRUPE POLICAJACA IZ PODGORICE:\nDa li će se naredne školske godine postići dogovor da se policajci iz Crne Gore školuju u Beogradu, sa Višom školom je napravljen sporazum dok sa Policijskom akademijom nije. Znači, da li se na Akademiji može postići dogovor za makar narednu školsku godinu?\nPolicijska akademija iz Beograda još od školske 1999/2000.godine ne vrši upis studenata za potrebe MUP-a Republike Crne Gore pa je na taj način jednostrano prekinula saradnju, a o razlozima ovo Ministarstvo nikada nije upoznala. No i pored toga konkurs za upis 115 studenata na I godinu osnovnih studija u školskoj 2003/4.godini na Policijsku akademiju u Beogradu ovo Ministarstvo je objavilo u dnevnom listu "Pobjeda" 21.04.2003.godine, poštujući na taj način ustavna prava gradjana na blagovremeno informisanje, izbor škole-fakulteta, zanimanja itd. bez obzira što je u njegovom dijelu koji podrazumijeva prava i obaveze studenata naznačeno "Kandidat koji po konkursu bude primljen na studije Policijske akademije, u obavezi je da po završetku studija kao diplomirani oficir policije prihvati rasporedivanje u mjesto rada, prema potrebama Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije."\nIz naprijed iznijetog proizilazi da u školskj 2003/4.godini, u I godinu osnovnih studija na Policijskoj akademiji u Beogradu nije upisan ni jedan kandidat sa područja Republike Crne Gore koji bi se školovao za potrebe ovog Ministarstva.\nIpak, Ministarstvo unutrašnjih poslova Republike Crne Gore je ostalo otvoreno za saradnju pa je iniciralo izradu nacrta Sporazuma o školovanju studenata na Policijskoj akademiji i VŠUP-u u Beogradu za svoje potrebe. Tim povodom održan je i sastanak predstavnika Ministarstava obje Republike i Nacrt ovog Sporazuma dostavljen je MUP-u Republike Srbije na usaglašavanje.\nPITANJE SLUŠATELJKE IZ PODGORICE:\nDa li će se u Danilovgradu, ili eventualno u Podgorici, od ove godine otvoriti Viša škola unutrašnjih poslova, s obzirom da se Srednja škola u Danilovgradu ukida?\nPredlogom Projekta reforme obrazovanja crnogorske policije, koji je u procesu verifikacije, predvida se ukidanje Srednje škole unutrašnjih poslova u Danilovgradu. Ne predvidja se otvaranje Više škole unutrašnjih poslova, već osnivanje Policijske akademije, obrazovno istraživačkog karaktera. To nije klasična visoko - obrazovna policijska ustanova, već po medunarodnim standardima i u okviru Evropske obrazovne politike, institucija koja će organizovati osnovnu, stručnu i specijalističku obuku za kandidate za rad u policiji i pripadnike policije.\nU Akademiju bi se primali kandidati sa srednjom školskom spremom koji bi prolazili kroz osnovnu obuku u trajanju od 18 mjeseci a kandidati sa visokom spremom u trajanju od 10 mjeseci. Neće se više primati kandidati sa završenom osnovnom školom, kao do sada.\nCjelokupni sistem obrazovanja policije oslanjaće se na civilni školski sistem.\nPITANJE SLUŠAOCA IZ CETINJAč\nDa li je Francuska upoznata sa posljedicama koje je dala Crnoj Gori 1918.godine, I da li ona može to da shvati da je to država koja je već bila nezavisna I koja sada ide ka tome? I da li su gospoda u Briselu upoznati sa tom činjenicom?\nSvojim postavljenjem, kako na bilateralnom planu, tako I kroz structure Evropske unije, Republika Francuska je uvijek nastojala da bude aktivni činilac događaja na prostorima bivše Jugoslavije.\nIstovremeno, snažno je pozdravila razvoj demokratskih procesa I institucija, kao I demokratski izabranu vlast u Crnoj Gori. Kada je riječ o redefinisanju odnosa sa Republikom Srbijom, Francuska je pružila podršku po principima I uslovima koji garantuju stabilnost u regionu Balkana:\nU cjelini gledano, zvanična Francuska pripada onoj grupi zemalja u okviru EU, koja je podsticala I kreirala zvanične stavove EU prema državnoj zajednici, kao najkraćem putu ka evropskim integracijama Srbije I Crne Gore, ne uskraćujući, pri tome, pravo građana da na demokratski način, putem referenduma, odluče o državnom statusu Crne Gore.