Rečnik srpskoga jezika : Milica Vujanić\n„Matica srpska predaje u ruke čitalaca dugo najavljivan i očekivan jednotomni opisni Rečnik srpskoga jezika… Rečnik srpskoga jezika odjednom u punom sjaju otkriva veliko bogatstvo srpske književnojezičke leksike, složenost i isprepletenost stotina hiljada značenja reči i raznolikost sfera njihove upotrebe. Namenjen je svima\nkoji govore i pišu srpskim jezikom ili ga uče i proučavaju, a verujemo da će od posebne koristi biti đacima, studentima, prevodiocima, novinarima, književnicima, lingvistima, leksikografima i stranim slavistima (srbistima)…“\n2018; Tvrd povez; ćirilica; 30 cm; 1474 str.; 978-86-7946-246-6;\nMilica Vujanić (autor)\nIzdavač: Matica srpska; 2018; Tvrd povez; ćirilica; 30 cm; 1474 str.; 978-86-7946-246-6;\nNaše muke s rečima\nGlavni urednik tek objavljenog „Rečnika srpskog jezika” objašnjava zašto smo na jednotomni rečnik maternjeg jezika čekali vek i kako ga koristiti sada, kada je konačno na dohvat ruke.\nJedini jednotomni rečnik srpskog jezika posle Vukovog „Rječnika” štampanog u 19. veku konačno je objavljen u izdanju Matice srpske uoči 52. međunarodnog Beogradskog sajma knjiga, održanog prošlog meseca. Svečano je predstavljen početkom protekle nedelje, u Matici srpskoj, a njegovo pojavljivanje ocenjeno je kao istorijski događaj u srpskoj kulturi, na koji se čekalo od 1818. godine, kada je izašlo prvo izdanje Vukov „Rječnika”.\nGlavni urednik „Rečnika srpskog jezika” je dr Mato Pižurica, redovni profesor Filozofskog fakulteta u Novom Sadu na predmetima iz oblasti srpskog jezika i lingvistike, i sekretar Odeljenja za književnost i jezik Matice srpske.\nProfesor Pižurica je autor stotinak rasprava, članaka i prikaza iz istorije srpskog narodnog i književnog jezika, iz dijalektologije i lingvističke geografije. Priredio je knjigu Pavla Ivića „Srpskohrvatski dijalekti” i sa grupom drugih autora objavio knjige „Prilozi Pravopisu”, „Pravopis srpskoga jezika”, zatim školsko izdanje „Pravopisa”, kao i njegovu verziju sa podnaslovom „Priručnik za škole”, sve u izdanju Matice srpske. Osim toga, napisao je i dela „Govor okoline Kolašina”, „Jezik Andrije Zmajevića” i „Ljetopis crkovni Andrije Zmajevića”. Dr Mato Pižurica je član Međunarodne komisije Opšteslovenskog lingvističkog atlasa, kao i više odbora SANU (Odbor za standardizaciju srpskog jezika, Odbor za Rečnik SANU, Odbor za etimologiju, Odbor za onomastiku). Zahvaljujući trudu profesora Pižurice i njegovih kolega i saradnika, pred kulturnom, naučnom i književnom javnošću je rečnik sa oko 80.000 reči, obrađenih savremenim leksikografskim postupkom, akcentovanih i normativno usaglašenih sa važećim pravopisom.\nKoliko dugo se radilo na ovom Rečniku?\nOd ideje za izradu, do njegovog pojavljivanja prošlo je tridesetak godina, a od započinjanja posla u organizaciji Matice srpske više od petnaest! Ideju za izradu jednotomnika izneo je Mitar Pešikan organima Matice srpske još pre objavljivanja završnog (šestog) toma „Rečnika srpskohrvatskoga književnog jezika”, koji je započet kao projekat dveju matica, i tako su urađena prva dva toma, da bi ga završila Matica srpska posle istupanja iz posla Matice hrvatske. Inače, prvi tom izašao je 1967. a šesti 1976. godine. Jednotomnikom je trebalo, kako kaže redaktor Rečnika Miroslav Nikolić u Predgovoru, „popuniti prazninu u nizu: jednotomni rečnik (kakav je ovaj koji je upravo izašao iz štampe) – rečnik srednjeg obima (kakav je pomenuti šestotomnik) – veliki rečnik, tezaurus („Rečnik srpskohrvatskog književnog i narodnog jezika SANU”).\nKoji su razlozi tako dugog rada na njegovoj pripremi?\nTanka leksikografska tradicija, zauzetost kvalifikovanog kadra drugim poslovima, pre svega u radu na Rečniku SANU, uvek nezaobilazan materijalni momenat, neadekvatno uvažavanje i vrednovanje leksikografskog posla i dr. Zabrana i uništavanje tiraža Rečnika Miloša Moskovljevića (1966. godine), zbog politički nepodobne obrade nekoliko reči, inače skromnog obima i vrednosti, verovatno je obeshrabrila autorske pokušaje.\nKo je sve bio angažovan na njegovoj izradi?\nRečnik je izradio autorski tim iz beogradske leksikografske škole, uglavnom sadašnji ili bivši saradnici Instituta za srpski jezik SANU. Pomenuću ih azbučnim redom: Milica Vujanić, Darinka Gortan-Premk, Milorad Dešić, Rajna Dragićević, Miroslav Nikolić, Ljiljana Nogo, Vasa Pavković, Milica Radović-Tešić, Nikola Ramić, Rada Stijović, Egon Fekete. Rečnik je redigovao i uredio Miroslav Nikolić.\nKo su korisnici ovog Rečnika i u čemu je njegov značaj?\nJednotomni rečnik je knjiga namenjena svima koji srpski govore i pišu, on je i školska i porodična knjiga istovremeno i, naravno, svih onih koji srpski jezik uče ili ga proučavaju.\nU kojim intervalima jedan ovakav Rečnik treba obnavljati, proširivati, dopunjavati?\nNe mogu precizno da odgovorim, ali u uslovima modernih tehnologija Rečnik bi se morao pojavljivati, u razumnim intervalima, u novim, dopunjenim i izmenjenim izdanjima. U njima bi se otklonili previdi i greške, uključujući i korektorske, intervenisalo bi se u inventaru (neke reči bi bile isključene a uvele nove), gramatička i ortografska norma bi se uvek aktuelizovale. Nema razloga da naši rečnici standardnoga jezika, kao u nekim drugim jezicima (engleskom na primer), ne budu i uvek aktuelni priručni jezički savetnici.\nKako ste Vi lično doživeli štampanje ovog dela?\nGotovo s nevericom do poslednjeg trenutka, i onda je strah i zebnju zamenilo olakšanje i radost. Nekoliko godina unazad sam nominalno vodio projekat – pisao zahteve za sredstva, tražio načine da se projekat okonča, polagao račune, potpisujući izveštaje, i primao na sebe opravdano nezadovoljstvo javnosti što se rečnik ne pojavljuje.\nIspalo je da je Vukov „Rječnik” na neki način jedini pandan ovom Matičinom „Rečniku srpskoga jezika”?\nImenom i smeštanjem između dveju korica, u jednu knjigu – da. Međutim, što se drugih odlika tiče, bili bismo uspešniji u nabrajanju razlika. Vukov Rječnik iz 1818. godine pre svega je dijalekatski, izraz tradicionalne ruralne kulture. Te odlike je delom prerastao drugim izdanjem iz 1852. godine. Matičin Rečnik je koncipiran kao rečnik standardnoga jezika.\nSrpska akademija nauka i umetnosti objavljuje „Rečnik srpskohrvatskog narodnog i književnog jezika”. Da li je takav naslov, nakon srpsko-hrvatskog jezičkog raskola, trebalo napustiti?\nSrpska akademija nauka i umetnosti ima pozvanije i kvalifikovanije od mene da o tome sude. Prevariću se pa ću reći da je za eventualnu takvu izmenu pravi trenutak mogao biti pre petnaestak godina – sada je to prekasno. Naravno, rečnik te koncepcije ne bi mogao, bez štete po nauku, da se liši celine izvorno štokavskog korpusa.\nKoje su osnovne razlike između Rečnika srpskoga jezika Matice srpske i Rečnika SANU?\nRazlike su jasne iz njihovih naslova – jedan je narodnog i književnog, a drugi je izbegao, a podrazumeva kvalifikaciju standardni. I naravno – jedan je srpskohrvatski, a drugi srpski.\nJesu li srpski i hrvatski jedan ili dva jezika? Da li naši lingvisti u tom smislu imaju usaglašen stav?\nDvoumim se da li da Vam odgovorim – i jesu i nisu, ili da, i Vi i ja, podsetimo čitaoce na često, u vreme (post)maspoka citiranu Krležinu izjavu u svim tada jednojezičnim republikama: „Da li su hrvatski i srpski jezik jedan ili dva jezika – to je jasno kao dan!”. I nagađali bismo, vođeni zdravorazumskom logikom (sada smemo, ali ne i tada) – šta je zapravo on „mudro” rekao? Kada nemam prostora za velika objašnjenja prizovem u pomoć inteligentan iskaz kolege Milorada Radovanovića: „jezičkim raskolom devedesetih godina srpskohrvatski jezik je postao odnosno ostao srpski!”. Da Vam ne uskratim odgovor na drugo pitanje. Lično mislim da su u lingvističkom esnafu najbliži pogledi onih koji na javnoj sceni vode bespoštedni rat! Svodi se to na prokletstvo malih razlika! Ništa novo!\nKoliko je, i kako je politika uticala na lingvistiku? Koliko Vam to smeta, i kako bi se lingvistika odbranila od tog uticaja?\nUticala je, i utiče. A kako? Svakojako. Ali lakše je nama s njima, nego sa nama samima! Morali bismo mi u lingvističkom esnafu biti solidarniji, složniji, više se međusobno uvažavati i poštovati, kao ljudi na istome poslu i sa sličnim problemima.\nKako ocenjujete razvoj savremene srpske lingvistike?\nNasledili smo velike praznine, kulturološke i civilizacijske pre svega. I zablude – naravno, mada ja ne spadam u one kojima dobro pristaje ono Brane Crnčevića iz njegovih dobrih vremena: „Pre rata nismo ništa imali, pa su onda došli Nemci i sve nam uzeli!”. Zajednički srpskohrvatski jezik je imao komplementarne razvojne, naučne i izdavačke centre, na izvestan način i osobene škole, i to se sve za kratko vreme raspalo. Osiromašili jesmo, razbaštinjeni smo na najrazličitije načine. Međutim, na dobrom putu smo da odgovarajućim priručnicima, čak i na najvišem nivou, „pokrijemo” struku.\nRečnik srpskoga jezika je ocenjen kao važan kulturni događaj. Koji je sledeći korak u srpskoj leksikografiji?\nJedan veliki posao je urađen. Međutim, odmah moramo misliti na sledeća, izmenjena i dopunjena izdanja, i kada ocenimo da je pravo vreme – pripremićemo i njegovu elektronsku verziju. Dobili smo osnovu dvojezičnih rečnika i različitih leksikografskih i leksikoloških projekata. Matica je planirala još ranije da naredne godine organizuje stručno-naučni skup: „Perspektive srpske leksikografije na iskustvima jednotomnika”.\nNas u Matici čeka rad na pripremi višetomnog rečnika srpskoga jezika, koji bi zamenio sadašnji šestotomni Rečnik Matice srpske, odlagan zbog kašnjenja jednotomnika, kadrovskih i drugih nevolja.\nKoliko će Rečnik uticati na obogaćivanje svakodnevnog jezika?\nRečnik pomaže onima koji hoće da uče, ili tačnije – onima koji već podosta znaju, a osećaju da nije suvišno katkad u knjigu zagledati, pa makar bili iz Hercegovine ili Šumadije na primer, gde se „najljepše” i „potpuno pravilno” govori. Na anegdotskom nivou, ali s „pedagoškim” pretenzijama, podsetio bih na razgovor Ive Andrića, vođen u njegovoj radnoj sobi. Na pitanje reportera koje knjige ima na policama nadohvat ruke i u koje najčešće zagleda, on spremno odgovori – rečnike. Da bi bio uverljiv, odmah samoinicijativno objasni: Teško i sporo je pisao „Prokletu avliju”, imao je ponekad i muke s nalaženjem pravih reči i onda bi uzeo da prelistava rečnik. I naravno – na tu konkretnu reč nije „nabasao”, ali se nje setio!\nKao univerzitetski profesor, kako ocenjujete govor mladih i uticaje kojima su podložni?\nNažalost studentima, i mladim ljudima uopšte, retko se pruža prilika da govore. Priznajem da me ponekad i prijatno iznenade. Samo se plašim da je tih dobrih, upravo sjajnih – sve manje! I to zabrinjava. Uplašio sam se da je prošao rok važenja izjave koju sam ponavljao kada sam u Bolonjsku deklaraciju još manje verovao nego sada (a skeptičan sam naravno i dalje): One najbolje ni mi nećemo uspeti pokvariti!\nDa li ste u Rečnik uneli i reči prema rodnoj ravnopravnosti, o kojoj se u poslednje vreme sve više govori? Za muškarca u sudstvu se kaže sudija – kako glasi ženski rod te reči?\nKorpus Rečnika je oformljen pre ove najnovije „revolucije” pa se nije ni moglo očekivati da će on u tom smislu biti aktuelan. Znači nema – sudinice. Pre desetak dana bio sam iznenađen dokle može da ide preterivanje kada je telefonskim putem od mene tražena informacija i savet da li su u pravilnik o sistematizaciji radnih mesta obavezni da navode zvanja s poštovanjem rodne ravnopravnosti. Npr. radno mesto: inspektorka i inspektor.\nKoliko je uopšte moguće da jezik pravovremeno prati promene u društvu, u komunikaciji, tehnologiji i sl., s čime dolaze i novi predmeti i novi pojmovi?\nRedovnim osavremenjavanjima u novim dopunjenim i izmenjenim izdanjima zaostajanja se mogu samo ublažavati. Međutim, ponekad nije loše malo i zakasniti, jer neke reči neće preživeti.\nDanas neizbežni napitak nes-kafa postao je "legitimni" deo srpskog jezika, jer je našao svoje mesto u najnovijem rečniku, kao i izraz instant – nastao na brzinu, namenjen brzoj, kratkotrajnoj upotrebi (instant kafa – koncentrat kafe rastvoren u vodi ili mleku).REČI: Depilacija,...\nKako dr Rajna Dragićević zapaža, reči supermarket, klima, menadžer obrađene su u jednotomniku, ali minimarket, market, menadžment, klima-uređaj, klimatizovati nisu njegov deo. Takođe, u istom radu primećuje da je nerasprostranjena reč klimatizator ušla u Rečnik. Tu je i reč konsalting, u značenju pružanje saveta i obavljanje konsultacija.\nNAUKA I TEHNIKA: Jednotomnik očekivano beleži reč koja se odnosi na najpoznatiju spravu današnjice – kompjuter, uz koji ravnopravno stoji i reč računar. Definisana je kao elektronska mašina, elektronski računar ("što je nedovoljno precizno, jer bi time značilo da služi samo za računanje"). I Rečnik SANU beleži ovakvu definiciju, što donekle može biti opravdano s obzirom na vreme kada je bio izrađivan. Međutim, šestotomnik, nastao nepunih deset godina ranije, ne pominje kompjuter. A o tome da će kompjuteri tek zavladati našim životima govori i činjenica da Rečnik SANU ne beleži nijednu izvedenicu, dok jednotomnik daje reči – kompjuterizacija, kompjuterizovati, kompjuterist(a), kompjuterski. Kompjuterski miš ne postoji kao odrednica, ali definicija reči miš pod značenjem broj tri navodi – periferni računarski uređaj, oblikom pomalo sličan mišu, koji se rukom pokreće po ravnoj površini, a služi za posmatranje kursora i za davanje naredbi kompjuteru. U jednotomniku je pomenuta još jedna leksema iz oblasti savremene nauke i tehnike – kursor (simbol na ekranu računara kojim je označena trenutna pozicija u pisanju ili crtanju). Danas bi većina ljudi (mada ne i onih koji pripadaju starijoj populaciji) kao prvu asocijaciju na reč kućište imali – kutija, okvir u kojem stoje delovi kompjutera. Međutim, jednotomnik tek na trećem mestu daje značenje ležište (kutija, okvir) u sklopu neke sprave, mehanizma koje služi za smeštaj nekog dela te sprave, mehanizma, uređaja (npr. motora) – kompjuter se i ne pominje – dok je prvo značenje mesto gde je ranije bila kuća; ostaci kuće, a drugo dom; kuća sa okućnicom. Reč je slično definisana i u Rečniku SANU i šestotomniku. Često korišćena reč sajt nije zabeležena u najnovijem rečniku srpskog jezika. Ne postoji ni kao izraz pod internet, kao na primer internet strana. Reči softver i drajver su definisane. Disk je leksema koju beleže sva tri pomenuta rečnika, s tim što jednotomnik upućuje i na novo značenje – okrugla ploča s magnetskim slojem za uskladištenje podataka. Izraz kompakt(ni) disk je obrađen uz disk, "što samu odrednicu čini nedostupnom korisnicima", primećuje dr Rajna Dragićević. Izraz hard-disk je dobio mesto posebne odrednice. Međutim, poznata komponenta kompjutera – grafička kartica – nije kao leksema obrađena u jednotomniku. Pod odrednicom kartica (deminutiv od karta) takođe ne stoji primer grafička.\nMobilni telefon ne postoji kao zaseban izraz (ni u jednom rečniku), ali pod mobilan u jednotomniku stoji i primer mobilni telefon (mali bežični telefon različitih mogućnosti koji se može nositi sa sobom i koristiti u prirodi, na ulici, u vozilu i na drugim mestima). Kad već pominjemo telefone, pomenimo i reč bežični. Ova reč je dobro definisana i u jednotomniku i u šeštotomniku, kao ono što funkcioniše bez žica... koji se vrši bez žice kao provodnika. Pretpostavimo da bi prva asocijacija većini ljudi na ovu reč bila – bežični telefon. Pitanje koje se ovde postavlja je zašto rečnici (a naročito zašto jednotomnik) kao primere uz ovu reč daju bežični telegraf, bežična telegrafija, bežični prenos, a o bežičnom telefonu ni pomena.\nDRUŠTVO, POLITIKA, IDEOLOGIJA: Reč komuna je u Rečniku Matice srpske pre svega definisana kao skup ljudi ujedinjenih u zajednicu na načelima zajedničke imovine i zajedničkog rada, a zatim kao samoupravna administrativno-teritorijalna jedinica. U jednotomniku izostaje konotacija "radnih ljudi", ali reč dobija i novo značenje – organizovana grupa ljudi povezana profesionalno, idejno, stilom života, pogledima na svet. Do odrednice komunizam šestotomnik ima jedanaest izvedenica od komuna, a jednotomnik četiri; u jednoj izvedenici – komunar – u oba rečnika je prvo značenje učesnik Pariske komune, s tim što se jednotomnik zadržava na tome, a šestotomnik ima i drugo značenje – pristalica naprednog političkog shvatanja, revolucionar. Komunist(a) je reč definisana u svim pomenutim rečnicima, mada se u jednotomniku javlja ublaženo značenje – pristalica ideja komunizma, za razliku od šestotomnika i Rečnika SANU gde je komunista borac za komunističko uređenje. Komunjara i komunjarski pejorativno postoje samo u jednotomniku (u govoru antikomunista).\nSlično tome, kapitalizam je u jednotomniku definisan kao društveno-ekonomsko uređenje koje se zasniva na privatnom kapitalu koji je u rukama srazmerno manjeg broja vlasnika, dok je u šestotomniku definicija suštinski ista, ali ekspresivnija i ideološki obojena rečima eksploatacija mase najamnih radnika od strane kapitalista. U skladu s tim, kapitalist(a) je danas vlasnik sredstava za proizvodnju, a nekada je bio onaj koji iskorišćuje najamne radnike.\n...Cigani u logoru smrti,...\nPojam rasizam je u šestotomniku definisan kao nenaučna društvena i politička teorija, dok jednotomnik govori o ideološkoj društvenoj i političkoj teoriji... U skladu s ovom razlikom u definisanju, reč Rom kao posebna odrednica javlja se samo u jednotomniku (pa tako i Romkinja, romski), dok se Ciganin, i izvedenice, javljaju u oba rečnika. Šestotomnik nema odrednicu Romi, ali kao jedno od značenja reči Cigani stoji Romi.\nDOBITAK I GUBITAK: U skladu s napretkom tehnike reč pirat dobila je novo značenje – onaj koji se nelegalno, bez dozvole bavi kakvom delatnošću (izdavanjem ploča, snimljenih video-kaseta, knjiga, emitovanjem radio programa i dr.); prvo značenje ostalo je isto – morski razbojnik, gusar.\nDepresija je gotovo svima poznata reč – psihičko stanje koje se ispoljava u gubitku volje i interesa za rad, potišteno duševno stanje, utučenost; bezvoljnost, apatija (što beleži jednotomnik kao prvo značenje, a takođe i Rečnik SANU), i mnogi bi se zamislili ako bismo ih pitali za još neko značenje te reči. Međutim, u šestotomniku (u prvoj knjizi, štampanoj 1967) ovo značenje se nalazi tek na trećem mestu (prvo je ulegnut komad Zemljine površine koji je niži od površine susednog mora, a drugo područje niskog atmosferskog pritiska). I leksema nagon je doživela svoju evoluciju, i to ne dobijanjem novog značenja, već gubljenjem jednog starog. Kako beleže oba rečnika Matice srpske, nagon je urođena sposobnost živih bića da izvršavaju nesvesne celishodne, svrsishodne radnje; instinkt; nesvesna težnja... Međutim, šestotomnik beleži i značenje – prinuda, prisiljavanje (što je preuzeto iz Vukovog Rječnika, u kojem reč nagon ima jedno jedino značenje – teranje stoke ka Savi da bi se prodala u Austriji).\nOd svih promena koje Rečnik beleži, najbrojnije su one koje se tiču promene značenja pojedinih leksema ili, tačnije, korigovanja njihovog značenja. O tome govori i lingvista Ranko Bugarski: "I reči koje ostaju često menjaju značenje usled društvenih promena. Reč pero ranije je označavala i guščije pero kojim se pisalo, potom metalno perce na držalju, a onda i nalivpero (uzgred rečeno, zanimljivo je da se ta oznaka nije sada prenela na hemijsku olovku, kojoj bi zbog njene raširene upotrebe odgovarao neki kraći i manje deskriptivan naziv). A kada stanovnik grada danas kaže kola, on obično ne misli na zaprežno vozilo, još manje na same točkove ili krugove..."\nKnjiga srpske pismenosti\nRečnik srpskoga jezika - Matica srpska\n13.01.08 Večernje novosti\nRegistar srpske kulture\nRečnik srpskoga jezika Matice srpske\nPOJAVA Rečnika srpskoga jezika Matice srpske predstavlja događaj od istorijske važnosti za srpsku kulturu, a izvanredan prijem koji je "temeljna knjiga srpske pismenosti" doživela u javnosti, pruža neočekivan ali nedvosmislen dokaz činjenice da Srbi, ipak, poseduju kulturu korišćenja rečnika. Na ovaj kapitalni projekat čekalo se punih 189 godina - od 1818, kada je izašao čuveni Rječnik. Dakle, prvi put posle Vuka, Srbi u jednoj knjizi imaju naučni popis standardnih reči.\nHrvati su dobili već četvrto izdanje "samo svog" rečnika od odvajanja, ali stručnjaci vele da ova davnašnja potreba srpske kulture nije izazvana raspadom srpskohrvatskog jezika, a kao dokaz za to navode činjenicu da je od ideje do realizacije prošlo čak tri decenije, a od započinjanja posla u organizaciji Matice srpske - više od petnaest godina.\n- Srpsko-hrvatski jezički raskol je potrebu za ovim rečnikom, pre svega psihološku, samo ubrzao - smatra urednik Matičinog Rečnika, naš renomirani filolog i veliki stručnjak za srpski jezik Mato Pižurica.\nRečnik se dobro prodaje za naše prilike, s obzirom na cenu, ili tačnije - s obzirom na naše masovno siromaštvo, navodi Pižurica. Pet-šest hiljada dinara, svakako, za mnoge naše građane nije mala cena.\n- Međutim, ko god vidi knjigu: 1.564 stranice velikog enciklopedijskog formata, i u tvrdom povezu - primeti da je knjiga čak jeftina - tvrdi Pižurica.\nKome je, ipak, potrebna knjiga nimalo "knjiških" dimenzija, teška nekoliko kilograma, koja svojim obimom teško može odgovoriti funkciji jednotomnika kao "priručne" knjige? Ivan Klajn kao jednu od očiglednih mana prvog izdanja rečnika identifikuje upravo njegove dimenzije.\n- Bitno je da se bar ovog puta ne "odmaramo na lovorikama", nego da odmah počne rad na drugom izdanju jednotomnika, a zasad je već jasno da bi ono moralo biti manje i lakše, jer ovo sadašnje ima format i težinu enciklopedije, dok su odgovarajući jednojezični rečnici u drugim zemljama štampani tako da ih čitalac može držati jednom rukom.\nRedaktor Miroslav Nikolić u Predgovoru Matičinom Rečniku izriče tvrdnju, može se reći reklamnu: "Ko pažljivo zagleda u ovo štivo, osetiće sve bogatstvo i raskošnu lepotu srpskoga jezika."Može li se sve bogatstvo jednog, ma koliko malog jezika, sagledati u osamdesetak hiljada reči, koliko ih je prošlo sud kvalifikovanog autorskog tima - šestotomni Rečnik srpskohrvatskog književnog jezika Matice srpske ima ih više od 120.000, a Rečnik srpskohrvatskog književnog i narodnog jezika SANU dosegnuće blizu pola miliona reči.\n- Pretpostavlja se da "prosečan" građanin koji govori naš jezik "okreće" pet-šest hiljada reči, pisci verovatno ne više od desetak hiljada. U pripovetkama Laze Lazarevića, na primer, registrovano je tek nešto više od 6.000 reči - objašnjava Pižurica. - Civilizacija je život učinila raznovrsnijim, razuđenijim, i to prati jezik, posebno rečnik kao registar kulture. Naša generacija, na izvestan način, zaključuje epohu tradicionalne kulture, koju nemalim delom pohranjuje u jezik, kao u trezor. Međutim, niti smo u stanju niti ima potrebe da ceo taj prevredni "bagaž" nudimo za sve prilike. Zato i postoje različiti tipovi rečnika. Ovo je rečnik dovoljno bogat za "svakodnevnu" upotrebu, i više od toga.\nSvrha jednotomnog rečnika, naglašava i recenzent Ivan Klajn, u prvom je redu da bude aktuelan (što znači da na drugo izdanje ne bismo smeli da čekamo 31 godinu, kao na prvo) i da pruži podatke o svakoj reči koja može zatrebati današnjem učeniku, studentu, novinaru, prevodiocu, publicisti, javnom radniku ili pismenom čoveku uopšte.\nDok veliki projekat SANU nosi naziv Rečnik srpskohrvatskog narodnog i književnog jezika, Matičin Rečnik podrazumeva, iako u naslovu izbegnutu, odrednicu - rečnik standardnog jezika.\n- Danas se naš jezik više ne može izjednačavati s "narodnim", tj. s jezikom širokih seljačkih masa, kako je bilo nužno u Vukovo vreme, a čega su se mnogi naši jezikoslovci držali još i ceo vek posle njegove smrti - objašnjava Klajn. - Svaki jezik današnje Evrope izgrađen je naporima dobrih pisaca, stručnjaka, publicista, prevodilaca i drugih obrazovanih ljudi, iskazuje se prvenstveno u književnosti, stručnoj literaturi i medijima, i standardizovan je, što znači da postoje rečnici, pravopisi, gramatike i drugi priručnici koji određuju šta spada u njega a šta ne, kako koja reč treba da glasi i šta sve može da znači.\nO neminovnim propustima proisteklim usled stalnih izmena koje u jezik unosi sam protok vremena, i mogućnosti i potrebi da se u rečnik uvrste novi, moderni izrazi ili njihova nova značenja, Pižurica kaže:\n- Leksikografi su osuđeni da gube trku sa životom i vremenom. Međutim, ponekad je dobro i zakasniti, jer je vreme najbolje rešeto, pa mnoge reči ne prežive, a mesto u jednotomniku je preskupo. Prisetimo se sudbine skorašnje samoupravne leksike. One reči koje nisu ušle u Rečnik nisu proskribovane i osuđene na smrt. Iz rečnika maternjeg jezika jezik se ne uči, on nam je potreban za ona finija podešavanja. I za njim će najčešće posezati visoko pismeni, oni koji drže do negovanog jezika. Iako će dopunjenim izdanjima Rečnik biti savremeniji od ovog, mi se ne možemo odreći bogatog nasleđa koje mora biti sačuvano i "istumačeno" i u jednotomniku. Moramo, na primer, i dalje čitati realiste.\nKlajn naglašava da je jednotomni jednojezični rečnik u razvijenim zemljama osnovni jezički priručnik, koji donekle zamenjuje i pravopis, i gramatiku, a da mi tek treba da steknemo naviku da se služimo takvim rečnikom.\n- Decenijama su naši ljudi znali samo za "Vujakliju", i stvorilo se nepisano uverenje da je samo za strane reči neophodan priručnik, a da domaće tobože svi znamo - kaže Klajn. - Stvarnost je daleko od toga. Tek sada ćemo imati rečnik u kome možemo potražiti rešenje kad pišemo zadatak, ili članak, ili referat za godišnju skupštinu, ili dođemo u sukob s lektorom u redakciji, ili se makar sa društvom u kafani posvađamo oko naglaska, promene ili tačnog značenja neke reči. Jednotomni rečnik je namenjen svakom ko piše ili govori srpski, i trebalo bi mu poželeti da dostigne milionski tiraž.\nAKO rečnik zaista, kako tvrdi Pižurica, "prati život jezika", da li su onda ravnopravan segment standardnog srpskog postali i moderni "feministički" izrazi - da li se u rečniku Matice srpske našlo mesta za "sudinice", "psihološkinje"...?\n- Život, nove tehnologije, novi trendovi u kulturi, donose nove realnosti i nove reči. Ako ti "feministički likovi" budu prihvaćeni, leksikografi će verifikovati stvarno stanje - kaže Pižurica.\nIvan Klajn takođe smatra da borkinje, psihološkinje i slične kovanice i ne treba da budu unete u rečnik dok se ne ustale u praksi.\n- Bilo bi lepo kad bi se od svakog korena mogla automatski načiniti imenica ženskog roda, ali ih nema, a i da se načine, ljudi ih ne bi prihvatili - objašnjava Klajn. - Mi često pominjemo imenicu "kupac", koja nema ženskog oblika iako se zna da žene najviše kupuju. Slično je i sa "lovcem", i sa "znalcem", i sa mnogim drugim rečima: "pomorac", "vodič", "carinik", "ekspert", "pedagog", "astronom", "ekonom", "hirurg", "vatrogasac"...\nHRVATSKI PO VUKU\nIZ Matičinog šestotomnika izvedeni su svi ostali rečnici za novokomponovane jezike, što važi i za Anićev Rječnik hrvatskoga jezika - objašnjava Pižurica. - Pošto se radi o lingvistički istome jeziku, koji ne može da izdrži prevođenje, s istom dijalekatskom osnovom, srpskom, vukovskom - razlike se ipak tiču pojedinosti, a te manje-više male razlike dobile su prenaglašeno simboličko značenje. Ne znam da li treba da se hvalimo time da se u srpskom jeziku ništa nije promenilo srpsko-hrvatskim jezičkim raskolom. Ovde nikada nisu imali posla jezički higijeničari, a tim poslom nisu se bavili ni autori Matičinog Rečnika. "Srpskohrvatski jezik je postao odnosno ostao srpski" - da citiram kolegu Milorada Radovanovića. Koža je naša, i nije nam tesna! Crnogorske "specifičnosti" u jeziku su tema za sebe! I bolje da ovu svečanost srpske kulture ne mutimo i ne prljamo!\nJEZICI ILI ETIKETE\n- U REČNIKU su ostale neke čisto hrvatske reči (juha, tjedan, glazbenik, kolodvor....) - objašnjava Klajn. - "Crnogorske reči" ne postoje, osim dijalektalnih; ne postoje ni "bošnjačke reči", osim turcizama i arabizama koje Bošnjaci danas na silu umnožavaju, ali koji se najvećim delom sreću i u delima srpskih književnika. "Crnogorski" i "bosanski jezik" samo su političke etikete koje u nauci ništa ne znače. Što se tiče termina srpskohrvatski jezik, on nije pronalazak Titovih komunista, kao što mnogi misle, nego je u svetskoj slavistici bio uobičajen skoro dva veka. Mi možemo raspravljati da li su možda "Hrvati ukrali jezik od Srba", kao što tvrde neki naši rodoljubi, ili je "hrvatski jezik postojao vjekovima prije srpskog", kao što tvrde hrvatski nacionalisti. Činjenica je, u svakom slučaju, da u današnjem srpskom postoji niz reči hrvatskog porekla za koje nemamo zamene (npr. ples, testenina, pouzeće, kvačilo, glasilo, vodokotlić, kafić itd). Mi ih nećemo progoniti, jer je bitna razlika upravo u tome što kod Srba nikada nije postojao uskogrudi purizam i stvaranje veštačkog "novogovora" kakvi su karakteristični za Hrvate.\nKljučna knjiga srpske kulture\nPosle 155 godina čekanja objavljen jednotomni Rečnik srpskog jezika\nJednotomni Rečnik srpskog jezika, posle više od veka i po od izdavanja prvog, Vukovog rečnika srpskog jezika, konačno je predstavljen javnosti. Na 1.500 stranica nalazi se oko 85.000 reči objašnjenih, akcentovanih i s pravopisom usklađenih.\nProf. dr Mato Pižurica, glavni urednik Rečnika, smatra da ovakav projekat nikada ne može da bude gotov jer je jezik jednog naroda nešto živo i nešto što se gotovo svakodnevno menja. Ali, da bi se radilo na drugim dopunjenim izdanjima, svakako je neophodno da postoji ona prva - kapitalna knjiga kao polazna osnova za dalji rad.\nDok je trajao rad na ovom kapitalnom delu srpske kulture promenila su se tri sekretara i dva predsednika Matice srpske, koja je izdavač Rečnika.\n- Rad na Rečniku je nekoliko puta prekidan, pa nastavljan, Matica je u tom poslu bila uporna, pa tako danas u ovoj knjizi imamo više od 80.000 reči, savremeno leksikografski obrađenih, akcentovanih - rekao je Pižurica.\nDevedesetih godina prošlog veka, po ideji Mitra Pešikana, vrlo ambiciozno krenulo se u ovaj poduhvat, koji je nekoliko puta prekidan, pa obnavljan i tek sada dovršen. Matičin rečnik srpskog jezika uradili su vodeći stručnjaci Instituta za srpski jezik SANU i saradnici Odbora za standardizaciju srpskog jezika: Milica Vujanić, Darinka Gortan-Premk, Milorad Dešić, Rajna Dragićević, Miroslav Nikolić, Ljiljana Nogo, Vasa Pavković, Milica Radović-Tešić, Nikola Ramić, Rada Stijović i Egon Fekete. Redakciju je uradio dr Miroslav Nikolić, a recenzenti su bili akademik Ivan Klajn i prof. dr Dragoljub Petrović.\nŠestotomni Rečnik srpsko-hrvatskog jezika, sa 120.000 reči, objavljen je 1976. godine, takođe u izdanju Matice srpske. Bilo je potrebno da prođe više od tri decenije da se Srbija pridruži zemljama u regionu i u Evropi koje odavno imaju svoje jednotomne rečnike. Hrvatska je, na primer, izdala već četvrto izdanje rečnika, a ostale evropske zemlje od Drugog svetskog rata imaju jednotomne rečnike.\nRečnik sadrži naučni popis standardizovanih reči, obrađenih savremenim leksikografskim postupkom, uz gramatičke podatke i informacije o akcentovanju svake reči. U ovom rečniku izostavljene su nefrekventne reči stranog porekla, uklonjen je i dijalekatski leksički sloj, kao i uskoterminološke i individualne leksičke promene.\nNa ovaj Rečnik može se gledati kao na produžetak posla započetog još polovinom 19. veka, iako se zna da su na njegovim temeljima nastali mnogi drugi rečnici, pa i rečnici drugih jezika kao što su Prvi rječnik hrvatskoga jezika Broza i Ivekovića, Anićev recnik, te današnji bosanski rečnici...\nPosle Vuka i tri izdanja njegovog Srpskog rečnika u XIX veku, od kojih je prvo zabranjivano i spaljivano, drugome nisu dali da uđe u Srbiju, a posmrtno je o državnom trošku u Beogradu slavljeno, tek sada, 2007. godine, Srbi prvi put imaju u jednoj knjizi naučni popis standardnih reči.\nNarodni jezik na disku\nVeliki Rečnik srpskohrvatskog književnog i narodnog jezika objavljen je u elektronskoj formi pre nekoliko meseci. Prvo, elektronsko izdanje Rečnika sadrži oko 300.000 odrednica sa više od milion i po značenja. Za razliku od štampane verzije, elektronska nema obeležene akcente reči. Izuzeci su samo reči u kojima je akcenat nosilac značenja. To je obrazloženo time što bi to zahtevalo dodatno vreme i sredstva, a "sam akcenat ne znaju ni mnogi lingvisti, pa bi akcenat više smetao nego što bi koristio", stav je Milorada Simića, nosioca ovog projekta i saradnika Instituta za srpski jezik.\nPrethodni, mnogo skromnije urađen jednotomni rečnik Miloša Moskovljevića, iz ideoloških razloga šezdesetih godina nije ugledao svetlost dana, već je kompletan tiraž uništen i spaljen s izuzetkom nekoliko primeraka koje je sačuvala ćerka lingviste Olga Moskovljević.


