Duhovni i umni div pravoslavne Vizantije – sv. Grigorije Palama – monah, arhiepiskop i istaknuti bogoslov, većinu svoga života posvetio je bogoslovskoj raspravi o osnovnoj istini: Živoga Boga je moguće poznati kroz lično iskustvo, jer je i On Sam proživeo Svoj život sa čovekom.\nDevet rasprava koje je Palama napisao između 1338. i 1341. god. - U odbranu onih koji se vežbaju u svetom tihovanju - Palamini savremenici, ali i kasnije generacije, smatraju njegovim najznačajnijim delom. Budući da su one štampane u tri grupe od po tri knjige, kako bi najpre pobile usmeno učenje, a zatim i pismene polemike kalabrijskog filosofa Varlaama, one se često nazivaju Trijade. Grčki termin isihija (,,tihovanje”) se može naći u monaškoj literaturi četvrtoga veka, gde je upućivao na način života otšelnika, posvećenih sozercanju i neprkidnoj molitvi. Takvi monasi su vekovima bili poznati kao isihasti. Varlaam je opovrgavao ispravnost njihovih duhovnih vežbi i iskaza o doživljavanju božanskog prisustva. Palama je ustao u njihovu odbranu.\nPoduži odlomci iz Trijada, prevedenih i objavljenih u ovoj knjizi, čitaoca uvode u samu suštinu religijskog iskustva hrišćanskog Istoka.\nUsamljenički život u egipatskim ili palestinskim pustinjama predstavlja prvobitni oblik hrišćanskog monaštva. Već u četvrtom veku sv. Antonije usvaja takav način života, te se on, po rečima pisca njegovog žitija, sv. Atanasija Velikog, smatra začetnikom monaštva, budući da je postao uzor svim kasnijim otšelnicima. Pojava opštežiteljnog monaštva sa njegovim utemeljivačem sv. Pahomijem, koji je u Egiptu osnovao prve organizovane monaške zajednice, nije sprečila dalji razvoj otšelništva, kao ni istovremeno postojanje opštežića i otšelnika na hrišćanskom Istoku u ranohrišćanskom i srednjevekovnom periodu.\nOd svih ranih učitelja monaške duhovnosti, Evagrije Pontijski je bolje od svih definisao osnovno učenje o molitvi, koje će nadahnjivati isihaste kasnijih vekova. Prema Evagrijevom mišljenju, molitva je ,,najuzvišenije umno delanje”, delatnost ,,svojstvena dostojanstvu uma”, ,,uznošenje uma Bogu”. ,,Stanje molitve”, piše on, ,,može se precizno opisati kao uobičajeno stanje nepomućenog mira. Ono do visina pojmljive stvarnosti uznosi um koji ljubi mudrost i koji je istinski produhovljen najsnažnijom ljubavlju.”\nPrema Evagriju, neprekidna ,,molitva uma” ili ,,umna” molitva jeste cilj, sadržaj i opravdanje tihovateljskog načina života i on ga vidi ,,prirodnim” za čovekov um. Čovek u molitvi postaje istinski on, i to kroz ponovno vaspostavljanje ispravnog i prirodnog odnosa sa Bogom.\nSavremena istorija je pokazala da je Evagrijevo učenje o molitvi u stvari bio izraz posebne origenističke metafizike, zasnovane na neoplatonizmu, koja je ,,um” smatrala prirodno božanskim, koji je prvobitno postojao bez materije, te stoga sadašnji materijalni svet nije ništa drugo do posledica pada. Evagrije je zapravo zbog svoga origenizma bio čak i formalno osuđen na vaseljenskom saboru 553. god. Ipak, njegovi spisi o molitvi su izuzetno popularni, rasprostranjeni, i oni su se veoma često pojavljivali pod pseudonimima, naročito pod pseudonimom sv. Nila Sinajskog. To, međutim, ne znači da su i čitaoci zastupali njegove metafizičke pretpostavke. Istočna duhovna tradicija je počela da Evagrijevu umnu molitvu razumeva i praktikuje u kontekstu hristocentrične duhovnosti. ,,Um” je prestao da se suprotstavlja materiji, budući da je hrišćansko monaštvo u potpunosti prihvatilo samu činjenicu Ovaploćenja. Tako je ,,umna molitva”, kojom se Evagrije obraćao Božanstvu, koje je on razumevao u neoplatonističkom i spiritualnom smislu, postala ,,Isusova molitva”.\nU kasnom četvrtom veku, na pomenuti razvoj isihastičke duhovnosti u pravcu hristocentričnosti uveliko su uticali spisi jednog nepoznatog autora, koji je koristio ime sv. Makarija Velikog. Spisi sv. Makarija, na koje se Palama veoma često poziva, dosta se razlikuju od Evagrijevog neoplatonističkog intelektualizma: Centar čovekove svesti i božanskog prisustva u čoveku nije ,,um”, nego ,,srce”. Pri tome, sv. Makarije koristi reči koje su bliže jeziku Psalma (i judejskoj antropologiji uopšte), nego neoplatonizmu. U hrišćanstvu čovek ima iskustvo blagodati Božije, on piše i uverava se da je Gospod sladak (Ps. 34, 9). Ovo iskustvo jeste dinamička sila Duha koja se u svoj svojoj punoći projavljuje u srcu. Deca svetlosti, učitelji Novoga Zavjeta u Duhu Svetome, nemaju ništa da nauče od ljudi: njih ,,uči Bog” (Is. 54, 13; Jn. 6, 45). Sama blagodat ispisuje zakone Duha u njegovom srcu... U stvari, ,,srce je gospodar i Car celoga tela, te kada blagodat prožme bogočežnjivo srce, ona ovladava svim čovekovim udovima i mislima. Jer, u srcu stanuje um, a u njemu su sve misli duševne. Sva dobra obitavaju u srcu. Iz toga razloga blagodat prožima sve udove tela.”\nKod sv. Makarija, cilj, smisao molitve nije dovođenje uma u nepostojanje, već preobraženje celokupne ličnosti – duše i tela – kroz prisustvo ovaploćenog Boga, pojmljivog ,,smirenom srcu”.\nPored izuzetnih ličnosti monaha i monaških zajednica koje su ostale verne pravoslavnom hrišćanstvu, u periodu ranohrišćanskog monaštva su se pojavile i razne sekte. Izvesne struje monaške duhovnosti su svesno suprotstavljale lično religijsko iskustvo i svetotajinsku jerarhijsku strukturu Crkve. U tom pogledu je od velikog značaja bio tzv. mesalijanski pokret, koji je poricao neophodnost krštenja i ostalih svetih tajni, odbijao potrebu za socijalnu odgovornost i prihvatao samo harizmatične vođe što se protivilo već ustaljenim učenjima i pastirskoj službi episkopa i sveštenika. U periodu Srednjega veka, mesalijani, takođe poznati kao ,,evhiti” ili ,,bogumili” (ili ,,katari” na Zapadu) propovedali su dualističke ideje utemeljene na manihejstvu.\nOvom autoru se pokušaji pojedinih savremenih naučnika da spise Psevdo-Makarija proglase mesalijanskim, čine prilično neuverljivi. Međutim, poznato je da problem moguće povezanosti mesalijanstva i nekih ogranaka isihazma nije novi - i sam Varlaam Kalabrijski je optuživao vizantijske isihaste, njegove savremenike za mesalijanstvo. Izgleda da je on u stvari svaku tvrdnju o stvarnom i svesnom bogoiskustvu smatrao mesalijanskom. Palama je bez ikakvih teškoća, sa izuzetnom lakoćom pokazao da pravoslavne isihaste nisu imale ništa zajedničko ni sa anti-svetotajinstvom mesalijana, niti sa njihovom posebnom tvrdnjom da telesnim očima gledaju Božiju suštinu. Međutim, on nije negirao da je izvestan kontakt mesalijanske i pravoslavno-monaške sredine bio itekako moguć, što ćemo videti u daljem tekstu.\nU svakom slučaju, istorijski značaj i uticaj spisa Psevdo-Makarija nije bio u promovisanju jeretičkog mesalijanstva, već u ponovnom usmeravanju evagrijevske mističke tradicije prema više hristocentričnom i svetotajinskom razumevanju molitve. Tako su veliki učitelji Isusove molitve ili ,,molitve srca” u narednim vekovima bili sv. Dijadoh Fotički (peti vek) i sv. Jovan Lestvičnik (580-650 g.), koji su u suštini nastavili isihastičku tradiciju i to u biblijskom i suštinskom smislu, u skladu sa grčkim svetootačkim učenjem. Bila je to u osnovi veoma jednostavna, ali i veoma teška vežba ,,držanja uma u srcu”, ,,smeštanja” Isusovog Imena u njega – budući da se Ime Božije poistovećuje sa prisustvom Same Božanske Ličnosti – ili ,,usklađivanja Imena Isusovog sa čovekovim disanjem” (sv. Jovan Lestvičnik). Isusova molitva je takođe dobila jedan oblik neprekidnog umnog ponavljanja kratke rečenice: ,,Gospode Isuse Hriste, Sine Božiji, pomiluj me grešnog.”\nU periodu kasnog trinaestog veka, pojedine pisane ,,metode” Isusove molitve su takođe pretpostavljale i posebnu tehniku disanja, čime je ova molitva povezana i sa fiziološkom stranom čovekovog života – udisanjem vazduha. Neprosvećeni ljudi su često pogrešno razumevali tačno značenje ove tehnike, koja se upoređivala sa jogom, te su je žestoko napadali. Među takvima je bio i Varlaam. Ovim smo objasnili i glavne teme Palaminih Trijada, koje su se usredsredile na određivanje uloge ljudskog tela u molitvi, a sledstveno tome, i na hristocentričnost vascelog čovekovog života.\nŽitije sv. Grigorija Palame\nRođen 1296. god. u Carigradu, u plemićkoj porodici, bliskoj caru Androniku II, Grigorije je kao sedmogodišnji dečak ostao bez oca, ali je nastavio sa svojim školovanjem uz carevu finansijsku podršku. Uobičajeni vizantijski školski program je obuhvatao detaljno proučavanje Aristotelove Logike, u čemu se Grigorije posebno isticao. U dvadesetoj godini života on odlučuje da se zamonaši i na taj korak nagovara i ostale članove svoje porodice – majku, dvojicu braće i dve sestre.