\nKoliko Crnu Goru košta finansiranje zajedničke države?\nFinansiranje zajedničke države košta 41 mil.. Od toga se na finansiranje Ministarstva odbrane Srbije i Crne Gore odnosi 36 mil. dok je 5 mil. vezano za tekuću rezervu budžeta Republike i sredstva će se koristiti prema potrebi koju odredi Savjet ministara državne zajednice uz saglasnost Vlade republike Crne Gore.\nKorisnicima Budžeta sve češće kasne plate i druge prinadležnosti koje zaposlenima u prosvjeti, policiji... pripadaju po Kolektivnom ugovoru. U javnim i drugim preduzećima od značaja za Republiku takođe, po negdje i više mjeseci, kasne plate. Ljudi ne znaju šta da čine, kako finansijski da prežive do sljedeće plate (a neplaćeni računi za struju, telefon, komunalije se gomilaju). Zaposleni u nekim institucijama već tuže Državu za isplatu zaostalih plata, toplih obroka i slično. Kada će Budžet početi uredno da servisira svoje korisnike, ima li Predsjedniče, nade?\nPoznato je da početak kalendarske godine uvijek donosi probleme u izvršavanju planiranih obaveza budžeta. Razlog za ovo je niži nivo prihoda koji počinje sa prvim kvartalom kalendarske godine i nakon toga likvidnost budžeta se poboljšava sa maksimalnim rezultatima u turističkoj sezoni.U 2004 godini prihodi su tekli u skladu sa planiranom dinamikom, međutim likvidnost budžeta je dodatno ugrožena sa otplatom dugova, koji su prispjeli za naplatu, tako da je došlo do kašnjenja u isplati ličnih primanja.\nBudžet je finansijski plan po kojem država troši novac. Prihodi budžeta su uvijek limitirani fiskalnim potencijalom, odnosno sposobnošću poreskih obveznika da plate zakonom utvrđene obaveze. Jednostavno budžet uz određeni deficit može trošiti onoliko koliko poreski obveznici uplate u državnu kasu. Na teret budžeta isplaćuju se plate i druge prinadležnosti za veliki broj zaposlenih, obezbjeđuju se socijalna davanja za veliki broj korisnika, a trošiti se može samo iznos koji se oprihoduje.Tužbe protiv države obezbjeđuju jednokratnu satisfakciju pojedinaca, narušavauju budžetski plan ali trajno ne riješavaju problem. Pitanje je da li smo spremni svi platiti veće poreze i doprinose da bi obezbjedili veću kolektivnu potrošnju (zdravstvenu zaštitu, veće penzije, bolji status zaposlenih u državnoj upravi).Trenutno ekonomska situacija pokazuje da to nije moguće, da se poreski obveznici moraju rasteretiti a to znači i redukciju budžetskih izdataka, među kojima su i lična primanja.\nSLUŠALAC IZ NIKŠIĆA:\nGovorite o smanjenu poreza i doprinosa u privredi- koliko će to uticati na Budžet koji ste označili kao restriktivan. Šta je sa velikim potrošačkim jedinicama u budžetu? Znači li to da su veća otpuštanja radnika, a socijaln program još nije napravljen?\nVlada Republike Crne Gore predložila je smanjenje stopa kod poreza na dohodak građana, doprinosa na penzijsko i invalidsko osiguranje i doprinosa za zdravstvenu zaštitu, sa početkom primjene od 01. jula 2004 godine. Predloženo je da stope poreza i doprinosa u periodu od 01. jula do 30. novembra 2004 godine budu snižene za 5%, a u decembru za dodatnih 5%, tako da će poresko rasterećenje za decembar 2004 i naredne godine iznositi ukupno 10%. Poreske olakšice u 2004 godini imaće za posljedicu smanjenje prihoda, pa se Vlada u cilju uravnoteženja budžeta opredijelila za IZMJENE I DOPUNE ZAKONA O BUDŽETU ZA 2004 GODINU, koje će uz primjenu novih zakonskih riješenja na prihodnoj strani obezbjediti uravnoteženje javne potrošnje u tekućoj godini.