O Nama - Besplatni Offrix Oglasi\nje internet portal namenjen oglašavanju za prodaju polovnih i novih stvari i proizvoda i pružanju usluga, kako privatnih tako i pravnih subjekata. Naš cilj je da omogućimo kupcima da lakše dodju do Vas, da što praktičnije i jednostavnije okruženje za povezivanje tih potreba.\nOffrix.com je u vlasništvu Firme DeMark Service GmbH , Zürich, Schweiz kao i još sličnih sajtova : Offrix.ch, Preisgo.com, myCustom.ch, Maxinettv.com. U poslovima oglašavanja i internet prodaje aktivni smo još od 2015. godine sa velikim uspehom u kao u Švajcerskoj tako i u Evropskim zemljama.\nOffrix.com je više od internet platforme za oglase. Na Facebook-u, Twitter-u, YouTube-u i Piterest-u ćete uvek naći puno zanimljivih i zabavnih informacija. Posetite nas i tamo!\nPosebno je za nas važna sigurnost naših korisnika i njihovih ličnih podataka. Vreme i prilike u kojim živimo postaje sve veća potreba za sigurno okruženje. Naše metode su vrlo rigorozne i na vrlo malu sumnju reagujemo da bi zaštitili naše korisnike. Pogledajte više ovde.\nPogodnosti koje još nudimo je i mogućnost reklamiranja firmi, proizvoda i usluga i van granica Srbije. Možete nas kontaktirati na info@offrix.com\nMolimo Vas da pre nego sto postavite svoj oglas ili reklamni baner obavezno pročitate Uslove korišćenja i Uslove poslovanja na Offrix.com