\nGrigorije se zaputio na Svetu Goru i to u najstariji i najudaljeniji atonski manastir - Veliku Lavru sv. Atanasija. Izvesno vreme je živeo kao otšelnik u skitu Glosija, takođe na Svetoj Gori. Oko 1325. god, napadi Turaka na atonsko poluostrvo su primorali mnoge monahe da napuste Svetu Goru. Grigorije je sa nekolicinom prijatelja našao utočište u Solunu, gde su obrazovali svojevrsnu duhovnu zajednicu utemeljenu na molitvi. Ubrzo je ova zajednica postala poznata u Solunu, te pisci koji su neprijateljski raspoloženi prema Palami, povezuju neke od njegovih (tadašnjih) aktivnosti sa ,,bogumilima” ili već spomenutom sektom ,,mesalijana”. Stoga ćemo u daljem tekstu pokazati da je Palama veoma jasno odbijao učenje ove sekte.\nO Palaminoj predanosti Pravoslavlju najbolje govori činjenica da je u tridesetoj godini života bio rukopoložen za sveštenika (1326. god.). On je tada zajedno sa još nekoliko monaha, sledujući tradiciji isihazma, živeo u isposnici blizu Verije. Palama je živeo u svojoj isposnici upražnjavajući neprekidnu Isusovu molitvu, a sastajao se sa ostalom bratijom subotom i nedeljom na liturgijskom sabranju. Godine 1331, Grigorije se vratio na Svetu Goru i to u isposnicu sv. Save nedaleko od svoga matičnog manastira – Svete Lavre. Uznapredovavši u svojoj delatnosti, Grigorije počinje da piše knjige na razne duhovne teme i razna žitija. Ubrzo (1335-1336) je postao iguman manastira Esfigmen. Sv. Grigorije zatim stupa u arenu bogoslovskih, eklisioloških i političkih rasprava, koje će obeležiti ostatak njegovog života. On, naravno, pri tome ostaje veran svojim duhovnim i bogoslovskim ubeđenjima.\nRasprava između Palame i grčko-italijanskog ,,filosofa” Varlaama Kalabrijskog, počela je kroz diskusiju o problemu latinskog dodatka Filioljue - ,,Duh Sveti ishodi od Oca i od Sina – izvornom tekstu Simvola vere. Tako je za Varlaama – koji je, kao i Palama, branio grčko stanovište – ova tema predstavljala jedan dijalektički dokaz, zasnovan na biblijskim i svetootačkim tvrdnjama, budući da je svako neposredno znanje o Bogu, o odnosima među Ličnostima Svete Trojice nepristupno ljudskom umu. Nasuprot njemu, Palama je bogoslovlju pristupao ne samo kao prema pojmovnoj vežbi zasnovanoj na ,,otkrivenim premisama”, već prevashodno kao prema izrazu istinskog hrišćanskog opita. Koristeći iste aristotelovske termine kao i njegov protivnik, Palama je insistirao na tome da bogoslovski diskurs o Sv. Trojici može doći do apodiktičkih (a ne samo dijalektičkih) zaključaka, tj. da može dovesti do Same Istine. Tok ove rasprave je podstakao neke istoričare da je uporede sa raspravama između nominalista i realista na tadašnjem latinskom Zapadu, uprkos tome što je njihov kontekst i karakter bio potpuno drugačiji.\nVarlaam, koji je napustio Vizantiju i okončao svoje dane u Italiji, osuđen je na dva carigradska sabora održana tokom juna i jula 1341. god. Međutim, pošto je zaista uspeo da obrani isihaste, Palama, nakon iznenadne smrti cara Andronika III (1341. god.), biva uvučen u aferu koja se javila kao posledica građanskog rata. Vlada, čiji član je bio i patrijarh Jovan Kalekas, otpustila je najznačajniju političku ličnost dvora, velikog domestika Jovana Kantakuzina – pristalicu intelektualaca koji su prvobitno štitili Varlaama, ali koji je na kraju prešao na stranu monaha. Palama, koji je bio Kantakuzinov prijatelj i istomišljenik, osuđen je i utamničen, dok je patrijarh davao podršku njegovim bogoslovskim protivnicima, naročito Grigoriju Akindinu, koji je, poput Varlaama, kritikovao ne samo osnovu isihastičke duhovnosti, već i Palamine bogoslovske iskaze: Ako je Bog apsolutno transcendentan, ali se može ,,doživeti” i ,,videti” kroz nestvoreno i stvarno prisustvo, onda možemo govoriti i o potpuno transcendentnoj božanskoj ,,suštini” i o nestvorenim, ali otkrivenim ,,energijama”. Upravo je ovu poznatu distinkciju Akindin odbio da prihvati: Za njega je Bog istovetan sa Njegovom suštinom, te je viđenje Boga, ukoliko ga prihvatimo kao moguće, predstavljalo ili viđenje same božanske suštine, ili njenih stvorenih projava. Nikakve stvarne distinkcije u nestvorenom božanskom Biću nisu bile pojmljive.\nGrađanski rat je okončan Kantakuzinovom pobedom 1347. god, i to njegovim krunisanjem za suvladara, koji je delio vlast za zakonitim naslednikom Jovanom V Paleologom. Na novim saborima, održanim zbog napada filosofa i istoričara Nikifora Grigorasa, koji je podržavao Akindinovo stanovište, godine 1347, a naročito 1351, podržano je Palamino bogoslovlje. Godine 1347. Grigorije Palama je izabran za arhiepiskopa solunskog. Njegova sabraća i učenici Isidor, Kalist i Filotej Kokinos su se jedan za drugim smenjivali na patrijaršijskom tronu. Pobeda isihazma, izražena ne samo u Palaminoj monaškoj duhovnosti, već i u njegovom bogoslovlju, uticala je na celokupno istočno Pravoslavlje, kako u Vizantiji, tako i širom istočne Evrope. Generacija ovih duhovnih revnitelja zauzela je vodeće položaje i time uveliko doprinela opstanku pravoslavnog hrišćanstva u teškom periodu otomanske vladavine na Balkanu i na srednjem Istoku. Duhovno zaveštanje isihazma se takođe prenelo i u Rusiju.\nGrigorije Palama je godinu dana (1354-1355) proveo u Maloj Aziji kao turski zarobljenik, koji su zaustavili njegov brod na putu između Soluna i prestonice. Iz zarobljeništva su da spasili Srbi, nakon čega se on vratio u episkopsko sedište, gde se i upokojio 1359. god.\nGrigorije Palama je kanonizovan 1368. god. odlukom carigradskog Sinoda, kojim je predsedavao patrijarh Filotej. Njegove mošti se i danas čuvaju u Sabornoj crkvi u Solunu.\n,,Trijade” u odbranu sveštenih isihasta\nUprkos činjenici da su Trijade napisane kao polemički spis usmeren protiv stavova Varlaama Kalabrijskog, on istovremeno predstavlja i glavno svedočanstvo sadržaja i smisla hrišćanskog opita. Pisac nikada o njemu ne govori kao o isključivo vlastitom iskustvu. On ne predstavlja nikakav oblik ezoterijskog misticizma, već upravo suprotno. Njegova namera je da vaspostavi objektivnu bogoslovsku osnovu kako bi podržao svoju braću, monahe-isihaste, u njihovom razumevanju molitve i u njihovom traganju za priznatim ciljem: oboženjem ili teozisom čoveka u Hristu. Palamina prevashodna briga jeste da pokaže da ovaj cilj nije rezervisan samo za izolovane ,,mistike”, već je, u stvari, istovetan sa samom hrišćanskom verom, te je stoga dostupan svima koji krštenjem postaju članovi Crkve. Pored toga, on je tvrdio da se i vascela grčka patristička tradicija može sagledati kao jedna potvrda toga čovekovog naznačenja.\nU detaljnom predgovoru mome izdanju originalnog grčkog teksta Trijada, pokušao sam da opišem okolnosti i hronologiju prvih susreta Palame i Varlaama. Njihova prepiska je, kako smo već videli, počela 1336. god, i prvobitno se ticala problema ,,apodiktičkog” ili ,,dijalektičkog” bogopoznanja. Tok rasprave je ubrzo naveo Varlaama da kritikuje sami pojam ,,duhovnog znanja” koji su dali monasi, te da sa posebnom pakošću napada njihov metod molitve, koji je podrazumevao i učestvovanje tela u neprekidnom upražnjavanju Isusove molitve, a potom i u samoj stvarnosti zajednice sa Bogom. U pojedinim spisima ovaj kalabrijski filosof upotrebljava ponižavajuće termine: Monasi su ,,ljudi-čija se duša-nalazi u pupku” (omphalopsychoi), jer oni, sledujući poukama pisca poput Nikifora Isihaste, sabiraju pažnju spuštanjem očiju ,,na centar njihovog tela” kako bi se na taj način usredsredili na molitvu. Varlaam je pored toga tvrdio da je svetovno obrazovanje, ili ,,usvajanje mudrosti” uslov za istinsko bogopoznanje.\nPalama je svoju prvu trijadu U odbranu sveštenih isihasta počeo da piše na osnovu vlastitih diskusija sa Varlaamom i pojedinih usmenih filosofskih rasprava. Varlaamovo ime se ne spominje u prvoj trijadi. Suočivši se sa indirektnom kritikom, Varlaam je umekšao neke od svojih oštrijih kritika (izostavljajući aluzije na gledanje u pupak, itd.) i objavio trodelne rasprave: O sticanju mudrosti, O molitvi i O svetlosti znanja. Druga Palamina trijada, napisana za vreme Varlaamovog putovanja u Avinjon 1339. godine, gde je bezuspešno zagovarao jedinstvo Crkve sa papom Benediktom DžII, predstavlja opovrgavanje pomenutih spisa kalabrijskog filosofa, sa direktnim navodima iz njih.