\nSmanjene stope na penzijsko i invalidsko osiguranje imaju za rezultat, niže prihode Fonda penzijskog i invalidskog u iznosu od 3,42 mil., kao i smanjene obaveze Fonda, koje se plaćaju po osnovu zarada zaposlenih, u iznosu od 0,04 mil.. Proizilazi da je Fondu potrebno obezbjediti dodatna sredstva u iznosu od 3,38 mil. i ako se tome dodaju niže ostvareni prihodi od 2,7 mil. tada je potrebno obezbjediti nedostajući iznos od 6,08 mil..\nPrihodi Fonda zdravstva, nakon primjene fiskalnih olakšica, procijenjeni su u nižem iznosu od 2,11 mil.. Istovremeno i obaveze Fonda zdravstva po osnovu poreza i doprinosa na zarade zaposlenih smanjuju se za 0,56 mil., tako da nedostaje 1,55 mil.. Ukoliko se tome dodaju niže ostvareni prihodi u prvom kvartalu od 2,1 mil., tada je za uravnoteženje bilansa potrebno obezbjediti dodatnih 3,65 mil..\nPrihodi budžeta Vlade, po osnovu primjene fiskalnih olakšica, procijenjeni su u nižem iznosu od 2,14 mil.. Ako se tome doda niži nivo ostvarenih prihoda u prvom kvartalu od 4 mil., tada nedostaje iznos od 6,14 mil.. Novim zakonskim rješenjima obezbjeđeni su dodatni prihodi u iznosu od 4,56 mil., tako da se neravnoteža u iznosu od 1,58 mil. obezbjeđuje smanjenjem budžeta sa 450,74 mil. na 449,16 mil..\nKRŠIKAPA MITAR, VOJNI PENZIONER IZ PODGORICE:\nSam sam, udovac, bolestan, lije;im se u Vojnoj poši 2939 kod pukovnika Maraša. Imam tešku astmu, primam često infuziju, Hitna dolazi u po dana ili noći. Teško živim, nemam prihoda osim penzije: izgubio sam ženu i jedinca sina. Imam i ćerku, koja je udata i ima svoju porodicu i teško je bolesna.\nImam ušteđevinu odavno kod Podgoričke banke i Jugobanke, pa molim ne za pomoć nego kako bih mogao doći do svoga novca, da bih mogao plaćati osobu koja će se brinuti o meni?\nPretpostavljam da se radi o staroj deviznoj štednji i za ove namjene budžetom Vlade Republike Crne Gore za 2004 godinu planirana je isplata od 8,1 mil. a njihova isplata će početi u Zakonom utvrđenim rokovima.


eKapija | Šta će i kako raditi za Uskrs?\nIzvor: eKapija/Novosti | Sreda, 04.04.2018.| 15:21\nŠta će i kako raditi za Uskrs?\nNa Veliki petak, u subotu i ponedeljak, prodavnice, supermarketi i pijace u Beogradu radiće uglavnom po uobičajenom radnom vremenu, dok je nedelja, odnosno prvi dan Uskrsa, neradan za sve objekte. Tokom praznika neprekidno će raditi samo dežurne apoteke, pošte i benzinske pumpe na glavnim putevima. Parkiranje u prestonici biće besplatno od petka do ponedeljka, a duže će se čekati samo na javni gradski prevoz, koji će četiri dana saobraćati po nedeljnom redu vožnje. Sve ekspoziture banaka biće zatvorene od 6. do 9. aprila.\nIdea i Roda radiće u petak i subotu uobičajeno, dok će objekti Maxi, Tempo i Shop&Go u petak biti otvoreni do 18 časova. Distributivni centri kompanije Metro Cash & Carry u petak će raditi uobičajeno, dok će u subotu biti otvoreni do 22 časa. Nedelja je neradan dan za sve pomenute objekte, dok se u ponedeljak radi uobičajeno.\nTržni centri Ušće, Delta City, Stadion i Big Fashion radiće u petak do 18 časova. U subotu će raditi po uobičajenom radnom vremenu, dok će u nedelju biti zatvoreni za posetioce.\nPijace Banovo brdo, Zemun, Bele vode, Dušanovac i Palilula radiće u petak i subotu od 6 do 19 časova, a biće otvorene i u nedelju, ali od 6 do 13 časova. Sve pijace će u ovom terminu raditi i u ponedeljak, a otvoreni tržni centar Novi Beograd neće raditi prvog i drugog dana Uskrsa.\nUkupno pet apoteka Beograd će, kao i ranijih godina, primati kupce 24 sata. To su objekti u Nemanjinoj 2 i Kralja Milana 9, u Glavnoj ulici 34 u Zemunu, u Bulevaru maršala Tolbuhina 30 u Novom Beogradu i u dr Đorđa Kovačevića 27 u Lazarevcu. Skraćeno radno vreme od 8 do 18 časova imaće apoteke Palilula u Knez Danilovoj, Braća Kovač u Krivolačkoj, Miroslava Trajkovića u Požeškoj i Đuro Đaković u Majke Kujundžića na Zvezdari.\nKako su saopštili iz JKP Parking servis, ova služba neće kontrolisati i naplaćivati parkiranje u zoniranim delovima grada od petka, 6. aprila, do ponedeljka, 9. aprila. Sve javne garaže, posebna i SMS parkirališta radiće bez prekida, kao i Služba za prenos vozila.\nPošta u Takovskoj radiće non-stop tokom uskršnjih praznika, dok će skraćeno radno vreme do 15 časova imati ekspozitura u Savskoj 2. U subotu i ponedeljak do 19 časova biće dežurne pošte u TC Stadion, Big Fashion, Immo Outletu i Novom Merkatoru.\nšta radi za Uskrs\nŠop end gou