Funkcija „RGB“ - Access\nDaje dugo koji predstavlja RGB vrednost boje.\nRGB ( crvena, zelena, plava )\nSintaksa funkcije RGB ima sledeće argumente:\nObavezno. Varijante (Ceo broj). Broj u opsegu 0 – 255, uključujući te brojeve, koji predstavlja komponentu crvene boje.\nObavezno. Varijante (Ceo broj). Broj u opsegu 0 – 255, uključujući te brojeve, koji predstavlja zelenu komponentu boje.\nObavezno. Varijante (Ceo broj). Broj u opsegu 0 – 255, uključujući te brojeve, koji predstavlja plavu komponentu boje.\nAplikacija metode i svojstva koji prihvataju specifikaciju boje očekuju da to bude broj koji predstavlja RGB vrednost boje. RGB vrednost boje određuje relativni intenzitet crvenu, zelenu i plave da određene boje za prikazivanje.\nVrednost za sve argument u RGB koji premašuje 255 pretpostavlja se da 255.\nSledeća tabela navodi neke standardne boje i crvenu, zelenu i plavo vrednosti uključuju:\nRGB vrednosti boje koje vraća ova funkcija nisu kompatibilne sa onima koje koristi operativni sistem Macintosh. Mogu se koristiti u kontekstu sistema Microsoft aplikacijama za Macintosh, ali ne bi trebalo koristiti prilikom promene boja saopštavaju direktno na operativni sistem Macintosh.\nOvaj primer prikazuje kako se koristi funkcija RGB da biste se vratili ceo broj koji predstavlja RGB vrednost boje. Koristi se za te metode i svojstva aplikacija koji prihvataju specifikaciju boje. Objekat MyObject i njegovo svojstvo se koriste samo za ilustraciju. Ako MyObject ne postoji, ili ako nema boje imovine, doći će do greške.


Blog - Page 5 of 6 - Mentalna aritmetika Malac Genijalac\nNAGRAĐIVANJE KAO NAJBOLJI PODSTREK\nU pedagogiji, psihologiji i teorijama vaspitanja i roditeljstva se često ističe značaj nagrađivanja. Smatra se da je nagrada delotvornije od kazne, da pozitivno utiče na razvoj i da stimuliše napredak. Ono što mi roditelji imamo kao dilemu jeste to koja je adekvatna nagrada, na koji način i kako dete nagraditi i kako to utiče na […]\nZNAČAJ RAZVOJA DEČIJE MOTORIKE\nMotorika kod dece Za uspešan rast i razvoj svakog deteta od velike važnosti je razvijanje njihovih motoričkih veština. Povezanost razvoja deteta i fine motorike, posebno spretnost ruke i prstiju lako je uočiti, jer se sva deca u trenutku kada npr. ne mogu pronaći potrebnu reč pomognu rukom i koriste gest. Fiziolozi su dokazali da je […]\nTAKMIČARSKI DUH – DA LI KADA KAŽETE VAŽNO JE UČESTVOVATI, ZAISTA TAKO I MISLITE?\nDeca vole da budu hvaljena, da budu najbolja, da pobede, da se istaknu, to su, može se reći urođene osobine koje se podudaraju sa najvišim motivom u socijalnim interakcijama, a to je potreba za afirmacijom. Međutim, tanka je linija od zdravog takmičarskog duha do želje za pobedom i da se bude prvi i istaknuti u […]\nKAKO POBOLJŠATI PAŽNJU KOD DECE I ZAŠTO JE TO VAŽNO?\nPoboljšanje pažnje kod dece Često u svom okruženju čujemo kako neko dete ima poteškoća sa pažnjom, ne može da bude fokusiran na jednu radnju ili objekat, kako mu luta pažnja, kako nema dobru koncentraciju. Ovo često i mi roditelji primećujemo kod svoje dece, posebno kod aktivnosti koje im nisu baš naročito zabavne. Kada deca krenu […]


Most na Adi dve godine bez vrha!\nMost na Adi dve godine bez vrha!\nSaobraćajnica preko Ade ciganlije još nije završena, 200 metara visok pilon nikako da dobije kupolu. Zbog jakih naleta vetra helikopter nije uspeo da ga postavi u maju 2012.\n– U toku je ispitivanje tehničkih i organizacionih uslova pod kojima će vrh pilona da bude postavljen – kažu u Direkciji za gradsko građevinsko zemljište i izgradnju Beograda. – Pažljivo planiramo ove aktivnosti i nema određenog roka za obavljanje posla, s obzirom na to da ovaj element nije konstruktivni deo mosta, već predstavlja arhitektonski oblikovan vrh.\nPilon koji pomoću kosih zatega nosi čitav Most na Adi, postavljen je na monolitnom temelju, u koji je, na dubini od preko 30 metara, pobijeno 113 betonskih šipova.\nZa njegovu izradu utrošeno je oko 1.300 tona armature i 16.370 kubnih metara betona.