\nPo povratku u Carigrad, suočivši se sa tada već javnim polemikama sa poštovanim rukovoditeljem atonskog monaštva, Varlaam je objavio novi spis pod naslovom Protiv mesalijana, otvoreno optužujući svoje protivnike za propovedanje učenja ove formalno osuđene sekte. Kao što smo već videli, mesalijani ili bogumili su tvrdili da molitvom, svojim fizičkim očima, sozercavaju samu suštinu Božiju. To je uslovilo temu treće, i poslednje, Palamine trijade, u kojoj se argumenti uglavnom bave razlikovanjem Božanske suštine i energije. Pobijajući svaki uticaj mesalijana, ali održavajući potpunu stvarnost opštenja sa Bogom, a ne samo sa stvorenom blagodaću, Palama razvija učenje o nestvorenim Božanskim energijama.\nOva rasprava se okončala tako što je celokupna atonska monaška zajednica (tzv. svetogorskim Tomosom), a zatim i carigradski Sabor 1341. godine podržao Palamu, te je Varlaam otputovao u Italiju.\nSa sigurnošću možemo reći da je u Trijadama u potpunosti izražena istinska poruka srednjovekovnog vizantijskog isihazma i suštinski smisao onoga što se uošteno naziva palamizmom. Pošto se u toku života, Grigorije suočio sa velikim političkim teškoćama i protivnicima poput Akindina i Grigorasa, on je uglavnom pisao spise u obliku bogoslovskih poslanica ili dužih rasprava. Njegovo bogoslovlje je vremenom gubilo tu polemičnost, ali bez većih promena u bogoslovlju izloženom u Trijadama. Međutim, nemoguće je u potpunosti shvatiti ličnost sv. Grigorija Palame bez čitanja njegove šezdest jedne besede, izgovorene u vreme njegovog arhiepiskopstva u Solunu. U njima se on ne otkriva kao polemičar ili bogoslov koji se bavi proučavanjem raznih pojmova, već kao pristupačan pastir, koji se brine za duhovno i društveno dobrostanje svoga stada. Ova strana njegove ličnosti jednako otkriva njegovo autentično hrišćansko iskustvo, isto kao što to čine i njegove bogoslovske rasprave sa Varlaamom, Akindinom ili Nikiforom Grigorasom.\nOgraničeni raspoloživim prostorom, ali želeći da napravimo pristupačno izdanje Palaminih spisa, predstavljamo prevod onih odlomaka iz Trijada, koje najbolje predstavljaju osnovu njegovog učenja i njegove duhovnosti. Sa druge strane, svako ko je upoznat sa stilom vizantijske srednjevekovne književnosti će se složiti sa konstatacijom da najveći nedostaci ove književnosti leže u preopširnosti i ponavljanjima koje mogu odbiti savremenog čitaoca. Palama nosi manju krivicu zbog takvih nedostataka nego njegovi savremenici, jer je on, kao i većina monaških pisaca, manje opterećen veštačkom vernošću drevnim književnim modelima. Ipak, u Trijadama ima mnogo ponavljanja, koja su ponekad neophodna zbog samog polemičnog karaktera ovog višetomnog dela, te smo smatrali da njihovo izostajanje neće naneti veću štetu.\nOvaj prevod je organizovan oko glavnih tema, o kojima ćemo reći poneku reč.\nFilosofija i spasenje\nJedna od najznačajnijih karakteristika vizantijskog srednjevekovnog hrišćanstva jeste da su hrišćansko bogoslovlje i duhovnost izražavani antičkim filosofskim kategorijama. Za razliku od njihovih latinskih savremenika, koji su u dvanaestom veku, kroz latinske prevode sa arapskog, ,,otkrili” grčku filosofiju, Vizantinci nikada nisu zaboravili na Platona ili Aristotela, koji su bili deo njihove istorije i čiji originalni tekstovi su im uvek bili pristupačni. Istovremeno oni su uvek priznavali da je to bio deo ,,paganske” prošlosti. Tako je antičko grčko nasleđe još uvek moglo biti od velike koristi za oblast logike, fizike ili medicine (otuda je Aristotel uključen u standardni vizantijski obrazovni plan i program, po kojem se svojevremeno školovao i sam Palama), ali ne i za samu religiju. Naime, metafizičke i religijske istine su mogle da proizilaze samo iz hrišćanskog otkrovenja. Iz toga razloga se u konzervativnim, a naročito u monaškim krugovima vizantijske Crkve, na Platona i neoplatoniste uvek gledalo sa izvesnom sumnjom: Zaista, u svim oblicima platonističke misli nikakvo razumevanje stvarnosti nije bilo moguće bez metafizičkih, odnosno bogoslovskih pretpostavki stranih samome hrišćanstvu.\nZato nas nimalo ne iznenađuje činjenica što su svake godine, u prvu nedelju Velikog posta, koja je još poznata kao ,,Nedelja Pravoslavlja”, u svim vizantijskim crkvama neprekidno odjekivale formalne anateme protiv ,,onih koji sleduju ludostima jelinskih disciplina”, a naročito protiv onih ,,koji su smatrali da Platonove ideje zaista postoje” ili veruju (zajedno sa Aristotelom) u nepropadljivost tvari. Ove anateme su najpre donesene u jedanaestom veku, i to prilikom osude filosofa Jovana Italosa, ali su dobile poseban značaj nakon što su uključene u liturgijski Sinodikon nedelje Pravoslavlja.\nSve u svemu, grčki filosofski koncepti behu neodvojivi od mnogih aspekata i tvrdnji patrističke tradicije, koja je bila neoborivi autoritet za sve Vizantince. Neprekidni sukobi između ,,humanista” koji su težili da ukinu zabrane ,,jelinske mudrosti”, i bogoslova, uglavnom monaha, koji su insistirali na tome da suprotnosti između ,,Atine” i ,,Jerusalima” (da iskoristimo stari Tertulijanov izraz) nisu mogli da reše ovaj problem na odgovarajući način. Slično tome, i Varlaam i Palama su s jedne strane prihvatali autoritet hrišćanskog otkrovenja, ali su istovremeno bili svesni da su antički filosofi imali izvesnu prirodnu sposobnost da dosegnu ne samo stvorene, već i božanske istine. Šta je onda to što ih je razdvajalo i učinilo da se njihova rasprava suštinski projavi kao sukob između antičke filosofije i hrišćanskog opita?\nSa jedne strane, različita sredina i uticaji naveli su Palamu i Varlaama da grčkoj filosofiji pripišu različit stepen autoriteta. Varlaamovi kontakti sa zapadnim načinom mišljenja i uplitanja u ,,humanističku” sredinu Vizantije doveli su ga do toga da je Aristotela i neoplatonističke pisce prilježno prihvatio za kriterijum hrišćanske misli. On piše: ,,Ne mogu da zamislim da ih Bog nije na neki način prosvetlio i učinio da osete da moraju prevazići mnoštvo ljudskoga roda.” Palama je, pak, sa druge strane smatrao da pristupanje antičkoj grčkoj filosofiji zahteva ponovno rođenje kroz sveto krštenje – smrt, pogrebenje i vaskrsenje. To je uslov za njenu integraciju u predanje Crkve: Upravo to značenje nosi njegova predstava zmija koje bivaju ubijene i secirane pre odstranjivanja materijala koji se koristi u pravljenju korisnih lekova.\nMeđutim, iza ove razlike u ukusima i metodama, otkriva se jedan mnogo dublji i ozbiljniji sukob između dva čoveka. Varlaam monasima upućuje prilično površnu optužbu zbog ,,neznanja”, koja se pojavljuje već na samom početku rasprave. On takođe tvrdi da se ,,Bog može poznati samo kroz Njegova stvorenja.” Naravno, moguće je i to da je Palama pogrešno izneo Varlaamove tvrdnje i to kada ga je kritikovao zbog učenja da je bogopoznanje moguće samo kroz tvorevinu. Ovaj kalabrijski filosof veruje i u prosvetlenje uma, koje vodi viđenju božanskog Bića. On je upoznat i mnogo poštuje, spise Psevdo Dionisija i sv. Maksima Ispovednika, u kojima su neposredne predstave o Bogu i oboženju viđene kao cilj hrišćanskog života. Ipak, za Varlaama izvesno ,,poznanje bića” (gnosis ton onton) predstavlja uslov za prosvetlenje, što ga je vodilo sukobu sa monasima, a što i sam Palama nije mogao da prihvati. Ukoliko je ,,znanje”, poistovećeno sa svetovnim obrazovanjem, neophodno za bogopoznanje, šta onda znače reči u Mt. 11, 25 (Hvalim te, Oče, Gospode neba i zemlje, što si ovo sakrio od mudrih i razumnih, a otkrio si bezazlenim) ili česti Palamini navodi Rim. 1, ili 1.Kor. 1-2 o ,,mudrosti ovoga veka” koja je ,,posramljena”?\nPalama nikada ne mistifikuje ,,poznanje bića”, pa prema tome kod njega nema nikakvog mračnjaštva. Štaviše, njegovo razumevanje Hristovog ozarenja podrazumeva da se um, blagodaću preobražen, takođe otvara za poznanje stvorenja. Pored toga, u palamizmu ne postoji nikakvo sistematično suprotstavljanje svetovnoj nauci. Naime, sam Palama ne samo da mnogo ceni aristotelovsku logiku, već i njegov učenik i biograf, Filotej Kokinos, voli da ulepša njegove spise pozivanjem na antičke autore. Dalje, pobeda palamizma u vizantijskoj Crkvi 1351. god, nije prekinula razvoj svetovnog humanizma, koji je pred sami pad Vizantije dao ličnosti poput Gemista Pleta i Visariona.\nRasprava između Varlaama i isihasta se verovatno najbolje može razumeti u svetlosti njihovih različitih tumačenja onoga što sv. Maksim Ispovednik naziva ,,prirodnim sozercanjem” ili novim stanjem stvorenog bića u Hristu. Varlaam – kao i srednjevekovna latinska tradicija – razumeva ovaj stvoreni habitus kao uslov, a ne posledicu blagodatnog prosvetlenja. Palama, suprotno tome, propoveda sveopštu blagovest Carstva Božijeg otkrivenog u Hristu, kao i dobrovoljni karakter božanstvenog i spasonosnog delanja Božijeg. Stoga za njega bogopoznanje ne može da zavisi od ljudskog ,,znanja”. Naravno, u grčkoj patrističkoj terminologiji, a naročito kod sv. Maksima, ,,priroda” pretpostavlja božansku prisustnost u čoveku, tj. ,,blagodat”. Zato nikakva suprotnost između ,,prirode” i ,,blagodati” ne može da postoji. Ali, samo spasenje je božanski čin koji donosi bogopoznanje i koji vraća ,,prirodu” u prvobitno stanje, a takođe omogućava istinsko, ,,prirodno” sozercanje Boga kroz Njegova stvorenja. Palama u suštini uvek ostaje veran učenju sv. Maksima, koji se zajedno sa Psevdo-Dionisijem, najčešće citira u Trijadama.