PRESUDA ŠARIĆU NA 1.200 STRANA: Pisarnici Specijalnog suda u Beogradu predata pisana odluka za pranje novca | Novosti.RS\nPRESUDA ŠARIĆU NA 1.200 STRANA: Pisarnici Specijalnog suda u Beogradu predata pisana odluka za pranje novca\n07. 04. 2021. u 08:00\nFoto: Igor Marinković\nKako saznajemo, presuda je napisana na 1.200 strana i na nju Apelacionom sudu u Beogradu mogu da podnesu žalbe sve strane u postupku u roku od 30 dana.\nŠARIĆU PRETE DVE DECENIJE ROBIJE: Šta čeka Pljevljaka posle odluke apelacije da potvrdi presudu Specijalnog suda izrečenu za šverc narkotika\n11. 11. 2020. u 11:00\nOLAKŠAVAJUĆE OKOLNOSTI NISU SMANJILE KAZNU: Apelacioni sud potvrdio prvostepenu presudu Darku Šariću i njegovim saradnicima\n09. 11. 2020. u 20:29\nDARKO ŠARIĆ OSUĐEN NA 15 GODINA: Apelacioni sud doneo odluku\n09. 11. 2020. u 16:39\nDarko Šarić presuda Specijalni sud Specijalni sud u Beogradu Siniša Petrović\nZINDOVIĆ IZRUČEN CRNOJ GORI: Bivšeg Šarićevog zeta čeka robija od 23 godine zatvora\nSRBIJA je danas Crnoj Gori izručila Jovicu Zindovića radi izdržavanja kazne zatvora od 23 godine i tri meseca, saopšteno je iz Uprave crnogorske policije.\n01. 04. 2021. u 17:35\nPRIPREMNO ročište Nebojši Joksoviću, inače svedoku saradniku u postupku protiv Darka Šarića, i Milošu Nikoliću, koji se terete za zloupotrebu položaja odloženo je u Višem sudu za kraj aprila.\nMILAN Milovac (47), koji je u Srbiji osuđen kao pripadnik kriminalne grupe Darka Šarića i blizak Šarićev saradnik pravosnažno na 11 godina zatvora, ubijen je u Ekvadoru.\nTUŽILAŠTVO za organizovani kriminal, kako "Novosti" saznaju, podnelo je Specijalnom sudu u Beogradu zahtev za trajno oduzimanje imovine od biznismena Rodoljuba Radulovića, zvanog Miša Banana, koji je pravosnažnom presudom osuđen na deset godina zatvora zbog trgovine narkoticima. Ročište na kojem će se razmatrati taj zahtev zakazano je za drugu polovinu ovog meseca.\nADVOKAT OSTAO I BEZ STANA: Presuda pravniku koji je prao novac za Darka Šarića\nADVOKAT Andrija Krlović osuđen je u ponedeljak u Specijalnom sudu u Beogradu prvostepenom presudom na četiri i po godine zatvora, jer je, kako se tvrdi, za Darka Šarića "prao novac", ulažući u kupovinu firmi u Srbiji sredstva stečena prodajom kokaina.\n08. 02. 2021. u 19:57\nPRIPADNICI Ministarstva unutrašnjih poslova, Odeljenja za borbu protiv korupcije, u saradnji sa Višim javnim tužilaštvom u Novom Sadu Posebnim odeljenjem za suzbijanje korupcije, uhapsili su tri osobe koje se sumnjiče da su malverzacijama oštetile 27 firmi i tri fizička lica za 50.850.286 dinara, a za isti iznos pribavili protivpravnu imovinsku korist.\nUŽAS U ZRENJANINU: Muškarac isekao vene - Presudio sebi u automobilu na parkingu\n19. 04. 2021. u 14:08\nPRIPADNICI Mup-a u Surdulici, su, hitrom akcijom, rasvetlili krađu ikone u Crkvi Svetog Đorđa u ovom mestu, saopštila je Policijska uprava Vranje.\nJOŠ 10 osumnjičenih da su prevarom, odnosno falisifikovanom dokumentacijom dobijali sredstva iz budžeta, odnosno od Ministarstva poljoprivrede, uhapšeno je jutros po nalogu Prvog osnovnog javnog tužilaštva u Beogradu, saznaje Tanjug.\n15:40 ODRŽANA SEDNICA ODBORA ZA FINANSIJE: Mali najavio - Pred poslanicima će se naći zakonsko rešenje o trećem paketu mera podrške građanima\n15:38 NOVI POKRET NA POLITIČKOJ SCENI SRPSKE: Za predsednika Spone izabran Darko Matijašević (FOTO)