Definisanje ciljeva i zaduzenja zaposlenih - Mentorska obuka\nOpšte informacije: Trajanje - 1 dan; Održava se kao otvorena, „in-house“ i individualna obuka. Izuzetne rezultate daje kada se održava kao „in-house“ ili individualna obuka, a u tom slučaju može trajati i 2 dana.\nVeličina grupe: Na otvorenim terminima do 5 polaznika, kao interna obuka do 7 polaznika.\nKome je namenjena: Menadžerima koji rukovode sektorom ili firmom i upravljaju ljudima. Svima koji upravljaju, bez obzira na broj ljudi koje vode.\nPredavač: Ivan Marković, konsultant, predavač i „iConsult” Senior Partner, sa velikim iskustvom u radu sa menadžementom na unapređenju upravljačkih veština i znanja. Sertifikovani predavač sa više od 350 održanih seminara i obuka.\nKotizacija: Puna kotizacija za seminar iznosi 22.920,00 dinara.\nPopusti: U slučaju prijave grupe polaznika iz iste firme ili organizacije - 19.990,00 dinara po polazniku\n„In-house“: U svakoj firmi koja ima više od dva šefa/rukovodioca/menadžera, organizacija interne obuke će dati izuzetne rezultate. Upravljanje će biti ujednačenije, a prilagođavanjem programa nivou znanja menadžera će se postići najbolji rezultati. Obuka može trajati i dva dana i može obuhvatati i viši nivo menadžerskih znanja i veština..\nKontakt osoba: Ana Mićović, e-mail: seminari@iconsult.rs\nOstali programi na: www.iconsult.rs i www.obuke.rs


Novo: Ulaganje u zdravstvo nije trošak nego profit\nUlaganje u kvalitet i sigurnost zdravstvenih usluga ne smije se smatrati troškom, već naprotiv, profitom, s obzirom na to da dugoročno kvalitetna i sigurna zdravstvena usluga doprinosi unapređenju zdravstvenog stanja stanovništva, razvoju zdrave i sposobne radne populacije koja je kao takva spremna dati i veći ekonomski doprinos razvoju zemlje.\nZaključci su ovo Radionice za zdravstvene organizacije Zapadnog Balkana održanog u organizaciji Agencije za kvalitet i akreditaciju u zdravstvu (AKAZ) u FBiH i J.U. Opća bolnica „Prim.dr Abdulah Nakaš“.\nKako je u emisji „Danas“ pojasnio direktor AKAZ-a, doc. dr. Ahmed Novo, ciljevi radionice su uporediti naš sistem sa jednim od najboljih svjetskih sistema u oblasti poboljšanja kvaliteta i akreditacije zdravstvenih ustanova, senzibilizirati domaće zdravstvene ustanove u cilju dostizanja prestižnog međunarodnog akreditacijskog statusa i pokretanje aktivnosti koji će našu zemlju voditi razvoju medicinskog turizma i privlačenju pacijenata iz inostranstva.\n- Kvalitet u zdravstvu je nešto čega u BiH više treba. Kvalitet u zdravstvu je ono iz čega proizilazi sve ostalo. Trebamo se približiti pacijentu, a pacijent će se osjećati zadovoljno onda kada mu pružimo kvalitetnu uslugu, rekao je dr. Novo.\nSmatra da se domaće zdravstvene ustanove uspješno pripremaju za međunarodnu akreditaciju koja opet može biti značajna u procesu razvoja medicinskog turizma za koji Bosna i Hercegovina ima izuzetan potencijal.\nSadrže malo kalorija i sagorjevaju masti: Evo koje voće treba da jedete svaki dan\n21.02.2019 21:29 > 21:40\nEva Longorija oduševila fanove novim izgledom\n21.02.2019 21:28 > 21:41\n21.02.2019 21:20 > 21:41\nKako izaći iz pelena\nTemperaturni šok: Sutra nam stiže naglo zahlađenje i snijeg, a evo kada će ponovo biti toplo


Gastrointestinalni sistem .... Zeludac i creva - Page 3\nNaslov: Re: Gastrointestinalni sistem .... Zeludac i creva Čet Maj 15, 2014 1:16 pm\nwazi, xwala wam jawicu se...\nneka pogleda i besiku i uradi i UZ besike, mozda je kamen koji blokira izlazak tecnosti, ako je besika prazna, bubrezi ne rade\nNaslov: Re: Gastrointestinalni sistem .... Zeludac i creva Čet Maj 15, 2014 1:18 pm\njaooo boze,widecu da sto pre idem...\nNaslov: Re: Gastrointestinalni sistem .... Zeludac i creva Čet Maj 15, 2014 1:21 pm\nne bih da te jos vise uplasim ali mom psu se desavao skoro pa identican pocetak oboljenja ali uz temperaturu, babezioza(od krpelja), ostalo sve isto, pocevsi od ne uzimanja hrane i povracanja i vode do prestanka uzimanja vode, isto je prestala da mokri u dva dana jer su bubrezi bili zablokirani.\nNaslov: Re: Gastrointestinalni sistem .... Zeludac i creva Čet Maj 15, 2014 1:22 pm\ni jel se oporavila vasa kuca?\nNaslov: Re: Gastrointestinalni sistem .... Zeludac i creva Čet Maj 15, 2014 1:25 pm\no tome mozemo kasnije, sada je vazno sto hitnije utvrditi sta je u pitanju, sto pre kompletna analiza krvi, da pogleda besiku i uradu RTG celog abdomena!\nNaslov: Re: Gastrointestinalni sistem .... Zeludac i creva Čet Maj 15, 2014 1:34 pm\nNaslov: Re: Gastrointestinalni sistem .... Zeludac i creva Čet Maj 15, 2014 2:18 pm\nzapisi ili dobro upamti o cemu smo ove i insistiraj da uradi sve te pretrage, ako ne piski uopste svaki sat je dragocen\nNaslov: Re: Gastrointestinalni sistem .... Zeludac i creva Čet Maj 15, 2014 2:49 pm\newo sad smo usle unutra,bile smo u dworistu i piskila je,normalne je boje urin...\nNaslov: Re: Gastrointestinalni sistem .... Zeludac i creva Čet Maj 15, 2014 3:32 pm\nuf bar je to dobro !\nNaslov: Re: Gastrointestinalni sistem .... Zeludac i creva Čet Maj 15, 2014 3:35 pm\nda,bar je to....sad cemo videti na snimanju sta kazu za creva....idemo u stari becej na ultra zvuk pa cemo vam se jawiti sta je bilo...\nNaslov: Re: Gastrointestinalni sistem .... Zeludac i creva Čet Maj 15, 2014 6:13 pm\nkrv na analizu!!\nNaslov: Re: Gastrointestinalni sistem .... Zeludac i creva Pet Maj 16, 2014 11:08 am\nvadili su joj krv juce,danas ce biti rezultati....a jutros oko 5h smo isle napolje posto je povracala u toku noci jednom i onda joj je oko 5h ponovo bilo muka...napolju je povratila nekakvu plastiku kao čep izgrizen,danas pošto ponovo idemo rećićemo veterinaru sta se desilo...i da juce kod veterinara je dobila 5 nekakvih vitaminskih inkecija direktno preko ifuzije u venu i u naredna 3 sata se ponasala kao da se potpuno oporavila....sinoc je jela malo supice....\nNaslov: Re: Gastrointestinalni sistem .... Zeludac i creva Pet Maj 16, 2014 11:15 am\nŠto hitnije na rengen!\nAko je povratila plastični čep moguće da ima još nešto što je začepilo.\nNaslov: Re: Gastrointestinalni sistem .... Zeludac i creva Pet Maj 16, 2014 11:18 am\na zar juce oko pet nije trebao biti uradjen i RTG?\nNaslov: Re: Gastrointestinalni sistem .... Zeludac i creva Pet Maj 16, 2014 11:33 am\njeste,al on je rekao da prvo hoće da obavi analizu krvi,pa ako bude potrebe onda rendgen...a danas idemo opet tako da ce je snimiti jer mora proveriti da nije ostalo nesto,da li je swe izbacila..\nNaslov: Re: Gastrointestinalni sistem .... Zeludac i creva Pet Maj 16, 2014 11:39 am\nTina ODMAH kod veterinara! PAS UMIREEEE! Ima zakrčenje u crevima čim je izbacila taj plastični čep. Osvo su sad sati u pitanju neka snimaju psa i otvaraju ga da vade to napolje. Što duže joj je stanje kritično to je teže da operacija uspe! Lagano će krenuti organi da joj otkazuju i umiraće u najgorim mukama. ODMAH KOD VETERINARA!\nNaslov: Re: Gastrointestinalni sistem .... Zeludac i creva Pet Maj 16, 2014 11:45 am\nEvo i ja da te uplašim pa da ODMAH krenete kod vet-a! Moj Don je progutao kese i nije pokazivao simptome sve dok nije krenuo da povraća u nenormalnim količinama. Kod vet-a smo bili za 5 min. i rengen je pokazao da ima nešto ali krv je već bila dosta loša i da ga je tada operisao ne bi preživeo. Na infuziji je bio do jutra i onda je operisan i JEDVA je ostao živ!\nNaslov: Re: Gastrointestinalni sistem .... Zeludac i creva Pet Maj 16, 2014 12:04 pm\nkrecemo kod veterinara, ja cim budem mogla jawicu vam se...\nNaslov: Re: Gastrointestinalni sistem .... Zeludac i creva Pet Maj 16, 2014 7:52 pm\nkuca je bolje od kako je povratila cep,bili smo na snimanju i nema nikakvo zacepljenje...sad jos malo da se stomak normalizuje i bice dobro


Body shaping - oblikovanje tijela - Arimed Učilište\nPočetna / Wellness / Body shaping – oblikovanje tijela\nBody shaping - oblikovanje tijela\nPromotivni paket BODY SHAPING obuhvaća 6 tehnika:\nPILING TIJELA (odstranjivanje odumrlih stanica kože kružnim pokretima od stopala prema srcu, regeneracija kože koja bolje upija aktivne sastojke anticelulitnih preparata. Nakon tretmana koža je blistava, prokrvljena i glađa.\nLIMFNA DRENAŽA (terapija pritiska na točno određene dijelove tijela, mehaničko potiskivanje nataložene međustanične tekućine. Tretmanom se potiče funkcija limfnog sustava, izlučuju se toksini i višak tekućine. Tretman se primjenjuje kod loše cirkulacije, umornih i teških nogu, problema sa venskom cirkulacijom i proširenih vena. Izuzetno koristan tretman u tretiranju celulita.)\nTERMO AROMA (termo deka je tretman oblikovanja tijela sa efektom saune. Potiče tijelo na znojenje i izbacivanje toksina, potiče cirkulaciju, smanjuje upale, uklanja celulit i masne naslage, aktivira stanice te regulira metabolizam. Deka radi na principu grijanja infracrvenim zrakama. Prije tretmana kožu je potrebno tretirati anticelulitnim/eteričnim uljima, kako ko bi deka postigla željeni učinak.\nBODY WRAPPING (relaksacijski tretman zamatanja tijela koje se tretiralo anticelulitnim preparatima, ubrzava izmjenu tvari u potkožnom tkivu, uklanja toksine, pospješuje cirkulaciju tijela, razgrađuje masno tkivo te potiče na mršavljenje.)\nANTICELULITNA MASAŽA (tretman smanjuje količinu masnih stanica, potiče cirkulaciju i detoksikaciju organizma, tijelo se rješava otpadnih tvari. Koži vraća elastičnost i podiže tonus mišića. Toplina trenja masaže razbija čvoriće i simulira protok limfe.)\nCUPPING (tehnika se izvodi posebnim vakuumskim čašama pomoću kojih se povlači i otpušta meko tkivo, opuštaju se napeti mišići, učvršćuje se koža, izvlače se toksini iz tijela i poboljšava se cirkulacija. Tretman je posebno efektan kod problema sa celulitom na nogama i bedru)\nStalni tim stručnjaka koji se obučava više od 15 godina prilagodit će raspored edukacija prema vašim potrebama i obvezama.Program se organizira u malim grupama te ga karakterizira individualan pristup.\nNaši polaznici ostaju s nama u kontaktu i nakon završene edukacije, te se uvijek mogu vratiti i ponoviti nešto od zaboravljenoga gradiva. Vaša smo podrška što dokazuju mnoge recenzije, te puno ostvarenih u ovim zanimanjima kroz 18 godina našeg rada.\nUpisi se održavaju svakodnevno na našoj adresi Ulica grada Vukovara 20 (8.kat) u Zagrebu, od ponedjeljka do petka od 9 do 18 sati te s edukacijom možete krenuti odmah nakon upisa ili u terminu koji vama odgovara.\n15.800,00 kn 6.000,00 kn


Politika Rogozin sa Vučićem i Nikolićem\nNikolić u razgovoru sa Dmitrijem Rogozinom naglasio da su izvanredna politička i ekonomska sarsdnja sa Rusijom doprinele unapređenju vojno-tehničke, saopštila je pres-služba predsednika Srbije.\nSrbija neće tražiti ustupke, iako može sa pravom mnogo toga da očekuje od Rusije" rekao je Nikolić.\nNikolić je naglasio da ga čude pregovori Hrvatske sa Norveškom o nabavci raketnog sistema za potrebe svojih oružanih snaga, s obzirom na to da da neće biti oružanog sukoba u regionu.\n"Mi sigurno nećemo ratovati protiv Hrvatske, a pogotovo bi bio besmislen rat Srbije protiv NATO. Srbija neće uložiti ogroman novac na rakete kojima bismo gađali Hrvatsku" rekao je predsednik i dodao da je Srbija zahvalna Rusiji što brine o njenoj bezbednosti.\nReč je veoma lukavoj igri, na koju moramo biti spremni. To podrazumeva unapred pripremljen plan i postupanje po tom planu. Ja se zalažem takođe da prvo vidimo šta nas to očekuje u poglavlju 35 i kako će izgledati „obavezujući" sporazum sa Prištinom. Bolje da odmah znamo na čemu smo, nego da godinama otvaramo poglavlja, da bi nas na kraju sačekalo nešto što ne možemo da prihvatimo" konstatovao je predsednik Nikolić.\nKako se navodi u saopštenju, potpredsednik ruske vlade Dmitrij Rogozin je naglasio da će nalog predsednika Putina da detaljno ispita i predloži šta je Srbiji potrebno, ispuniti u najkraćem mogućem roku.\n"Mi moramo učiniti dodatni napor da se značajno unaprede vojno tehnički i ekonomski odnosi" rekao je potpredsednik ruske vlade.\nPotpredsednik ruske vlade Dmitrij Rogozin je naglasio da će nalog predsednika Putina da detaljno ispita i predloži šta je Srbiji potrebno, ispuniti u najkraćemo mogućem roku.\nDmitrij Rogozin je informisao predsednika Nikolića o stanju u ruskoj vojsci i pružio uveravanja da se 1999. godina, kada Rusija nije bila u stanju da pomogne Srbiji, nikada neće ponoviti.\n"Mi pažljivo pratimo situaciju u regionu. Sada se osećamo mnogo sigurnije nego pre, a to je zato što nam je porasla vojna moć. Mislim da je i Srbiji potrebna vojna snaga" naveo je Rogozin.\nPredsednik Nikolić je zatražio od Dmitrija Rogozina da prenese predsedniku Putinu zahvalnost zbog podrške u Savetu Bezbednosti, kada se glasalo o Rezoluciji o Srebrenici i podršci da se ne dozvoli prijem Kosova u UNESKO.\n(ponedeljak, 11. jan 2016, 15:12) - anonymous [neregistrovani]\n(ponedeljak, 11. jan 2016, 12:58) - Robislav- Role [neregistrovani]\nRusija jeste i ostace najvazniji partner\ni prijatelj Srbije. Poseta Rogozin je nastavak\n(ponedeljak, 11. jan 2016, 12:51) - anonymous [neregistrovani]\nКористимо коридор реле Дунав, јер је и Русија подписница/ гарант слободне пловидбе Дунавом.\nДа плове наши и Руски речно/морски бродови( ро-ро, контејнери, расут терет, гас,нафта...), да ојачамо луке/ пристаништа.\n(ponedeljak, 11. jan 2016, 12:26) - anonymous [neregistrovani]\n(ponedeljak, 11. jan 2016, 12:21) - Stefan [neregistrovani]\n(ponedeljak, 11. jan 2016, 12:03) - anonymous [neregistrovani]\n(ponedeljak, 11. jan 2016, 11:34) - Димитрије Пантић [neregistrovani]\nРогозин је одговоран у руској влади за војно технички развој и извоз оружја.