\nZnanje koje prevazilazi znanje\nRasprava između filosofa Varlaama i sv. Grigorija Palame o grčkoj filosofiji i njenom značaju za hrišćanstvo automatski je morala da se suprotstavi prirodi samog hrišćanskog opita, koji je za Palamu ,,iznad prirode”. Suprotno tome, Varlaam je imao aristotelovski pristup - celokupno ljudsko znanje se zasniva na čulnoj percepciji, ali je prihvatao i mogućnost pozitivnog prosvetljenja uma, koje prevazilazi čula, ali ipak ostaje u ,,prirodi uma”. Varlaam je bio upoznat sa apofatičkim ili ,,negativnim” bogoslovljem grčkih otaca, pogotovo Psevdo-Dionisijem, ali se njime (bogoslovljem, prim. prev.) koristio uglavnom kako bi potvrdio ograničenost čovekovog uma, čije bogopoznanje, po Varlaamovom mišljenju, može biti samo simvolično ili relativno. Zaista, smisao negativnog bogoslovlja leži u tome da se tačno iskaže samo ono šo Bog nije, a ne šta On jeste.\nU tekstovima koji slede u Drugom poglavlju, Palama kaže da ,,Bog nije samo iznad znanja, nepojmljiv, već prevazilazi i nepoznanje.”\nObe suprotstavljene strane su se složile oko suštinske uloge via negativa u hrišćanskom bogoslovlju, kao izraza Božanske transcendentnosti. Za polaznu tačku svakog bogo-slovstvovanja, u svetootačkim spisima, a pogotovo spisima Psevdo-Dionisija, tvrdi se da Bog nije nikakvo stvorenje, te da zato stvoreni um koji ,,poznaje” samo stvorenja, Boga može pojmiti samo metodom isključivanja. Svima znane molitve koje se najčešće ponavljaju na Svetoj Liturgiji, isto apofatički slovstvuju o Bogu: ,,Ti si Bog neiskaziv, nevidljiv, nepojmljiv”, kaže se na početku evharistijskog kanona, koji se izgovara u svim crkvama. Prema učenju Svetih Otaca, ovu Božansku transcendentnost je iskusio sam Mojsije, kada ga je zaklonio oblak na gori Sinaju, gde je zapazio prisustvo Božije u tami neznanja.\nMeđutim, glavna Palamina tvrdnja u Trijadama jeste da ta tama oblaka koji okružuje Boga nije prazna tama. Ako zanemarimo svaku čulnu ili umnu percepciju, ona ipak postavlja čoveka pred (Njegovo) Prisustvo, koje se otkriva preobraženom umu i očišćenom telu. Tako, božanska ,,nepojmljivost ne podrazumeva nikakav agnosticizam ili odbijanje bogopoznanja”, već predstavlja pripremni korak ka ,,promeni srca i preumljenju koje nam omogućava da dosegnemo sozercanje one stvarnosti koja nam se otkriva kroz naše uznošenje Bogu.”\nDrugim rečima, istinsko bogopoznanje obuhvata preobraženje čoveka Duhom Božijim, te negacije apofatičkog bogoslovlja označavaju samo nemogućnost dostizanja Boga bez pomenutog preobraženja Duhom Svetim.\nOvakav pristup temi bogoiskustva, po Palaminom mišljenju, obuhvata osnovnu antropološku pretpostavku i bogoslovsko načelo.\nAntropološka pretpostavka jeste da je čovek sposoban da prevaziđe sopstvenu prirodu, tj. budući da je sazdan po obrazu Božijem, on poseduje ,,organ viđenja”, odnosno ,,ni čula ni um”. On je određen za ,,istinsko viđenje”, kada ,,prestane da vidi”. U daljem tekstu ćemo videti da, u odnosu na Palamine hristološke stavove, ova sposobnost prevazilaženja sebe se uvek razumeva ličnosno: Ličnost (ili ipostas), na osnovu svoje slobode (koja, po sv. Grigoriju Niskom, jeste ikona Božija), poseduje otvorenost, sposobnost da voli drugoga, pa samim tim i da ljubi Boga i da Ga u toj ljubavi pozna.\nBogoslovsko načelo koje Palama pretpostavlja, jeste da Bog, čak i kada opšti sa očišćenim telom i umom, po Svojoj suštini ostaje transcendentan. U tome, Palama sleduje sv. Grigoriju Niskom, koji govori o mističkom opitu u okviru iskustva božanske neiscpnosti, pri čemu koristi izraz, termin stremljenje (epektasis): Zajednica sa Bogom se nikada ne iscrpljuje ili zasićuje, već otkriva da velike stvari uvek tek treba da dođu. Npr, Pesma nad pesmama može da podstakne na opisivanje zajednice sa Bogom kao bezgranično ushođenje ,,iz slave u slavu”, slično savršenom obliku erotične ljubavi, u kojoj istinska radost doživljava svoju punotu, ali istovremeno iščekuje i ono što tek treba da dođe.\nDakle, apofatičko bogoslovlje je nešto mnogo više od jednostavnog dijalektičkog sredstva, kojim se u okvirima ljudske logike, potvrđuje Božanska transcendentnost. Ono takođe opisuje i stanje, koje prevazilazi sam proces mišljenja, u kojem se Bog pozitivno otkriva ,,duhovnim čulima”, a da pri tome ne gubi ništa od Svoje transcendentnosti: kao ,,svetlost”, kao ,,istočnik oboženja”, a da pri tome ostaje ,,više-od-Boga” i ,,više-od-Načela”. Ovo je Palamu podstaklo da napravi distinkciju između konačno transcendentne i nepojmljive Božanske suštine sa jedne, i obožujućih i nestvorenih energija sa kojima čovek stupa u zajednicu, sa druge strane.\nPlatonističke ideje i termini, koji su, suprotstavljajući duh i telo, pokušavali da opišu čovekovo palo stanje, vekovima su uticale na hrišćansku duhovnost. Za Origena i Evagrija je ,,oslobođenje uma od svake tvari” konačni cilj molitve i sozercanja. Tako je ovaj spiritualistički i intelektualni duhovni trend došao i do Varlaama, koji sa jedne strane, nije imao osećaja za pre svega svetotajinsku i biblijsku antropologiju Psevdo-Makarija. Štaviše, on nije baš bio sposoban ni da prihvati duhovne metode, ili vežbe, koje se spominju u spisima iz kasnog trinaestog veka (koji sigurno potiču iz još starijih vremena), a koji govore o ponovnom vaspostavljanju zajednice duha i tela, kao jedinstvenog psihosomatskog organizma, koja se postiže kroz molitvu.\nPalama u Trijadama formalno spominje dve i po svome sadržaju veoma slične takve metode. Prva se pripisuje sv. Simeonu Novom Bogoslovu, a druga isihasti Nikiforu, Italijanu koji se zamonašio na Svetoj Gori u vreme vladavine Mihaila VIII Paleologa (1259-1282). U sledećem odlomku iz Nikiforovih spisa opisan je metod disanja, koji je usredsređen na sticanje neprekidne ,,budnosti” u molitvi, pri čemu se pretpostavlja da je srce vitalni centar psihosomatskog života.\n,,Poznato vam je da samo zahvaljujući srcu udišemo i izdišemo vazduh... pa, kao što već rekoh, sedi, saberi um, usredsredi ga – govorim o tvome umu – na nozdrve. To je put kojim dah dolazi do srca. Vodi ga, nateraj ga da, zajedno sa vazduhom koji udišeš, siđe u srce, pa ćeš iskusiti radost koja odmah zatim dolazi – nećeš zažaliti ni za čim. Isto kao što čovek koji je dugo vremena bio odsutan od kuće ne može da sakrije radost kada ponovo ugleda svoju suprugu i decu, isto tako duh biva preplavljen radošću i neizrecivom dragošću kada se ponovo sjedini sa dušom.\nSledeće što treba da znaš jeste da dokle god tvoj duh obitava na tome mestu, ne smeš biti rasejan ili ravnodušan. Ne bavi se i ne razmišljaj ni o čemu drugom, već samo zavapi: ,,Gospode Isuse Hriste, Sine Božiji, pomiluj me grešnog!” Ma šta da se desi, nemoj sebi davati oduška. Ova vežba štiti tvoj duh od lutanja i čini ga nesavladivim i nepristupnim za predloge neprijatelja i svakodnevno ga, kroz ljubav i čežnju, uznosi Bogu.”\nNe možemo sa sigurnošću znati da li je Varlaam poznavao isihaste koji su upražnjavali ovu prilično jednostavnu tehniku disanja, ili je bio samo svedok njenih naivnih ili praznovernih zloupotreba. U svakom slučaju njegov stav o ovoj praksi je bio potpuno jasan. On je monahe koji su upražnjavali ovu vežbu, nazivao omphalopsychoi - ,,ljudi-čija-je-duša-u-pupku” – i suprotstavljao se stanovištu da telo može ili treba da učestvuje u ,,čistoj molitvi”.\nKao reakcija na ovo mišljenje – izražena u tekstovima u Trećem delu, koji predstavlja najdirektniji i samo-objašnjavajući deo Trijada – Palama govori o čovekovom telu kao o prirodnom ,,hramu Svetoga Duha koji je u nama” (1.Kor. 6, 19). On se ne bavi raznim fiziološkim podacima o položaju uma u mozgu ili srcu, već teži makarijevskom poimanju srca kao glavnog ,,instrumenta” Duha Svetoga. Svi njegovi biblijski navodi govore o delima Božijim kroz veštastvenu i telesnu stranu čoveka i njegovu dušu, a sve se to opet suprotstavlja platonističkom dualizmu između duha i materije. I smisao njegovog zaključka jeste svetotajinski: krštenje i evharistijska zajednica osvećuju vascelog čoveka. Zašto onda ne treba da prihvatimo da i telo učestvuje u molitvi?