Ukoliko ne koristite Snapchat, ove stvari će vas sigurno ubediti da počnete! – Dokazano.net\n8. Oktobra 2017. 8. Oktobra 2017. Uncategorized / ZanimljivostiNo Comment on Ukoliko ne koristite Snapchat, ove stvari će vas sigurno ubediti da počnete!\nIako Snapchat prati loš glas jer mnogi smatraju da služi isključivo za razmenu provokativnih fotografija, ova aplikacija se može koristiti i u sasvim nevine i kreativne svrhe koje će vašu komunikaciju učiniti bržom, povezanijom i uzbudljivijom\nUkoliko još uvek niste počeli da koristiti hit aplikaciju za brzu razmenu fotografija, Snapchat, stvari koje slede u nastavku će vas sigurno ubediti da počnete.\nSnapchat aplikaciju za deljenje multimedijalnih sadržaja koji će nestati ubrzo nakon što se pročitaju prati loš glas, jer u svetu vlada mišljenje da ona jedino služi za razmenu provokativnih fotografija.\nIpak, Snapchat se može koristiti i u sasvim nevine i kreativne svrhe koje će vašu komunikaciju učiniti bržom, povezanijom i uzbudljivijom, pogotovo ako prikaz fotke postavite na jednu sekundu.\nEvo nekoliko zanimljivih predloga zbog kojih bi trebalo da koristite Snapchat:\n– “Snapujte” poklon koji ste namenili određenoj osobi, pod uslovom da sam čin poklanjanja nije tajna. Snapchat je idealan za podizanje slatkog iščekivanja, samo nemojte baš otkriti ceo sadržaj paketa.\n– “Snapujte” slova kako biste složili reč-poruku. Dok šetate gradom začinite komunikaciju slanjem fotki slova s različitih lokacija kako biste iskomunicirali neki ključni pojam, nešto romantično ili neku internu foru.\n– Spremate zabavu ili ručak za prijatelje? Pošaljite im najavu onoga što ih čeka. Hrana je uvek dobar model, a sastojci mogu poslužiti u igri pogađanja onoga što će biti na meniju ili kao podsetnik za ono šta nedostaje zabavi.\n– “Snapujte” misterioznu lokaciju. Dogovarate susret ili imate neku posebnu lokaciju blisku vama i osobi sa kojom četujete? “Snapujte” detalj te lokacije i čekajte povratnu reakciju. Samo pazite da ne čekate predugo na tom mestu!\n– “Snapujte” lepe podsetnike. Ako se nalazite negde gde vas je nešto podsetilo na dragu osobu dovoljno je poslati tu sekundu sećanja i pozitivna reakcija neće izostati.\nKoristite Instagram? Nova opcija će vas razbjesniti!


Njemačka: SPD-u raste popularnost zbog stava prema ratu u Iraku - Vijesti - Index.hr\nNjemačka: SPD-u raste popularnost zbog stava prema ratu u Iraku\nponedjeljak, 24.3.2003. 13:01\nNJEMAČKOM kancelaru Gerhardu Schroederu i njegovoj Socijaldemokratskoj stranci Njemačke (SPD) je nakon početka rata u Iraku popularnost naglo porasla.\nKako javlja tjednik Stern, pozivajući se na rezultate ispitivanja javnog mišljenja što ga je proveo institut Forsa, SPD-u je na dan početka rata popularnost porasla za četiri posto. Oporbenoj demokršćanskoj Uniji CDU/CSU je popularnost istovremeno pala za tri posto.\nPrvi porast popularnosti SPD-a nakon parlamentarnih izbora u rujnu prošle godine se pripisuje SPD-ovoj antiratnoj politici. Usprkos porastu popularnosti SPD se još uvijek sa 32 posto glasova ispitanika nalazi daleko iza Unije CDU/CSU za koju bi glasalo 45 posto ispitanih građana.\nU direktnoj usporedbi između Gerharda Schroedera i predsjednice CDU-a Angele Merkel se za sadašnjeg kancelara odlučilo 43 posto ispitanika dok bi za demokršćanskog kandidata Merkel glasalo 34 posto.\nVoditelj instituta Forsa Manfred Guellner je objasnio da su nakon početka rata mnogi birači, koji su SPD-u nakon uvođenja mjera štednje okrenuli leđa, ponovno vratili SPD-u dok Angela Merkel "plaća račun" za svoju proameričku politiku. U međuvremenu i unutar CDU-a raste nezadovoljstvo zbog neograničene podrške stranačkog vrha SAD-u. Premijer savezne pokrajine Saarland Peter Mueller smatra da bi Unija trebala podržati i one snage u društvu koje ne podržavaju ovaj rat. I bivši glavni tajnik CDU Heiner Geisler je kritizirao pro američki stav Angele Merkel te smatra da je demokršćanska baza jasno protiv ratne opcije.


Vatrogasno vozilo juri, iskače vatrogasac iz vozila, kamera mu je na kacigi, govori drugom vatrogascu: "Pumpa je upaljena, ti se staraj sad o tome".\nOvo je jedna od intervencija prijedorskih vatrogasaca. Gasili su požar koji je izbio u kući u Saničanima.\n"Ugašeno je ovdje sve samo ima još u ćošku nešto ispod gori, moguće da je šporet, šta li je, ne znam. Evo imaš i ovo gore vidiš…"\nNije baš svaki dan ovakva akcija ali skoro svakog dana bude neka intervencija. Janko Stojnić je, u 30 godina službe, najviše zapamtio požar u Čejrecima.\n"Imali smo puno zaostataka minsko eksploizivnih sredstava i 2007. je bio nemili događaj. Prilikom gašenja kompletnog imanja i kuće pitao sam vlasnika posjeduje li išta, rekao je da nema, poslao sam ljude, pristupili smo gašenju, došlo je do eksplozije i zadobio sam teške povrede, ostao sam invalid", rekao je Janko Stojnić, vatrogasac.\nVozač Darko pamti intervenciju na Kozari kada je povrijedio zglob. Jedva je odvezao kolege nazad. Noga je otekla toliko da čizma nije mogla da se izuje.\n"Kolega rekao daj nož da sječemo čizmu, a meni je bilo teško, dobili smo tada novu obuću, gdje ćeš da mi sječeš novu čizmu. Kasnije su se šalili, govorili "Ne da Kečan čizme pa taman otišla noga"", istakao je Darko Kečan, vatrogasac.\nNjihova obaveza nije samo gašenje požara. Tu su u svakoj nevolji, asistiraju kada su saobraćajne nesreće, pomažu kada su prirodne nepogode. Pohvale im, često stižu na društvenim mrežama gdje su jako aktivni. Snimci nekih intervencija imaju i po nekoliko stotina hiljada pregleda. Požar autobusa vidjelo je više od 600 hiljada ljudi.\nMeđunarodni dan vatrogasaca je prilika da im se kaže hvala jer su, nerijetko budu i u životnoj opasnosti kako bi spasili ljude i njihovu imovinu.\npožar Međunarodni dan vatrogasaca Prijedor\nU požaru u kovid bolnici poginulo 18 ljudi\nUgašen požar u Bijeljini\nSuspendovan ministar zdravlja Iraka zbog požara u bolnici


Ovo je 10 najboljih izlaznih transfera u historiji Premijer lige BiH - Klix.ba\n20.1.2018. u 08:54\nMarijan Ćavar (krajnje lijevo), Riad Bajić i Said Husejinović\nOdlazak Marijana Ćavara (19) iz Zrinjskog u Eintracht Frankfurt jedan je od najboljih transfera u historiji Premijer lige BiH, ali i prava prilika da se podsjetimo koji su izlazni transferi obilježili ovu ligu.\nĆavarov odlazak iz Zrinjskog bio je neminovan, samo je bilo pitanje vremena, jer o njegovom talentu se u posljednjih godinu dana, s punim pravom, mnogo i glasno pričalo.\nZa sada ostaje nepoznanica koliko će novca dobiti Zrinjski od ovog transfera. Ugledni Transfermarkt je objavio da će Plemići inkasirati 200 hiljada eura što i nije mnogo, ali je pitanje da li je to tačan podatak.\nIpak, i u slučaju da je cifra zaista manja od 400-500 hiljada eura, što bi bio neki donji prag cijene koju zaslužuje talenat poput Ćavara, sama činjenica da je aktuelni prvak Premijer lige prodao igrača u Bundesligu znači mnogo.\nOvo je prvi put nakon odlaska Saida Husejinovića iz Slobode u Werder Bremen 2008. godine da neki igrač iz Premijer lige BiH pređe u neku od najboljih pet liga Evrope, a upravo su Ćavar i Husejinović na našoj listi najboljih 10 izlaznih transfera u historiji Premijer lige.\nPrije nego krenemo s listom, napomenut ćemo da smo kao glavne kriterije prilikom uvrštavanja igrača na listu posmatrali snagu lige i kluba u koju igrač odlazi, visinu transfera, kao i period odlaska, jer teže je, primjerice, bilo prije 10 godina napraviti transfer u vrijednosti od 500.000 eura nego danas.\nTakođer, vrijedi istaknuti da je nekoliko nogometaša iz Premijer lige odlazilo u velike lige i klubove, ali nisu uvršteni na listu iz prostog razloga što su odlazili kao slobodni igrači ili kao članovi omladinskog pogona bez da su upisali nastup za prvi tim. Kao primjer možemo istaknuti odlazak Džemala Berberovića u Bayer Leverkusen 2003. godine nakon prethodnog nastupanja za Sarajevo te odlazak Armina Hodžića iz omladinskog pogona Željezničara u omladinski pogon Liverpoola.\n10. Edin Višća (Željezničar - Bašakšehir, 400.000 eura)\nEdin Višča (lijevo) igra u jednom od najboljih turskih klubova.\nEdin Višća (27) je u avgustu 2011. godine za 400 hiljada eura prešao iz Željezničara u Istanbul Bašakšehir. S obzirom da je Bašakšehir tada bio klub koji je obično zauzimao neku od pozicija na sredini tabele turske Super lige, a sezonu prije Višćinog dolaska bio je 12., ovaj transfer smo smjestili na 10. mjesto. Za razliku od tadašnje reputacije, Bašakšehir je danas jedan od najboljih turskih klubova, a Višća jedan od najboljih igrača svog kluba, kao i cijele lige.\n9. Amir Hadžiahmetović (Željezničar - Konyaspor, 500.000 eura)\nAmir Hadžiahmetović (desno) u februaru 2016. godine prešao je u Koynaspor.\nAmir Hadžiahmetović (20) je imao samo 18 godina kada je u februaru 2016. godine za 500 hiljada eura stigao u Konyaspor iz Željezničara. Konyaspor je već u toj sezoni koračao ka velikim rezultatima i na kraju sezone osvojio je treće mjesto u prvenstvu izborivši tako nastup u grupnoj fazi Evropske lige, a na koncu prošle sezone Konyaspor je osvojio Kup Turske.\n8. Riad Bajić (Željezničar - Konyaspor, 500.000 eura)\nRiad Bajić (lijevo) je u sezoni 2014/15. osvojio titulu najboljeg strijelca Premijer lige.\nRiad Bajić (23) je na ljeto 2015. godine za iznos od 500 hiljada eura stigao u Konyaspor nakon što je prethodno kao najbolji strijelac Premijer lige BiH bio prvo ime Željezničara u borbi za titulu prvaka koju su Plavi okončali na drugom mjestu. U Konyasporu je brzo izgradio ime te je prošlog ljeta za 5,5 miliona eura prešao u Udinese gdje se nije izborio za minutažu i sada ga čeka povratak u Tursku, odnosno u Istanbul Bašakšehir gdje stiže na posudbu.\n7. Samir Memišević (Radnik Bijeljina - Groningen, 400.000 eura)\nSamir Memišević je dres Radnika zamijenio dresom Groningena.\nSamir Memišević (24) je za 400 hiljada eura u avgustu 2016. godine prešao iz FK Radnik Bijeljina u Groningen nakon što je prethodno s Radnikom kao kapiten osvojio titulu viceprvaka u Kupu BiH. Odlazak u najveći rang holandskog nogometa iz kluba koji se u sezoni 2014/15. borio za opstanak u Premijer ligi, ogroman je pomak u karijeri ovog štopera.\n6. Semir Štilić (Željezničar - Lech Poznan, 600.000 eura)\nSemir Štilić (lijevo) u duelu sa Pablom Zabaletom prilikom okršaja Lecha i Manchester Cityja.\nSemir Štilić (30) je u julu 2008. godine za 600 hiljada eura prešao iz Željezničara u Lech Poznan koji je sezonu prije njegovog dolaska osvojio četvrto mjesto u najjačem rangu poljskog nogometa Ekstraklasi. Iako nije otišao u ligu koja spada među najboljih 10 u Evropi, visina transfera koja se navodi, kao i godina prelaska, svrstavaju ga na šesto mjesto ove liste.\n5. Marijan Ćavar (Zrinjski - Frankfurt, 200.000 eura)\nMarijan Ćavar spada među najtalentovanije igrače Bosne i Hercegovine.\nMarijan Ćavar (19), kao što smo ranije naveli, navodno za 200.000 eura prešao je iz Zrinjskog u Frankfurt, klub koji je prošle sezone osvojio 11. mjesto u Bundesligi, a sada je na devetom mjestu sa samo dva boda zaostatka od četvrtog mjesta koje vodi u Ligu prvaka naredne sezone.\n4. Gojko Cimirot (Sarajevo - PAOK, 1.300.000 eura)\nGojko Cimirot (desno) je najskuplji izlazni transfer u historiji Premijer lige.\nGojko Cimirot (25) je za 1,3 miliona eura na ljeto 2015. godine nakon osvajanja Premijer lige BiH sa Sarajevom otišao u grčki PAOK, klub koji spada u vrh grčkog nogometa. Cimirot je najskuplji izlazni transfer u historiji Premijer lige.\n3. Said Husejinović (Sloboda - Werder Bremen, 900.000 eura)\nSaid Husejinović je na ljeto 2008. godine potpisao za viceprvaka Njemačke Werder.\nSaid Husejinović (29) je kao 20-godišnjak za 900 hiljada eura prešao iz Slobode u Werder Bremen, klub koji je sezonu 2007/08. završio na drugom mjestu Bundeslige iza Bayerna iz Minhena. Nakon ovog transfera u javnost su curile informacije da je stvarna visina transfera iznosila 75 hiljada eura, odnosno da je to iznos koji je dobila Sloboda, ali nije ovo jedini transfer za kojeg se vežu slični navodi. U svakom slučaju, Husejinović je tada napravio skok u karijeri kao nijedan igrač Premijer lige prije, ali ni poslije njega.\n2. Mirza Mešić (Sloboda - Nantes, 500.000 eura)\nMirza Mešić je 1999. godine potpisao za Nantes.\nMirza Mešić (37) je sa samo 19 godina poprilično daleke 1999. godine za 500.000 eura prešao iz Slobode u Nantes, klub koji je sezonu ranije osvojio Kup Francuske i sedmo mjesto u Ligue 1, a 1995. godine bio je prvak Francuske. Visina transfera, godina odlaska i snaga kluba i lige u koji je odlazio, smjestili su Mešića na visoko drugo mjesto ove liste.\n1. Mirko Hrgović (Široki Brijeg - Wolfsburg, 800.000 eura)\nMirko Hrgović (zeleni dres) je 2003. godine napravio veliki transfer prelaskom u Wolfsburg.\nNa prvom mjestu nalazi se transfer Mirka Hrgovića iz Širokog Brijega u Wolfsbrug realiziran na ljeto 2003. godine za iznos od 800.000 eura. Iako se Hrgović u Wolfsburgu nije naigrao, sam odlazak u klub koji je tada boravio u sredini tabele i koji je sezonu prije njegovog dolaska izborio plasman u Intertoto kup osvajanjem osmog mjesta na tabeli, bio je veliki uspjeh za Premijer ligu, Široki Brijeg i za Hrgovića.\nPremijer liga BiH Said Husejinović Edin Višća Gojko Cimirot Marijan Ćavar\n20.01.2018. u 09:16