\nKao što smo već videli kad smo govorili o Palaminom apofatičkom bogoslovlju, Bog prevazilazi stvorenja kao takva, a ne samo čovekovo telo ili um. Tako otkrovenje Njegove prisutnosti i Duha Koji osvećuje dotiče se i duhovnog i fizičkog čoveka. Bez ove prisutnosti i osvećenja nikakva stvarna zajednica sa Bogom nije moguća.\nOboženje i nestvorena slava Hristova\nU svojoj bogoslovskoj odbrani isihazma, Palama se posebno bavi jednim pogrešnim tumačenjem: poistovećivanjem hrišćanskog opita bilo sa intelektualnim znanjem ili bilo kojim oblikom fizičkog ili mističkog – ali prirodnog – viđenja. Kao što smo već videli, on ne odbacuje svojevrsna dostignuća grčke filosofije ili učestvovanje čovekovih prirodnih funkcija, kao što su telo ili ,,srce”, u percepciji Njegovog prisustva. Međutim, ono nije rezultat ,,prirodnih” napora, bilo umnih ili asketskih, već je to dar lične božanske zajednice ili oboženja koje prevazilazi sve što je stvoreno. Ono je ,,nestvoreno”, jer je to Sam Bog Koji se Sam daje. To je ,,ipostasna” svetlost, ,,koju svetitelji duhovno sagledavaju”, koja ,,ne postoji samo simvolično, kao što je to slučaj sa projavama iznenadnih događaja”, već je to ,,prosvetljenje neveštastveno i božansko, blagodat nevidljivo viđena i neznano poznana. Šta je ona ustvari, oni istinski znaju.”\nU kontekstu ovog stvarnog bogoviđenja, Palama se, sledujući sv. Maksimu Ispovedniku i sv. Jovanu Damaskinu, poziva na novozavetne opise Hristovog Preobraženja na gori (Mt. 17, 1-9; Mk. 9, 2-9; Lk. 9, 28-36; 2.Pt. 1, 17-21). Budući da se gora Preobraženja povezuje sa gorom Tavorom, to je cela ova rasprava između Varlaama i Palame najčešće poznata kao rasprava o ,,tavorskoj svetlosti”. Zaista, u grčkoj patristici, počevši od Origena i sv. Grigorija Niskog, viđenje Boga se uvek opisuje kao viđenje svetlosti, verovatno zbog toga što je centralna biblijska (naročito kod ap. Jovana) tema ,,svetlosti” i ,,tame” bila poznata i neoplatonistima i mogla je veoma lako da posluži kao odgovarajući bogoslovski model. Međutim, jedan od prevashodnih Palaminih ciljeva jeste da napravi kristalno jasnu razliku između svakog oblika svetlo-iskustva van okvira hrišćanskog otkrovenja i istinskog viđenja Boga kao Svetlosti koja je obasjala Njegove učenike na gori Preobraženja, a koja je, u Hristu, postala pristupna udovima Njegovog Tela, tj. članovima Crkve. Istinsko ,,oboženje” je postalo moguće kada je, po rečima sv. Atanasija, ,,Bog postao čovek, kako bi čovek postao bog.” Kao posledica toga je, po Palaminom mišljenju, posle Ovaploćenja nastupila radikalna promena u odnosu Boga i čoveka, koja sva druga iskustva i otkrovenja – bilo u Starom Zavjetu ili među Jelinima – čini pukim senkama dolazeće stvarnosti. On piše: ,,Da je ono svojstveno racionalnoj duši, oboženje bi bilo ostvarivo svim narodima kako pre (Hristovog) dolaska, tako i danas, bez obzira na veru ili pobožnost.”\nTo, međutim, ne znači da Palama oboženje shvata u avgustinovskim okvirima, te da pravi striktnu razliku između ,,prirode” i ,,blagodati”. Kao što su to i mnogi savremeni istoričari pokazali, grčka patristička antropologija je ,,bogocentrična”.\nPrvosazdani čovek je bio obdaren izvesnim ,,božanskim karakteristikama”, budući da je stvoren po ,,obrazu” Božijem. Prema sv. Maksimu Ispovedniku, te karakteristike su ,,bitije” i ,,večnost” (koje Bog po prirodi poseduje, ali ih daruje i samom čoveku), a pre njega je još sv. Irinej Lionski poistovetio ,,duh” koji prirodno pripada čoveku sa Svetim Duhom. Stoga, čovek nije potpun čovek, ukoliko nije u zajednici sa Bogom: On je ,,otvoren prema gore” i njegovo naznačenje jeste da deli prijateljstvo sa Bogom. Ali, budući da Bog ostaje apsolutno transcendentan po Svojoj suštini, čovekova zajednica sa Njim je bezgranična. Nikada neće nastupiti njen kraj, koji bi bio konačni kraj. Bog je i transcendentan i neiscrpan. Čovekova zajednica sa Bogom nikada ne može ,,prestati”. Palama brani upravo ovu transcendentnost i vidi je kao centralni, najpozitivniji i suštinski aspekt ne samo isihazma, kao tradicije monaške duhovnosti, već i kao osnovni element hrišćanske vere kao takve: Čovek kroz Hrista ne stupa u zajednicu sa ,,Bogom filosofa i učenjaka”, već sa Onim Koji se, ljudskim jezikom rečeno, može nazvati jedino ,,višim-od-Boga”.\nIpostasno, ,,ličnosno”, Logos – druga Ličnost Svete Trojice – uzimajući punoću čovečnosti postaje po Svome Telu izvor ili mesto oboženja. Biti ,,obožen” znači ,,postojati u Njemu”, tj. učestvovati u Njegovom Telu, Koje je prožeto (,,prenošenjem osobina” u ipostasnu zajednicu) božanskim životom ili ,,energijom”. Evharistijska zajednica u Hristovom oboženom čovečanstvu u vidu Hleba i Vina ima upravo ovaj smisao. Evo, često citiranih Palaminih reči o ovoj veoma važnoj temi:\n,,Budući da Sin Božiji, po neizmernoj ljubavi Svojoj prema čoveku, nije samo prisajedinio Svoju božansku Ipostas našoj prirodi, obukavši se u živo telo obdareno slovesnim razumom ... već se sjedinio ... i sa samom čovekovom ličnošću, sjedinjujući se sa svakim vernim kroz pričešće Njegovim Svetim Telom, te budući da je postao jedno telo sa nama (Ef. 3, 6) i učinio nas hramom nerazdeljenog Božanstva, jer u Samom Hristovom telu obitava sva punoća Božanstva telesno (Kol. 2, 9), kako onda da On ne može da prosvetli one koji bivaju udostojeni ozarenja božanskim zrakom Njegovog Tela koje obitava u nama i prosvetljuje naše duše, isto onako kao što je On obasjao tela Svojih učenika na tavorskoj gori? Jer, na dan Preobraženja, to Telo, istočnik svetle blagodati, još ne beše sjedinjeno sa našim telima; ono je spolja prosvetljavalo dostojne koji su Mu pristupali i ozarivalo dušu posredstvom telesnih očiju; ali sada, budući da se sjedinilo sa nama i da obitava u nama, ono prosvetljava dušu iznutra.\nSuština i božanske energije\nPraviti razliku između ,,suštine” i ,,energije” u Bogu – što je suština palamitskog bogoslovlja – ne znači ništa drugo do reći da transcendentni Bog ostaje takav, ali se istovremeno daje čovečanstvu.\nOva razlika, koju je Pravoslavna Crkva u četrnaestom veku zvanično potvrdila na nekoliko sabora, bila je povod mnogih rasprava. Nemoguće je da ovde predstavimo sve elemente ove rasprave, te ću dati nekoliko jednostavnih primedbi, koje će čitaocu pomoći da bolje razume tvrdnju koja se neprekidno ponavlja u Trijadama, a naročito u Trijadama III, prevedenih u Section F.\nNajpre napavši monahe-isihaste zbog njihove vere u istinski opit i bogoviđenje – koje je on sam smatrao mističkim prosvetljenjem uma, ili simvolom, ili zabludom – Varlaam Kalabrijski, suočivši se sa usmenim i pismenim prigovorima, objavio je knjigu Protiv Mesalijana. Poistovetivši ove monahe sa mesalijanima, osuđenom harizmatičnom sektom, on ih je optuživao da lažno ,,telesnim očima sozercavaju Božansku suštinu”. Stoga Palama prosto nije mogao, a da se ne pozove na apofatičko bogoslovlje grčkih Otaca, koji su govorili o apsolutnoj, bespogovornoj transcendentnosti božanske suštine, koja je nepristupna samim anđelima.\nMeđutim, za Palamu bi ova transcendentna božanska suština ostala nekakva filosofska apstrakcija, da on nije imao ,,silu” tj. ,,sposobnosti poznanja, predznanja, stvaranja”. Drugim rečima, Palamin Bog je živi Bog, neopisiv u suštinskim kategorijama jelinske filosofije. On sam je mnogo toga rekao, pozivajući se na otkrivanje božanskog Imena Mojsiju na gori Sinaj: ,,Kada je Bog razgovarao sa Mojsijem”, piše Palama, ,,On nije rekao: Ja sam suština, već Ja sam Onaj Koji jeste (2.Mojs. 3, 14). Dakle, nije Onaj Koji jeste Taj Koji ishodi iz suštine, već ona ishodi iz Njega, jer je On Svedržitelj.”\nUčenje o energijama je još istančanije definisano u kasnijim Palaminim delima, pogotovu onim koje je napisao u periodu 1342-1347. god. protiv učenja Grigorija Akindina. Međutim, kako bismo shvatili ove pojmovne i često polemične definicije, uvek se moramo sećati prvobitne energičnosti njegove rasprave sa Varlaamom, opisane u Trijadama, koja predstavlja neophodni kontekst palamitskog bogoslovlja. Jedini Palamin cilj bio je da potvrdi istovremenu transcendentnost Boga i Njegovu imanentnost u slobodnom daru zajedničarenja u Telu Hristovom. Ovaj cilj se ne može u potpunosti ostvariti upotrebom filosofskih pojmova. Budući da Palama pri tome nije ni inovator niti slepi konzervativac, već autentični predstavnik grčke svetootačke tradicije, on nikada nije izgubio osećaj uzvišenosti i polariteta između grčke misli i hrišćanskog jevanđelja. Upravo taj osećaj Palamu izdvaja od bogoslovskih kritičara, kako starih, tako i savremenih.