“Lili“ kupila DMB | Ekonomija | Novosti.rs\n“Lili“ kupila DMB\nV. N. | 07. jul 2012. 08:39 | Komentara: 21\nUmesto teške industrije, u pogonima DMB u Rakovici ubuduće se se obavljati sofisticirana proizvodnja za kompaniju "Lili drogerije". Vrednost investicije 20 miliona evra\n- Kompanija "Lili drogerije" kupila je fabriku "DMB Rakovica". U fabrici će se, posle epohe teške industrije, obavljati sofisticirana proizvodnja parafarmaceutičkih proizvoda mnogo pogodnija za urbanu i gusto naseljenu sredinu.\nUkupna vrednost investicija za kompletan projekat "DMB Rakovica" iznosi 20 miliona evra, što, osim vrednosti po kojoj je kupljena fabrika, obuhvata i planirana ulaganja u opremu i saniranje objekata koje se planira u narednih nekoliko godina.


I dalje nepoznato šta će biti sa 300 radnika - BIGportal.ba\nAugust 28, 2019 August 28, 2019 023\nJoš uvijek nema dogovora kompanije Arselor Mital i Vlade Republike Srpske o sudbini 300 radnika, za koje je ovo preduzeće prije nekoliko mjeseci najavilo da će od septembra ostati bez posla. Iz uprave za sada ćute, dok iz sindikata očekuju da do otpuštanja neće doći.\nSeptembar samo što nije, a još uvijek nema dogovora o sudbini 300 radnika u rudniku Omarska. Direktor prijedorskog Arselor Mitala Mladen Jelača kaže da ne može dati odgovor na pitanje šta će biti sa proizvodnjom od sljedećeg mjeseca.\nIz kompanije Arselor Mital je ranije poručeno da će od septembra doći do otpuštanja radnika i smanjenja proizvodnje, a razlog je stalna neizvjesnost dugoročne budućnosti rudarenja u Prijedoru. Od tada među radnicima raste nervoza i zabrinutost.\nPredsjednik Sindikata Željko Tepavčević međutim kaže da pregovori idu u dobrom smjeru i da ne očekuje otpuštanja radnika.\n“Već duže vrijeme postoji spor Arcelor Mitala i Vlade Republike Srpske oko transfernih cijena po kojima se ruda iz Prijedora isporučuje Mitalovoj Željezari u Zenici, a odnosi su se dodatno pogoršali i nakon nekoliko bezuspješnih pokušaja prodaje državnih akcija Rudnika željezne rude Ljubija.\nUkoliko bi došlo do smanjenja proizvodnje u rudniku Omarska, to bi ostavilo veoma ozbiljne posljedice na privredu prijedorske regije, ali i na Željeznice Republike Srpske.\nAlarmantan izveštaj: Amsterdam pun teških droga i kriminala, ubijaju i dečaci\nBanjaluka: U saobraćajnoj nesreći teško povrijeđen motociklista


FIZIKA – RADNA SVESKA SA DNEVNIKOM LABORATORIJSKIH VEŽBI IZ FIZIKE ZA 7. RAZRED\nFIZIKA – RADNA SVESKA SA DNEVNIKOM LABORATORIJSKIH VEŽBI IZ FIZIKE ZA 7. RAZRED Svetomir Dimitrijević, Zoran Mićić, Božidar Kovačević\nRadna sveska sa dnevnikom laboratorijskih vežbi prati i dopunjuje udžbenike prema kome se izvodi nastava fizike u VII razredu osnovne škole i sastoji se iz dela u kojem se nalaze pitanja i zadaci i dela sa laboratorijskim vežbama. Zadaci u radnoj svesci poređani su od jednostavnijih ka složenijim.\n– SILA I KRETANJE\n– KRETANJE TELA POD DEJSTVOM SILE TEŽE. SILE TRENJA\n– RAVNOTEŽA TELA\n– MEHANIČKI RAD I ENERGIJA. SNAGA\n– TOPLOTNE POJAVE\nBr. str.: 91\nKupci koji su kupili ovu knjigu kupili su i ...\nPOJMOVI I ZADACI IZ MATEMATIKE ZA VII RAZED OSNOVNE ŠKOLE\nOvaj priručnik pomoći će učenicima, roditeljima i nastavnicima da što uspešnije savladaju program matematike za VII razred osnovne škole. P...\nPOJMOVI I ZADACI IZ MATEMATIKE ZA VI RAZED OSNOVNE ŠKOLE\nOvaj priručnik pomoći će učenicima, roditeljima i nastavnicima da što uspešnije savladaju program matematike za VI razred osnovne škole. Pr...\n800x600 Normal 0 21 false false false SR-LATN-RS X-NONE X-NONE ...\nFIZIKA – RADNA SVESKA SA DNEVNIKOM LABORATORIJSKIH VEŽBI IZ FIZIKE ZA 6. RAZRED


Pomažu li i koliko maske kod korone: Veliko istraživanje u Japanu - 22.10.2020, Sputnik Srbija\nNaučnici iz Instituta za medicinu Tokijskog univerziteta danas su objavili rezultate važne studije o efikasnosti maski u zaštiti od virusa korona, koju su... 22.10.2020, Sputnik Srbija\nNaučnici iz Instituta za medicinu Tokijskog univerziteta danas su objavili rezultate važne studije o efikasnosti maski u zaštiti od virusa korona, koju su sproveli u saradnji sa stručnjacima univerziteta Kejo i Medicinskog centra u Sendaju.\nReč je o jedinstvenoj studiji, prvoj u svetu u kojoj nije prosto praćeno širenje bilo kojih kapljica i aerosoli izbačenih prilikom kašljanja već je u simulaciji kašljanja zaista korišćen virus korona, prenosi RTS.\nNaime, unutar hermetički zatvorenog staklenog sanduka uzorci virusa izbacivani su iz usta jedne lutke brzinom kojom se šire kapljice kada ljudi kašlju ka licu druge lutke, u čijim ustima se nalazilo silikonsko crevo s mernim uređajem, pričvršćeno za mašinu za veštačko disanje koja je uvlačila vazduh s virusom u to crevo.\nRezultati istraživanja koje je predvodio profesor Jošihiro Kavaoka pokazuju da ako osoba koja kašlje ne nosi masku, obične pamučne maske na razdaljini od pola metra prosečno smanjuju količinu virusa koji se udiše za samo 17 odsto (kada su kapljice u pitanju) i 37 odsto (kada su u pitanju suvi aerosoli), dok hirurške maske imaju bolji rezultat u smanjenju prenosa, sprečavajući oko 47 odsto kapljica, odnosno 50 procenata aerosola.\nNajbolje se pokazala maska tipa N-95, koja je redukovala količinu udahnutih kapljica za 57 i aerosoli za 86 posto, dok je njen podtip koji ne ostavlja nikakav otvor postrance smanjio prenos za čitavih 79, odnosno 90 odsto.\nMeđutim, u slučaju da osoba koja kašlje nosi masku a primalac ne, rezultati u zaštiti su znatno bolji - pamučne maske eliminišu 76 posto kapljica i 57 odsto aerosola, hirurške maske sprečavaju širenje 73 procenta kapljica, odnosno 58 odsto aerosoli, dok labavija vrsta N-95 redukuje oko 95 procenata i jednih i drugih.\nEfikasnost maski opada ako se ne stave pravilno\nKada je maska N-95 snažno prijanjala uz lice virus uopšte nije dospeo do druge osobe na razdaljini od pola metra.\nTako je i ova japanska studija pokazala da maske ne mogu da one koji ih nose potpuno zaštite od zaraženog koji kašlje bez maske i da, u smislu prevencije, maske mnogo više znače ako ih nose oni koji imaju virus.\nTreba imati na umu da, iako virus prođe masku i dođe do zaraze, tok bolesti može biti znatno lakši jer osobe koje nose maske unose manju količinu virusa od onih koje ih ne nose.\nJapanski naučnici zato upozoravaju da maske pomažu, ali ne pružaju potpunu sigurnost od virusa korona kojim je do sada u svetu zvanično zaraženo više od 40 miliona ljudi ako ih nosi samo jedna osoba u zatvorenom prostoru, ali da stepen zaštićenosti drastično raste kada maske nose sve osobe, naročito ako je reč o hirurškim i maskama N-95.\nOni, takođe, naglašavaju da efikasnost maski opada ako nisu pravilno postavljene na lice.\nDetalji istraživanja mogu se videti u internet izdanju američkog naučnog časopisa iz oblasti mikrobiologije „mSphere“.\nNapravljena maska sa mirisom pržene slanine /video/


AKADEMIK MUHAMED FILIPOVIĆ: 'Glume borce za jedinstvo, a svi rade protiv njega…' | Slobodna Bosna\nAKADEMIK MUHAMED FILIPOVIĆ: „Glume borce za jedinstvo, a svi rade protiv njega…“\n"Vučić nastoji da Bošnjake izuzme iz BiH. Svaka kombinacija u kojoj se Bošnjaci izvlače iz konteksta BiH, iz bosanskog jedinstva i zajedništva, ne miriše mi", upozorava akademik Filipović.\n"Bojim se da iza svega toga stoji jedna dalekosežna ideja o preustroju geostrateške situacije na Balkanu na osnovu ostataka legitimiteta jaltskog sporazuma o podjeli zona uticaja, te da se sada pokušava izdvojiti jedna zona koja bi obuhvatila Srbiju i bošnjački i srpski dio BiH kao momenat buduće strukture koja se oslanja na politiku o kojoj se vjerovatno razmišlja u Moskvi i u Istanbulu", navodi Filipović.\n"U suprotnom, vrši se dalja parcijalizacija. U šta BiH treba da se pretvori, pa da ima RS čija je strateška uloga direktna saradnja sa Rusijom, zatim da se bošnjački dio preko Izetbegovića i Erdogana uvlači u neku kombinaciju sa Srbijom i Vučićem? Šta to znači? To nije put ka prevazilaženju sukoba, nego stvaranje novih podjela", upozorava akademik Filipović.\n"Koja je to vladajuća politička struktura koja je otvoreno rekla: 'Mi hoćemo da se priključimo Hrvatskoj', 'Mi hoćemo da se priključimo Srbiji, to je naš politički program' ili 'Mi hoćemo nezavisnu državu Bošnjaka, to je naš program'?! To niko nije rekao, to ne smije reći, ali svi oni igraju neke glumce borbe za jedinstvo, a u stvari svi na neki način rade protiv njega", konstatovao je akademik Filipović u razgovoru za Vijesti.ba.\nUpitan o očekivanjima od predstojećeg susreta predsjednice Hrvatske Kolinde Grabar Kitarović i predsjednika Srbije Vučića u Zagrebu, akademik je podsjetio da su "Milošević i Tuđman prvo zaratili, a onda se sastali i našli soluciju da preko BiH svedu svoje račune".\n"Vučić i Grabar Kitarović treba da se nagode oko toga ko će u BiH šta uzeti. Nema drugog rezona", mišljenja je Filipović.\nLivanjska deklaracija - kontinuitet politike HDZ-a\nGovoreći o Deklaraciji koju je nedavno usvojila Skupština Livanjskog kantona, a kojom se negira presuda Haškog tribunala u slučaju "Prlić i ostali", akademik Filipović potcrtava da je nedopustivo da Hrvati usvajaju dokument koji se direktno kosi sa bitnim životnim interesima Bošnjaka i Srba.\n"Deklaracija je samo kontinuitet politike HDZ-a BiH. Oni smatraju da je politika stvaranja Herceg- Bosne legitimna i opravdana. Ne samo da se ne odriču te politike, nego nastoje da je obnove kroz skrivenu formu stvaranja zasebnih hrvatskih izbornih jedinica", upozorava on.\n"Tamo je u porastu desnica, a ustaški prosede vraća se u cjelini. Vidjeli smo da su i premijer Plenković i svi drugi zvaničnici odbili presudu. Oni se činjenici da je čovjek koji je notorni ubica, koji je pucao na ljude i na istorijske objekte, izvršio, kao, herojski čin samoubistvo. To je ludilo. Politika Zagreba vodi se na dva nivoa: stvara politika u prizemlju, a na prvom spratu se pokazuju toalete i odlazi da se pokloni žrtvama u Ahmićima", poručio je u razgovoru za Vijesti.ba akademik Filipović.