IZBORI - 14.4.2016.: Dvadeset lista u trci\nIndicije na organizovani kriminal, štetni ugovori i Železara, imovina premijera\nProglašena zbirna izborna lista\nRepublička izborna komisija je proglasila zbirnu izbornu listu na kojoj je ukupno proglašeno 20 lista. Prva na glasačkom listiću biće lista "Aleksandar Vučić - Srbija pobeđuje". Druga "Za pravednu Srbiju - Demokratska stranka (Nova, DSHV, ZZS)", dok će treća biti "Ivica Dačić - Socijalistička partija Srbije, Jedinstvena Srbija - Dragan Marković Palma". Sledi"Dr Vojislav Šeselj - Srpska radikalna stranka", pa "Dveri-Demokratska stranka Srbije - Sanda Rašković Ivić-Boško Obradović". Šesta je lista Saveza vojvođanskih Mađara - Ištvan Pastor. Pod rednim brojem sedam biće lista "Boris Tadić-Čedomir Jovanović-Savez za bolju Srbiju-LDP-LSV-SDS", zatim "Muamer Zukorlić - Bošnjačka demokratska zajednica Sandžaka". Kao deveta biće "SDA Sandžaka- dr Sulejman Ugljanin" i kao deseta lista "Za slobodnu Srbiju - Zavetnici - Milica Đurđević". Sledi lista "Grupa građana za preporod Srbije - prof. dr Slobodan Komazec", pa 12. "Ruska stranka - Slobodan Nikolić", 13. "Republikanska stranka-Republikanus part-Nikola Sandulović" i 14. "Srpsko ruski pokret - Slobodan Dimitrijević". Tu su kao 15. "Levica Srbije - Borko Stefanović", 16. "Dijalog - mladi sa stavom - Stanko Debeljaković", 17. "Dosta je bilo" Saša Radulović, 18. "Partija za demokratsko delovanje - Ardita Sinani", 19. "Zelena stranka" i kao 20. "U inat - složno za Srbiju - Narodni savez". RIK je saopštio da je podneto 30 izbornih lista, da su tri povukle kandidaturu, da na ovih 20 lista ima 3.270 kandidata za narodne poslanike i da će za glasanje na izborima za narodne poslanike skupštine raspisanim za 24. april biti štampano 6.771.497 glasačkih listića. Broj glasačkih listića obuhvata ukupan broj birača 6.737.808 plus 33.689 rezervnih glasačkh listića.\nFalsifikati potekli iz jednog centra\n"Do sada je utvrđeno da postoji oko 15.000 falsifikovanih izjava građana, što se u ranijim izbornim kampanja nije događalo. Sve ukazuje da je reč o organizovanom kriminalu, a tužilaštvo i policija sada ispituju te slučajeve. ", rekao je u razgovoru za "Danas" Dejan Đurđević, predsednik Republičke izborne komisije. Ljudi čiji su potpisi zloupotrebljeni najčešće ni ne znaju da su se njihova imena našla na izbornim listama, a među njima ima i onih koji su odavno umrli. "Ta imena su skinuta najverovatnije iz neke baze i upotrebljena. To potiče sa jednog mesta i iz jednog centra koji je našao spiskove ljudi, njihove matične brojeve i adrese - tako da to deluje kao organizovani kriminal. ", ističe Đurđević. Leposava Vujanović , zamenica tužioca u Prvom osnovnom javnom tužilaštvu, saopštila je da je to tužilaštvo izdalo nalog da se saslušaju podnosici izbornih lista na kojima su potpisi građana bili falsifikovani, a što je utvrđeno grafološkim veštačenjem.\nMitinzi bez funkcionera, glasanje u OEBS-u\nVlada Kosova donela je odluku da Srbija neće moći da otvara glasačka mesta na Kosovu, već da će kosovskim Srbima biti omogućeno da glasaju putem centara za prikupljanje glasova OEBS, kao 2014. godine, izjavio je savetnik premijera i zamenik ministra lokalne samouprave Kosova Bajram Gecaj. Glasanje neće biti "klasično", već će misija OEBS-a organizovati nekoliko centara za prikupljanje glasova. Portparol Misije OEBS u Prištini Senad Šabović je potvrdio da se razgovara o modelu organizovanja centara za prikupljanje glasova i da na jugu Kosova može biti organizovano desetak centara u kojima će Srbi moći da glasaju. Prištinske vlasti su juče takođe objavile da zabranjuju srpskim vojnim i političkim zvaničnicima ulazak na teritoriju Kosova. Iz SNS-a je saopšteno da je funkcioneru te partije i direktoru Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju Marku Đuriću zabranjen ulazak na ovu teritoriju, a nekoliko sati kasnije koalicija Dveri-DSS je navela da je istovetna mera izrečena njihovom funkcioneru Bošku Obradoviću.\n"Kampanja nikad mirnija"\n"Živim za to da vi živite bolje", izjavio je na predizbornom mitingu predsednik Srpske napredne stranke Aleksandar Vučić. On je ponovo ocenio da kampanja nije bila nikada mirnija i da, kako je naveo, bez obzira na sve podle napade na njega njegovi politički protivnici ne mogu ništa da urade, jer ih građani ne vole. "Mi u Srbiji imamo mnogo siromašnih ljudi, na jednom će da se pojavi neki koji nikako nije siromašan i da viče da je gladan", napomenuo je Vučić, komentarišući dovikivanja.\nTajni ugovori ove vlasti\nLider Demokratske stranke Bojan Pajtić rekao je da će ako preuzme vlast u državi objaviti sve tajne ugovore aktuelne vlasti i poništiti sve ugovore kojima su, kako smatra, građani oštećeni za više od 900 milijardi dinara. "Babićeva, Vulinova, Vučićeva, Gašićeva i Rističevićeva vlada zaključila je više od 20 tajnih ugovora i oštetila građane Srbije za više od 900 milijardi dinara. Postavljamo pitanje koliko će još tajnih ugovora zaključiti u kojima očigledno postoji privatni interes ljudi bliskih režimu", naveo je Pajtić i ocenio da građani imaju pravo da znaju koliko će koštati novi aranžman za Železaru Smederevo.\n"Nisam krao, nisam uzimao"\n"Premijer Aleksandar Vučić vlasnik je jedne, a članovi njegove porodice šest nekretnina u srpskoj prestonici koje vrede više od milion i sto hiljada evra, pokazuje istraživanje Mreže za istraživanje kriminala i korupcije – KRIK. Donedavno porodica je imala još jedan stan koji je prodala. Dva stana su otkupljena od države devedestih godina po povlašćenim uslovima. Imovinski karton premijera Srbije i predsednika SNS-a Aleksandra Vučića, objavljen na sajtu Agencije za borbu protiv korupcije, ukazuje da je jedan od najsiromašnijih državnika u regionu. Vlasnik je samo jedne garsonjere od 30 metara kvadratnih. Ne poseduje ništa više od imovine – ni automobil, ni firmu, niti ušteđevinu u banci. Plata mu je oko hiljadu evra mesečno. „Znate šta je problem sa svima koji misle da će istražujući nešto da pronađu? Nemaju šta da pronađu. Nikad nisam krao, nikada nisam uzimao", kaže Vučić. Tokom rada na ovoj priči, novinari KRIK-a bili su izloženi pritisicima i sabotažama, a pojedine institucije su, kršeći Zakon o pristupu informacijama od javnog značaja, odbile da novinarima dostave podatke o imovini premijerove porodice.\n"Nakon izbora Upravni sud će biti korišćen za kreiranje haosa i osporavanje demokratskog legitimiteta izbora", upozoravaju lideri liste "U inat – Složno za Srbiju – Narodni savez". Oni tvrde da Upravni sud, kao i pojedine opozicione stranke, deluje po direktivi jedne ambasade u Beogradu i da je namera da se nakon izbora u Srbiji napravi haos i bojno polje na ulicama. "Nekoliko stranaka koje su se udružile u udruženje STOP (DS, DSS, Dveri, SDA) spremaju se da u izbornoj noći podnesu više hiljada prigovora na tok izbora. Za ovo već postoje pripremljeni blanko formulari i advokati koji su plaćeni da pišu prigovre. Svih ovih nekoliko hiljada primedbi će doći na odlučivanje u Upravni sud, a kao što se iz dosadašnje prakse moglo videti, ovaj sud će uraditi sve da napravi zamešetaljstvo, a to naravno nije slučajno i instruisano je spolja", navodi se u otvorenom pismu koje su potisali Vladan Glišić i Miroslav Parović.


Izmena teretnog saobraćaja | M novine Sremski informativni portal\nM novine Sremski informativni portal > Aktuelno > Izmena teretnog saobraćaja\nSavet za bezbednost saobraćaja opštine Pećinci završio je projekat preusmeravanja teretnog saobraćaja kroz Pećince, koji će za rezultat imati da kamioni tokom kampanje prerade šećerne repe u pećinačkoj šećerani više neće prolaziti pored pećinačke osnovne i srednje škole, ulicama Školska i Braće Krstić.\nKako je rekao predsednik Saveta Milan Stepanović, reč je o privremenoj izmeni režima teretnog saobraćaja (za vozila preko 12 tona težine) koja je odobrena rešenjem Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture i za koju je dobijena saglasnost JP Putevi Srbije.\n– Reč je o privremenoj izmeni režima teretnog saobraćaja u Pećincima koja će trajati do kraja kampanje u pećinačkoj šećerani i koja će u značajnoj meri doprineti bezbednosti pećinačkih osnovaca i srednjoškolaca, jer su do sada kamioni koji transportuju šećernu repu u šećeranu prolazili pored škole, upravo na mestu gde učenici čekaju autobuski prevoz. Očekujem da će već tokom ove nedelje biti postavljena nova saobraćajna signalizacija, koja će teretni saobraćaj sa nadvožnjaka od Popinaca preusmeriti kroz Ulicu Posavskog odreda, a zatim kroz Lenjinovu i deo Ulice Braće Vidaković na sabraćajnu obilaznicu oko Pećinaca i dalje prema pećinačkoj šećerani – objasnio je Stepanović.\nTagovi: milan stepanović, Pećinci, teretni saobraćaj


Braun Multi Grooming Set u jednom kompletu donosi sve što je potrebno za uređivanje dlačica od glave do pete. Zahvaljujući svojim pametnim nastavcima, sa lakoćom obavlja 9 različitih funkcija.\nDolazi sa 4 češljića, pokriva 13 opcija podešavanja dužine od 0.5 do 21mm\nNastavci - Precizni trimeri za lice, telo, uši i nos.\n100% Vodootporan Wet & Dry, može se koristiti pod tušem ili u kadi\nU pakovanju dolazi sa Gillette Fusion Proglide FlexBall tehnologijom\nCena: 2.534 din.\nSpecial Price 2.365 din.\nCena: 24,84 US$\nUŠTEDA 1,65 US$\nSpecial Price 23,19 US$\nSpecial Price 4.655 din.\nCena: 51,18 US$\nSpecial Price 45,64 US$\nTotal: 4.655,00 din. Dodaj u korpu\nSpecial Price 3.696 din.\nCena: 38,82 US$\nUŠTEDA 2,58 US$\nSpecial Price 36,24 US$


Orlić: Tabloidne optužbe Tepić - NOVA portal\nPolitika Autor:Tanjug23. sep. 202014:40\nČlan Predsedništva SNS Vladimir Orlić ocenio je danas da Marinika Tepić iznosi tabloidne optužbe na račun članova porodica svojih političkih protivnika, i dodao da je ona lažno zabrinuta za EPS, koji, ističe, posluje mnogo bolje nego ranije.\nOrlić u pisanoj izjavi navodi da Tepić iznosi optužbe “sve po sistemu “tebi ne mogu ništa, ali mogu da ti ogovaram familiju“, uz mahanje papirima koji po pravilu – detoniraju onu koja maše”.\n“Stupidno je “otkrivati saznanja“ koja se nalaze u jasno dostupnim dokumentima, na primer, izveštaje koje danas EPS sam objavljuje, jer nema šta da krije, proglašavati za “skrivani dokaz““, naveo je Orlić.\n“Nije ovo više vreme kada je Ðilas obrtao milione evra u povlašćenoj trgovini sekundama na RTS, i to dok je sam bio na vlasti, a RTS krio ugovor sa tajkunom kao zmija noge. I još plaćao kazne našim novcem, samo da papire ne objavi”, dodao je on.\nKao što je, navodi, i Telekom “našim parama finansirao Ðilasov biznis”.\n“Prošlo je to vreme. I to jako boli i Tepić, i Ðilasa”, kaže Orlić i navodi da su oni danas lažno zabrinuti za EPS, koji posluje neuporedivo bolje nego u vreme Dragana Ðilasa, i koji je od 2006. do 2011, pretrpeo ukupan gubitak vrednosti od 2,2 milijarde evra.\nOrlić je poručio da će Srbija nastaviti da vodi računa o svojim interesima, svojim preduzećima i svojim građanima.\n“To upravo i zahtevaju ti građani, koje dosadnim tiradama potrošenih tajkunskih epizodista ne može niko da natera da zaborave lopovluk, gaženje ljudskog dostojanstva, udaranje na porodice i sva zlodela na račun napaćenog naroda”, naveo je Orlić.\nEPSmarinika tepićvladimir orlić


Špansko naselje će 500 godina vraćati dug - Gradjevinarstvo.rs\n15.11.2011. | François Musseau | Le Point\nPeleas de Abaho (Peleas de Abajo), naselje u španskoj pokrajini Kastilja i Leon, žrtva je pustošenja krize na tržištu nekretnina i neodgovornosti koja je vladala za vreme njegovog prosperiteta.\nPaleas de Abajo\nŠpanske opštine su ugušene, na ivici propasti. Prema navodima španskog saveza koji ih okuplja FEMP - Federacion Española de Municipios y Provincias, trećina od 8.114 consistorios (opština) moraće da otpusti deo svojih zaposlenih, da poveća lokalne poreze i da smanji opštinske usluge. Gradovi i naselja, suočeni sa dugovima koje nisu u mogućnosti da izmire, moraće da isključe javno osvetljenje, kontejneri sa đubretom neće se prazniti. U mnogim slučajevima, obdaništa i socijalne službe na koje se troši četvrtina budžeta, ukinuti su. U drugim opštinama usluge vodovoda, čak, biće privatizovane ili ukinute.\nOpštine su žrtve svog inferiornog ranga: centralna vlast steže budžetski kaiš. Sedamnaest regiona, koji od nje zavise, moraju da prihvate energične mere. Na dnu lestvice, opštine, od kojih mnoge imaju prazne kase i grcaju pod rekordnim dugovima, plaćaju najvišu cenu. Zbog neisplaćivanja plata, veliki broj zaposlenih u ratu je sa svojim poslodavcima, od Barbata (u Kadisu) do Moanje (u Galiciji). Radi se u osnovi o malim varošima koji su finansijski slabi, u poređenju sa velikim gradovima koji, uprkos velikim dugovima (Madrid duguje 6,8 milijardi evra!), mogu da izdrže šok. U takvim naseljima, najčešće je između 10 i 20% zaposlenih dobilo otkaze.\n18.400 evra duga po glavi stanovnika\nNeverovatan slučaj koji puni novinske stupce, postao je svojevrsni žalosni simbol propasti sela: Peleas de Abaho u španskoj provinciji Kastilja i Leon, broji 250 stanovnika koji su više nego besni. Naime, u ovom kutku ruralne Španije, opštinski dug dostigao je 4,6 miliona evra. Novoizabrana vlada je izračunala: to iznosi 18.400 evra po glavi stanovnika. Bilo bi potrebno pet vekova da se izmiri taj dug.\nPeleas de Arbaho najbolje ilustruje pustošenja krize na tržištu nekretnina, kao i neodgovornost koja je vladala dok je ovo tržište cvetalo. Taj prosperitet naglo je prekinut 2008. godine.\nJosefa i Marcelo Rodriguez\nOd smrti diktatora Franka, sve dod dolaska nove vlasti, zajednica je imala samo dva predsednika opštine: Hosefu Rodriges (Josefa Rodriguez) i njenog sina Marsela Rodrigesa (Marcelo Rodriguez). Zbog kreditne krize i nepotizma, naselje duguje 2,7 miliona evra bankama, a ostatak državi za porez, dobavljačima i socijalnom osiguranju. Na ivici bankrota, selo je moralo da prepusti bankama svu svoju imovinu, zajedničko zemljište i šume. Jedino što im je ostalo jeste zgrada opštine gde je zaposlena jedna osoba.\nFeliks Ronsero (Félix Roncero), novi predsednik, upozorio je dobavljače da će biti isplaćeni samo do visine od 25% svojih potraživanja i to u roku od 25 godina! On, kao i većina stanovnika, zahteva da vidi svog prethodnika iza rešetaka.\nMnogi su, međutim, utonuli u beznađe: "Šta će to promeniti?", vajka se jedan meštanin, "Ionako smo uništeni za generacije i generacije unapred!"\nFEMP - Federacion Española de Municipios y Provincias - Savez španskih opština i gradova\nKomunalne delatnosti Državne ustanove Banke