Radio Šumadinac > Forum > OPŠTI FORUMI > Ljubav - Seks - Romantika > Ljubav srce oplemenjuje ili skamenjuje\n12.05.2016 16:01 #1\nPartner u nama može da probudi i najbolje i najgore. U svakom od nas se prepliće dobro i loše, samo je pitanje šta će da prevlada kada se zaljubimo\nLjUBAV oplemenjuje sve što svojim dahom dodirne - govorio je češki filozof i političar Tomaš Garig Masarik. Nije on bio ni prvi ni poslednji koji je tvrdio da nas puno srce čini i boljim i lepšim. Kada volimo, postajemo najsavršenija verzija sebe - "mantra" je na koju se gotovo po inerciji pozivaju i stručnjaci i laici za veze. Posle toliko odgledanih romantičnih filmova u kojima smo videli da se neko iz temelja promenio zbog nekog, ne preostaje nam ništa drugo nego da čekamo da nam se dogodi to čudo koje čudesa stvara. Ali, zašto onda neke osobe u našim životima igraju ulogu negativaca? Poznat vam je onaj osećaj kada partner u vama probudi sujetu, izvuče najmračnije misli, osvetla tamu sumornih ideja, pretvori vas u džangrizavo stvorenje? Da, i to se dešava u ljubavi - kaže psihoterapeut Džek Rejčvud. Inspirisan dubinama koje to uzvišeno osećanje nosi, želeo je da otkrije zašto neki ljudi od drugih prave plemenitija, a neki negativnija bića od onih koja su bila ranije. Njegova startna pozicija je da u svima nama postoji i dobar i loš čovek, samo je pitanje koji će prevladati. Isključivši sve druge faktore koji mogu na tron da postave jednog ili drugog, u studiji u kojoj je učestvovalo 240 parova, bazirao se na partnerskom uticaju. I zaključio je sledeće:\n- Iako se ljudi teško menjaju, odgovorno tvrdim da su neke kombinacije oplemenjujuće. U to me je najpre uverio momak koji mi je ispričao kako je zbog devojke počeo da uči i uskoro završio fakultet, a to od mangupa kakav je bio niko nije očekivao. Zatim sam se oduševio pričom žene koja je postala toplija i iskrenija prema svojim roditeljima i prijateljima, otkako se zaljubila u jednog divnog mladića. Ankete koje sam radio otkrile su mi još mnoge pozitivne primere. Ali i navele me na zaključak da neki ljudi jednostavno ne smeju da se spoje. Oni mogu strasno da se privuku, ludo zavole i ostanu celog života zajedno, ali sve bi po oboje bilo bolje da se nikada nisu sreli. Jer, oni jedno od drugog prave ili zle ili samodestruktivne osobe.\nRejčvudovo objašnjenje je da sve zavisi od dobre ili loše "kombinatorike", a psiholog Marija Vicković se slaže sa tim.\n- Ponekad upoznamo osobu koja nam posle nekoliko susreta odagna tugu, "natera" nas da se smejemo, pa sve počinjemo da gledamo iz drugog ugla - kaže sagovornica "Života plus". - Odjednom se radujemo i prolećnom cveću i kafi pored reke, a donedavno nam je i putovanje u Rim bilo obično iskustvo. Sada više cenimo prijatelje, posao, zalaganje drugih, život uopšte.\nNAVIKE SE PRENOSE NA DRUGOG\nTIM naučnika iz Indijanopolisa je istraživao kako veze utiču na mlade. Na osnovu studije tokom koje su pred studentima simulirali situacije sa njihovim navodnim partnerima, koji su se ponašali drsko, agresivno, spletkaroški, humano, iskreno ili toplo, nije im bilo teško da zaključe da se karakter i navike jedne osobe mogu reflektovati na drugu.\nNeki ljudi imaju moć da u nama probude uspavano plemenito biće, koje ima potrebu da širi pozitivnu energiju oko sebe, a ne da mrači. Sada nagonski pomažemo drugima i činimo dobra dela ne očekujući da ćemo nešto dobiti za uzvrat. Uostalom, dovoljno sjajno je i to što počinjemo da vežbamo, hranimo se zdravije, prestajemo da pušimo. Ne tvrdoglavimo se kao ranije, ne padamo u vatru, ne osipamo paljbu za svaku sitnicu. Obuzdavamo se u ogovaranju, suzdržavamo u pakosnim komentarima i nehumanim predlozima.\n- I onda odjednom ne prepoznajemo sebe, jer smo do juče bili epicentar sveopšteg bivstvovanja. Kada se zaljubimo u osobu kojoj je prirodno da pomaže starim roditeljima, komšijama otvara vrata uz osmeh, na poslu ne gleda kako da prevari kolege i na kriminalan način zaradi novac, i naše poimanje sveta može da se promeni. Možda nas je sramota da pred takvim čovekom radimo loše stvari. Ljubav u nama budi potrebu da nam ispravni gestovi postanu uzor i imperativ, a što je najlepše ništa od toga ne radimo na silu. Većinu stvari počinjemo da "štampamo" nesvesno - kaže Vickovićeva.\nNa jednom komšijskom internet forumu, momak je otvorio temu sledećim pitanjem: "Da li vam se dogodilo da upoznate osobu koja vas probudi iz neke kolotečine u koju ste upali i pritom shvatite da postoji neki bolji i ispravniji način života? Da li ste krenuti tim drugim putem?". Ovo pitanje je pokrenulo lavinu priznanja, od kojih je najpre isplivalo njegovo.\n- Uz jednu devojku sam progledao i shvatio da sam često preterivao u nekim stvarima. Preburno sam reagovao, povredio mnoge drage osobe, naneo štetu i sebi i drugima. Tada se činilo da imam opravdanja za takvo ponašanje i da sam ja jedini u pravu. Danas stvari izgledaju sasvim drugačije. Nisam više najpametniji na svetu, smirio sam se, drugačije pristupam ljudima. Primećuju to i ljudi oko mene. A sve zbog jedne divne crne žene.\nIako nam do svesti još dugo neće doći informacija da smo promenili šablon svakodnevnog delovanja, sigurno će nam vrlo brzo biti osvešćeno to da se dobro osećamo. Prosto, znaćemo da se nešto promenilo. Sagovornici "Života plus" je jasna ta korelacija i podseća na slučajeve u kojima je pristojna i fina devojka postala problematična ili je namrgođena žena počela da se smeje. Pored nekog postajemo grešnice ili svetice.\n- Partner u nama može da izazove i najbolje i najgore. Ne mora da znači da smo mi oličenje moralnog, pa smo upoznali nekog ko nas je "iskvario". Suština je da, kakvi god bili, osoba koju volimo može da nas dodatno "popravi" ili "pokvari". Zateći ćemo sebe kako nas nerviraju ljudi, zavidimo prijateljima, mrštimo se na nečiju sreću, gubimo želju da radimo na sebi, postajemo bezvoljni za sve... Ili kako smo uz partnera "iskorenili" taj osećaj zajedljivosti, smejanja tuđoj nesreći, dangubljenja... Dve osobe kada se nađu mogu čuda da isprovociraju jedno u drugom ili čuda da naprave. U negativnom ili pozitivnom smislu. A dešava se i da se ljudi prosto "namirišu", jer su isti, pa onda jedno drugom samo hrane ego, podržavaju se u lošim delima i zajednički uživaju u povređivanju okoline, prevarama, neistinama - kaže Vickovićeva.\nCiceron je govorio da ne treba voleti ni onog koga se plašiš ni onog ko te se plaši, ali to može da se prevede i kao opomena za odnos u kojem zbog nekog počinješ da se plašiš samog sebe. Problem je što se do svesti o toj negativnoj "injekciji" dolazi kasno, pa se ponekad obistini ona Balzakova rečenica: "Ljubav je kao rat: započinje kad želiš, a napuštaš boj kada iznemogneš." Ili se boj nikada i ne napusti, ali si u njemu svakako izgubio sebe.\nKRIVE I OKOLNOSTI\nIAKO tvrdi da je moguće da nas oblikuju prave i pogrešne osobe u našim životima, Vickovićeva ne prenebregava ni faktor trenutka i okolnosti:\n- Ne treba zaboraviti ni to da nismo uvek podjednako spokojni i srećni u životu, što znači da ne može samo partner da bude zaslužan ili kriv za to kako se osećamo, mislimo i ponašamo. Nekad nas menjaju okolnosti, pa ako pored sebe imamo osobu koja ne zna kako da nam pomogne, pusti nas da se sami borimo sa problemima ili nam konkretnim stvarima odmaže, dešava se da se zatvaramo u sebe ili postajemo zlonamerni, okrutni, spremni na sve.\nZadnji Post: 12.10.2014, 00:58\nZadnji Post: 28.11.2013, 20:04\nZadnji Post: 14.10.2012, 18:31\nZadnji Post: 12.07.2012, 11:40\nZadnji Post: 23.06.2012, 10:50


Šef Bjelorusije govorio da je pandemija psihoza, sad je zbog korone zatvorio granice - Index.hr\nNijedna od četiri zemlje ne priznaje spornu Lukašenkovu pobjedu na izborima u kolovozu, za razliku od glavnog saveznika bjeloruskog čelnika, Rusije. Premda ta zemlja ima jednu od najtežih epidemija koronavirusa, rusko-bjeloruska granica ostala je i dalje otvorena.\n#Bjelorusija # koronavirus bjelorusija


Best - јул 24, 2021, 3:51 по подне\n“BiH ne može više da upravlja međunarodni protektor. Svi treba da znaju da Republika Srpska nikada nije preduzimala radikalne poteze. Reagovali smo samo zbog pritisaka i prijetnji u odbrani svog opstanka i očuvanja Republike Srpske koja je politička realnost, a koju neki poput Inzka i njegovih međunarodnih mentora uporno pokušavaju da diskvalifikuju. E, to neće moći jer je narod i rukovodstvo Republike Srpske odlučno u odbrani svog identiteta a protiv bilo kakvog protektorata koji ne postoji nigdje u Evropi, samo u BiH”, istakao je Dodik.\nOZNAKE IZVEŠTAJRepublika SrpskaBiHAfereCrni Bombarder PortalRepublika Srpska - Najnovije vijestiNajnovije Vijesti u BiHMIlorad Dodik


12 000 Приказа 978 хиљ.\n@Željana lijep i ugodan rad zelim vam bez umora 😃😘\n@Samir Music Laku noć🤭\nPa ovo je bilo pre 8 godina ona se mozda i udala\nREC O ACI JE DA JE DOBAR COVEK DA NIJE AROGANTAN DA GA POPULARNOST NIJE ISKVARILA DA JE JEDNOSTAVAN COVEK IZ NARODA NISTA VISE\n@marica marica Ajde bre zeno smaras vise sa tim da je bila zivotno ugrozena, hvala Bogu izlecila je se i sta sada nije jedina na ovome svetu koja je tako bila. Ljudi su uvek komentarisali neciji izgled i uvek ce to niko nikome ne moze da zabrani. Smirite malo ljudi dozivljaj sta ste se uhvatiti ovog klipa i ovog obicnog pevaca.\nREC JE O PEVACU O PESMAMA O DOBROM COVEKU PREMA SVIMA A NE DALU JE LEP ILI RUZAN COVEK IZ NARODA\n@Lav Galeb TO STO TI RADIS NORMALAN COVEK NE RADI PRE SVEGA ON ZIVI SA TOM ZENOM KAKO MU JE TO MENE NE ZANIMA ALI TI NISI COVEK ZENA MU JE BILA ZIVOZNO UGROZENA I IMAJ MALO LJUDSKOSTI U SEBI\nNa keca bi mu dala 🙄 a mozda i jeste 🖐\nMora da je lepa\nIsta MILICA CIKARIC ❤\nSergej Trifunovic ubija u pojam sve u studiju\nŽIVA ISTINA#Kako ostati mladolik i sretan?Pitajte Ančiće u selu Mrtvica kod Lopara.\nMarinko Rokvic - Jelena & Srđan vjenčanje\nIsak Šabanović - Jedina moja (Divlje Jagode)\nMahir Mulalić - Zagrli me (Zdravko Čolić)


U bečejskom tužilaštvu: Za tri godine oportunitet za više od četiri stotine lica - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nNaslovna Aktuelne vesti bečejskih opština Društvo U bečejskom tužilaštvu: Za tri godine oportunitet za više od četiri stotine...\nZgrada Osnovnog suda i Osnovnog javnog tužilaštva u Bečeju\nNaredba o odlaganju krivičnog gonjenja, takozvani oportunitet, u Osnovnom javnom tužilaštvu u Bečeju od 1. januara 2015. godine do 29. januara 2018. godine doneta je ukupno za 409 lica. Od tog broja, za najviše lica, 128, odlaganje krivičnog gonjenja bilo je zbog krivičnog dela ugrožavanje javnog saobraćaja, a potom krađe (51 osoba).\nNačelo oportuniteta se najčešće koristi kod saobraćajnih prekršaja, što je pokazala i statistika tužilaštva u Bečeju. U Srbiji se primenjuje se od 2009. godine za krivična dela za koja su predviđene novčane kazne ili zatvor do pet godina.\nOkrivljeni se, kada ispuni obavezu, oslobađa krivičnog postupka i ne vodi se u krivičnoj evidenciji.\nPrema podacima iz Osnovnog javnog tužilaštva u Bečeju u protekle tri godine u postupcima protiv 20 lica zbog teškog dela protiv bezbednosti javnog saobraćaja (član 289. stav 3 Krivičnog zakonika) i isto toliko za krivično delo neovlašćeno držanje opojnih droga, nije nastavljen postupak tužilaštva, niti je epilog bio na sudu.\nDalje postupak, odnosno krivično gonjenje, zbog šumske krađe, obustavljeno je protiv 10 osoba, a protivi isto toliko zbog utaje. Načelo oportuniteta primenjeno je u postupku protiv osam osoba zbog poreske utaje. Troje osoba je izbeglo sankcije, osim uplate novca u humanitarne svrhe, zbog krivičnog dela ubijanje i zlostavljanje životinja, a jedna za neovlašćeno bavljenje delatnošću iz člana 353. Krivičnog zakonika (neovlašćena arheološka ispitivanja i iskopavanja).\nInstitut odlaganje krivičnog gonjenja u bečejskom tužilaštvu primenjen je u pomenutom periodu primenjen za 46 krivičnih dela.\nOdgovor tužilaštva u Bečeju portalu MojBečej\nOdgovor, drugi deo\nOdgovor, treći deo\nOportunitet epilog krivične prijave DRI protiv bivšeg predsednika opštine Novi Bečej\nPažnju novinara i javnosti pred kraj 2017. godine izazvala o odluka o primeni oportuniteta u slučaju krivične prijave protiv Saše Šućurovića (Liga socijaldemokrata Vojvodine), nekadašnjeg predsednika opštine Novi Bečej, a trenutno poslanika u Skupštini Vojvodine. Naime, Osnovno javno tužilaštvi u Bečeju 23. novembra 2017. godine donelo je naredba o odlaganju ktivičnog gonjenja Saše Šućurovića, bivšeg predsednika opštine Novi Bečej, na osnovu prijave Državne revizorske institucije (DRI), koja je ustanovila nenamensko korišćenje budžetskih sredstava u toj banatskoj opštini tokom 2015. godine.\nNačelo oportuniteta se sve više primenjuje u Srbiji, a pravnik Dejan Škorić iz Koalicije za nadzor javnih finansija za portal MojBečej.rs kaže da su posledice ovakve prakse tužilaštava direktno podsticanje vršenja istih ili sličnih krivičnih dela i potpuna finansijska neodgovornost direktnih i indirektnih korisnika budžeta.\nIz Osnovnog tužilaštva u Bečeju nam nisu dostavili krivičnu prijavu koju je DRI podnela, kako bismo se uverili u njen sadržaj. Međutim, ono što je poznato iz izveštaja državnih revizora jeste da je Opština Novi Bečej u 2015. godini nepravilno potrošila najmanje 139 miliona dinara. Od tog iznosa, na plaćanje dobara, radova i usluga bez sprovođenja postupka javne nabavke potrošeno je 23.704.000 dinara, na dotacije udruženjima građana, verskim zajednicama, sportskim organizacijama 16.033.000 dinara i bez validne (verodostojne) dokumentacije 16.303.000 dinara.\nKrivična prijava protiv bivšeg predsednika opštine Novi Bečej zbog krivičnog dela nenamensko korišćenje budžetskih sredstava iz člana 362a stav 1. Krivičnog zakonika je ujedno i jedina koja je podneta bečejskom osnovnom tužilaštvu.\nŠućurović je imao obavezu da najkasnije do 23. februara ove godine plati 30.000 dinara u humanitarne svrhe i tako je oslobođen daljeg postupka tužilaštva, odnosno, slučaj nema epilog na sudu.


Kako horoskopski znak da pronađe pravu ljubav? | Skandalozno\nSaznajte koja SLABOST sprečava svaki horoskopski znak da pronađe pravu ljubav?\nBudite prvi sa komentarom na članku "Saznajte koja SLABOST sprečava svaki horoskopski znak da pronađe pravu ljubav?"


Stomatološke ordinacije koje vrše Cistektomiju u Beogradu\nPotrebna Vam je pomoć da pronadjete stomatološku ordinaciju koja vrši cistektomiju u Beogradu? Ne brinite, mi ćemo Vam pomoći. Pred Vama je lista svih stomatoloških ordinacija u Beogradu koje vrše cistektomiju.


mCloud – najbolji SSD Cloud hosting servis u Srbiji – Sve o IPv6 i šta nam donosi\nAko vam je promakla velika vest koju je krajem prošle godine objavio RIPE NCC, evo o čemu se radi. Naime, 25. novembra 2019. RIPE je objavio da je ostao bez ijedne raspoložive javne IP adrese iz IPv4 opsega.\nNaravno, ovo se odnosi samo na izdavanje novih IP adresa definisanih Internet Protokolom u verziji 4, poznatijem kao IPv4, koje više ne mogu da se obezbede, ali internet provajderi još uvek imaju nešto u svojim zalihama, dok ne potroše.\nDa sve ovo ne bi zvučalo kao kraj Interneta i kraj civilizacije kakvu danas poznajemo, važno je da pojasnimo da je ovakav rasplet događaja već duže vreme bio sasvim očekivan i bilo je samo pitanje vremena kada će se konačno i desiti. Zapravo, već više od 20 godina se radilo na narednoj verziji IP protokola koji će moći da obezbedi nove IP adrese. Taj novi protokol je poznat pod nazivom IPv6 i zapravo predstavlja 6. verziju Internet Protokola.\nDa bismo znali šta nam IPv6 donosi dobro je da pre svega znamo šta je zapravo IPv6 i zašto nam je on tako preko potreban.\nKratka istorija IPv4\nVerujemo da nije neophodno da vam posebno predstavljamo IPv4 jer je ova verzija IP protokola već dugo godina prisutna tehnologija. Primera radi, ako imate server na mCloudu on ima svoju IP adresu koja je Ipv4. I domeni koje imate su u name serverima zasnovanim na IPv4 adresama.\nRadi se o verziji protokola koja je nastala u 70-im godinama prošlog veka kao prva velika verzija Internet Protokola (IP) , odnosno kao standard za razmenu podataka između uređaja koji su povezani na Internet. Od kada je 1981. godine zvanično predstavljen javnosti, IPv4 je postao temelj celokupnog Interneta i to je ostao sve do današnjih dana. Pa ako je tako, zašto nam je onda uopšte bila potrebna neka nova verzija?\nRazlog je vrlo jednostavan – počelo je da nam nedostaje slobodnih IP adresa za ogroman broj uređaja koji je u međuvremenu počeo da se povezuje na Internet. Kada je IPv4 nastao 70-ih godina XX veka nije bilo lako pretpostaviti da će jednog dana, u ne tako davnoj budućnosti, broj slobodnih IP adresa biti premali da se dodeli svim tim novim uređajima koji su se u međuvremenu pojavili.\nIPv4 je baziran na 32-bitnom adresnom modelu, koji mu omogućava da obezbedi 232 jedinstvenih IP adresa. Prevedeno u konkretan broj to iznosi tačno 4 294 967 296 jedinstvenih adresa.\nBez obzira što je u pitanju veliki broj, vremenom je ovaj broj počeo da se ubrzano smanjuje, naročito pojavom sve većeg broja uređaja koji se povezuju na Internet. Pojavom IoT uređaja broj raspoloživih adresa je rapidno počeo da se smanjuje. Zato je bilo potrebno nešto preduzeti na vreme.\nVeć krajem 90-ih godina XX veka, to je postalo i više nego očigledno, pa su ljudi iz IETF-a prionuli na posao i kreirali novi standard pod nazivom IPv6 (IPv5 nikada nije postao zvanična verzija, pa nikada nije ni ugledao svetlost dana). Glavni zadatak ovog tima je bio upravo da se kreira protokol koji će omogućiti dovoljno IP adresa za svaki računar, tako da one budu na raspolaganju i u dovoljno dalekoj budućnosti.\nMožemo slobodno reći da smo sa verzijom IPv6 dobili ne samo dovoljan broj, nego, bar gledano iz današnje perspektive, broj koji neće biti tako lako potrošiti ni u prilično dalekoj budućnosti.\nŠta nam to novo donosi IPv6?\nPre svega IPv6 nam donosi 128-bitni adresni model i potpuno drugačiju adresnu strukturu koja mu omogućava da obezbedi neverovatno veliki broj jedinstvenih IP adresa.\nZa razliku od 32-bitnog modela, 128-bitni model može da obezbedi 2128 jedinstvenih IP adresa, što se prevedeno na konkretan broj može napisati kao neverovatnih 340 282 366 920 938 463 463 374 607 431 768 211 456 jedinstvenih IP adresa!!! (napišite nam u komentaru ako znate kako se izgovara ovaj broj ?).\nMožemo slobodno reći da upravo taj ogromni adresni opseg predstavlja najveću razliku između IPv4 i IPv6.\nPored ovoga IPv6 donosi i potpuno novu adresnu strukturu u odnosu na IPV4.\nAdresna struktura IPv4\nKao što je već poznato IP adresa u verziji IPv4 je bazirana na numeričkom modelu i predstavljena je kao četiri grupe brojeva koji su razdvojeni tačkom.\nSvaka ova grupa je poznatija pod nazivom oktet (jer se svaka sastoji od 8 bitova), a opseg brojeva u svakom oktetu se kreće od 0-255.\nDrugim rečima, svaka adresa se sastoji od 4 okteta od kojih svaki od njih ima mogućnost da bude neki od brojeva u rasponu od 0-255, što znači da za svaki oktet na raspolaganju imamo ukupno 256 brojeva.\nAko bismo sada pokušali da izračunamo ukupan broj mogućih jedinstvenih kombinacija u IPv4, došli bismo do broja (256 x 256 x 256 x 256), što predstavljeno konkretnim brojem iznosi tačno 4 294 967 296 jedinstvenih kombinacija, odnosno jedinstvenih IP adresa.\nKao što vidite ovaj broj u potpunosti odgovara broju mogućih jedinstvenih adresa koje IPv4 može da obezbedi.\nVažno je i napomenuti da, s obzirom da se pomenuti bitovi konvertuju u lako čitljiv format brojeva, format IP adrese se lako čita i može se čak i lako zapamtiti.\nAdresna struktura IPv6\nZa razliku od IPv4, IP adresa u verziji IPv6 je bazirana na heksadecimalnom modelu i sastoji se od 32 heksadecimalne cifre podeljene u 8 grupa od po 4 heksadecimalne cifre, odvojene sa dve tačke.\nS obzirom da je u pitanju heksadecimalni zapis, to znači da svaka cifra može biti u rasponu od 0-16 (odnosno od 0-F pošto je u pitanju heksadecimalni zapis).\nZbog specifinog modela adresiranja, ovaj zapis nije nimalo lak za pamćenje, pa je standardizovan i način na koji se on može skraćivati. To nije tema ovag teksta, ali je dobro znati da postoji mogućnost da se ovako dugi zapisi donekle skrate, a i dalje budu u okviru definisanih standarda.\nZa razliku od svog prethodnika kod koga se IP adresa sastoji od 4 grupe od po 8 bitova (32 bita), u verziji IPv6 ona se sastoji od 8 grupa od po 16 bitova (128 bitova).\nUkoliko sada sve ovo prevedemo u broj mogućih kombinacija IP adresa dobićemo broj od 340 282 366 920 938 463 463 374 607 431 768 211 456 jedinstvenih brojeva od koji svaki od njih može biti alociran kao jedinstvena IP adresa.\nAko vas je upravo zabolela glava čitajući ovaj broj, verujte da smo i mi prošli kroz identično iskustvo.\nDa bismo ipak bili precizniji, nije ceo ovaj broj raspoloživ za javno adresiranje.\nNaime, IANA (Internet Assigned Numbers Authority) koja predstavlja telo nadležno za upravljanje IP adresiranjem, u jednoj od svojih specifikacija definisala je opsege koji za sada mogu biti korišćeni za javno adresiranje.\nPrema toj specifikaciji javna IPv6 adresa može biti ona kod koje su prva tri bita setovana na 001. Ovim se broj raspoloživih jedinstvenih javnih adresa svodi na broj od 42 535 295 865 117 307 932 921 825 928 971 026 432, što je bez sumnje i dalje neverovatno veliki broj.\nPriznaćete, čak i u poređenju sa ovim brojem, broj raspoloživih IP adresa koje obezbeđuje IPv4 izgleda zaista kao patuljak. Upravo u tome i jeste najveća prednost koju nam donosi IPv6 u odnosu na IPv4 – a to je ogroman broj raspoloživih IP adresa koje mogu biti alocirane kao jedinstvene.\nDodatne prednosti IPv6 u odnosu na IPv4\nPored već pomenute prednosti koju nam donosi IPv6 u osnosu na IPv4, tu su i neke druge prednosti koje su možda malo manje uočljivije na prvi pogled, ali su itekako važne i zaslužuju da ih obavezno pomenemo:\nUnapređeni Data Flow. Za razliku od IPv4, verzija IPv6 ne koristi broadcasting poruke. Podržane su unicast (jedan izvor prema jednom odredištu), multicast (jedan izvor prema više odredišta) i anycast poruke (adresiran na grupu nodova, ali se šalje samo nodu koji je najbliži). To ne znači da više ne postoji koncept brodcasting poruka, već samo to da se one više ne koriste na nivou 3, ali se i dalje mogu korisiti na nivou 2. Multicast omogućava bolji protok podataka (kao kod strimovanja medijskih sadržaja) koji mogu biti simultano poslati na više lokacija, što na kraju štedi mrežne resurse.\nJednostavna i efikasna adresna struktura. Pojednostavljen je način na koji se poruke rutiraju, primenom manjih i razumljivijih tabela za rutiranje i naprednijom hijerarhijskom strukturom poruka. Sve ovo zajedno omogućava bolje procesiranje paketa i njihovo lakše i bolje rutiranje. Dodatno, IPv6 donosi i takozvanu automatsku konfiguraciju adrese, što znači da uređaj sam može generisati svoju IP adresu.\nIntegrisana sigurnost Primenom IPv6 standarda omogućena je bolja zaštita unutar samog IPv6 protokola. IPSec koji omogućava poverljivost podataka, autentikaciju i verodostojnost podataka, je ugrađen u IPv6. Zbog toga što je IPv4 potencijalno mogao da u sebi sadrži i neki malware, korporativni firewall uređaji su često blokirali IPv4 ICMP pakete. Zbog toga što u IPv6 IPSec može biti primenjen na ICMP pakete, protok podataka je značajno bolji jer firewall neće blokirati takve pakete.\nPodrška novim servisima. Eliminisanjem potrebe za NAT-ovanjem IP adresa, omogućene su takozvane end-to-end konekcije. Postalo je lakše kreirati i održavati peer-to-peer mreže, pa su i servisi kao VoIP i QoS dobili novu dimenziju.\nPrelazak na IPv6\nIako je već tu, kompletan prelazak na IPv6 iz raznih razloga ne može biti tako brz kako bismo mi možda želeli.\nKao što smo videli IPv6 donosi mnogo prednosti u odnosu na IPv4, ali sam prelazak na njega neće biti tako jednostavan i gotovo je izvesno neće biti u potpunosti moguć u neko skorije vreme.\nVeć neko vreme su u opticaju strategije kojima bi se omogućilo da u nekom optimalnom roku IPv4 bude zamenjen sa IPv6. Pošto je to veoma opširna tema, samo bismo zaključili da kao i svaka migracija na novu tehnologiju, tako i ova sa sobom nosi brojne izazove i zahteva kako globalnu tako i lokalne strategije za bezbolnu tranziciju sa jedne na drugu tehnologiju.\nOno što je za vas bitno je da nema potrebe da brinete u ovim problemima, jer mCloud ima sasvim dovoljno IPv4 adresa, a od skoro su omogućene i IPv6 adrese. Vašem serveru mogu potpuno besplatno dodeliti željeni broj IPv6 adresa pa možete odmah i da ih testirate. Samo kreirate tiket mCloud podršci ?