Borislav Radovanovic Blog: Zašto nije urađen uviđaj nad Dodikovim zapaljenim automobilom?\nZašto nije urađen uviđaj nad Dodikovim zapaljenim automobilom?\nOvih dana pratim vijest o (samo)zapaljenju službenog automobila predsjednika Republike Srpske i nigdje nisam naišao na informaciju da je nad vozilom izvršen bar uviđaj. Doista, kako funkcioniše Dodikovo obezbjeđenje?\nJavnosti je saopšteno da se automobil predsjednika zapalio usljed tehničke neispravnosti hladnjaka. Moguće, ali nigdje se ne navodi koje stručno lice, kad i kako, je to utvrdilo. No, ono šta fascinira jeste da u ovom slučaju po svemu sudeći nije preduzeta niti jedna radnja provjeravanja eventualnog napada na predsjednika, pa čak ni elementarni i neizostavni uviđaj.\nKao kriminalistički inspektor mnogo puta sam sa šefovima „lomio koplja“ zbog njihovog nerazumijevanja istražne radnje uviđaja. Nije mi se dopadala ideja da se uviđaj preduzima za sve i svašta, pa čak do potpunog obesmišljavanja ove radnje. Sa druge strane znao sam na mjestu zločina provesti sate i sate tragajući za tragovima, a posebice u slučajevima teških zločina.\nZato mi je krajnje „zanimljivo“ da u ovom događaju policija i tužilaštvo nisu našli za shodno da preduzmu bar elementarne radnje provjeravanja ugrožavanja predsjednika. Ne razumijem zašto nije uzet uzorak rashladne tečnosti i upućen na vještačenje, zašto nisu izuzeti brisovi sa motora radi pronalaženja zapaljivih materija, zašto nad vozilom nije izvršen pregled tehničke ispravnosti...\nU daljem, kao profesionalcu mi je nejasno kako funkcioniše tehničko obezbjeđenje predsjednika. Konkretno, kad je zadnji put vozilo pregledano, ko je to učinio i koje radnje je preduzeo...??? Vozilo u kom se prevozi jedan predsjednik pregleda se svakodnevno i ama baš nigdje na svijetu se ne može dogoditi da se predsjednik vozi u tehnički neispravnom vozilu.\nNo, Dodikovo obezbjeđenje je takvo kakvo jeste – neosposobljeno i neprofesionalno. Ovu ocjenu iznosim na bazi iskustava kad sam kao mladi JNA specijalac-snajperista obezbjeđivao Predsjedništvo SFRJ, čuvene sastanke predsjednika republika, delegacije Pentagona i šta više znam koga ne. Kao ratni specijalac obezbjeđivao sam Karadžića i većinu njegovih najbližih saradnika, pa sve do Olbrajtove, visokih predstavnika i ino. Kao kriminalistički inspektor godinama sam učestvovao u obezbjeđenjima raznih predsjednika i premijera Republike Srpske i različitih štićenih ličnosti.\nUpravo kao policijski operativac krajem 2006. godine otkrio sam pokušaj atentata nad tada tek postavljenim premijerom Dodikom, i isti je blagovremeno otklonjen. Još od tada znam da Dodik ima katastrofalno obezbjeđenje. Mogao bih štošta reći i o otklanjanju atentata na papu u Banjaluci ili o atentatu na Zorana Đinđića, ali poenta je valjda jasna – vezano za ovu materiju imam podosta iskustva.\nZato mi je nepojmljivo da u kontekstu ovog bezbjednosno-interesantnog događaja organi gonjenja nisu preduzeli niti jednu službenu radnju. U konačnici neko je (valjda?) odgovoran za tehničku ispravnost vozila predsjednika i taj je van svake sumnje načinio propust. Zašto ga ne gone? Neshvatljivo.\nОбјавио Borislav Radovanović у 12:36


Naslovna Košarka Silvan Francisko potpisao za Baksi Manresu\nSilvan Francisko potpisao za Baksi Manresu\nBaksi Manresa će zadržati Silvana Franciska mimo predsezone za cijelu iduću sezonu, objavio je tim na svom vebsajtu.\nDvadesetrogodišnji košarkaš je nedavno potpisao ugovor samo za predsezonu.\nMladi Fracuz koji igra na poziciji beka će prvi put u karijeri igrati van svoje domovine. Prethodne sezone je bilježio 14.7 poena, 4.7 asistencija, 2.9 skokova i 1.9 ukradenu loptu po utakmici kao član Roana.\nManresa je ovog ljeta dovela Izmaela Bakoa, Čima Monekea, Janis Berzinsa, Marcis Steinbergsa i Džo Tomasona.\nEkipa će igrati u grupi B Fiba Lige Šampiona sa Hapoel Jerusalimom, Pinar Karšijakom i Stal Ostrovom.\nPrethodni tekstMiodrag Radulović dopunio spisak za kvalifikacione mečeve\nSljedeći tekstMalkolm Miler pojačao Vanoli Kremonu\nMujo 30/08/21 16:27 At Ponedjeljak, 30 Avgusta 2021, 16:27\nNije mi neki simpatican igrac ali jeste profesionalac i dobro ce se pokazati\nFudbal A.M. - 20/09/21 21:24 0\nNBA: Košarkaši Majamija u velikom problemu zbog COVIDA-19\nKristina Perkovic - 11/01/21 22:49 0


Foto: Velibor Tripić/Arhiva | Inckovu odluku o negiranju genocida teško sprovesti u BiH\nDejan Šajinović 26.10.2021 09:00\nBANJALUKA, BRISEL - Zakoni i odluke koje imaju za cilj kažnjavanje negiranja genocida i dalje su teško sprovodivi u BiH, navodi se u najnovijem izvještaju Evropske komisije o napretku BiH za proteklu godinu.\nOvo objašnjenje se nalazi u istom paragrafu u kojem je spomenuta odluka Valentina Incka, bivšeg visokog predstavnika, u kojoj je on penalizirao negiranje genocida predstavivši ga formom govora mržnje. Osim što u izvještaju piše da se kažnjavanje govora mržnje odnosi samo na izazivanje nacionalne, rasne i vjerske mržnje, navodi se da ovi zakoni i dalje nisu usklađeni s pravnom stečevinom EU.\nPodsjećanja radi, Incko u svojoj odluci nije samo naveo da je kažnjivo grubo umanjivanje ili pokušaj opravdavanja zločina genocida, već da je potrebno da ta tvrdnja bude direktno usmjerena protiv grupe ljudi na osnovu rase, boje kože, vjeroispovijesti i etničke pripadnosti.\nBranko Perić, sudija Suda BiH, kaže za "Nezavisne novine" da je otpočetka tvrdio da će biti teško kazniti nekoga zato što smatra da se u Srebrenici nije desio genocid jer je potrebno dokazati da je onaj ko je to rekao imao namjeru da izazove negativne posljedice po neku grupu.\n"To ne bi bilo kažnjivo u nekoj raspravi u kojoj vi iznosite svoje mišljenje. Recimo, to bi se djelo moglo izvršiti na nekom političkom skupu gdje neko to kaže s direktnom namjerom da izazove mržnju prema drugom narodu i da se desi da neko napadne nekog pripadnika drugog naroda inspirisan takvim izjavama", kaže Perić.\nU Memorijalnom centru Potočari za "Nezavisne novine" kažu da je Inckovo nametanje postiglo svrhu jer je na društvenim mrežama i u javnom prostoru mnogo manje takvih aktivnosti.\nEvropska komisija je u izvještaju tokom 2020. godine identifikovala 119 incidenata govora mržnje, a samo tri presude.\n"U 2019. godini bio je 131 incident, a jedna presuda, te 121 tokom 2018. i dvije presude. Osam suđenja je u toku. Pravna praksa kada je u pitanju govor mržnje nije konsistentna. Vlasti treba da preduzmu konkretne mjere da se preduprijedi govor mržnje, posebno kada se radi o zvaničnim nastupima", naglašeno je.


Porno-industrija kroz istoriju:Od ilegalnog do analnog i banalnog - Komentari -Život - B92.net\nGod bless America! We want porn!\n(stooges, 21. decembar 2017 11:01)\nBravo, hoæemo više ovakvih èlanaka.\n(Pavle Milajiæ, 20. decembar 2017 15:15)\n(Gvadalkanal, 20. decembar 2017 15:10)\nPo mom skromnom mišljenju upravo je èar porno filmova iz 70,80,90-tih bio u tome upravo što su glumci izgledali "opuštenije" odnosno fizièki nisu morali da izgledaju kao Apoloni pa su i gledaoci mogli lakše da se identifikuju sa takvim scenama odnosno osobama koje uèestvuju u kreiranju istih. Dok danas imamo silikonska izvajana tela s kojima ja ne mogu da se poistovetim jer mi to isuviše deluje izveštaèeno i kliše.\n(CCCP, 20. decembar 2017 14:15)\nAnalno nije banalno :)\n(Bojan, 20. decembar 2017 14:03)\nJedna jedina, neponovljiva... Nina Hartli!\n(Ludak_u_razvoju, 20. decembar 2017 13:47)\nŽivela porno industrija! Jedina svetlost na kraju tunela!\n(crniVitez, 20. decembar 2017 12:30)


KFOR garantuje sigurnost na dan izbora | Spor Kosova i Srbije | Al Jazeera Balkans\nPredsjednik Srbije kazao da ne može isključiti incidente na Kosovu na jesen.\nSve što može uticati na sigurnosnu situaciju se prati svakodnevno, ističe glasnogovornik KFOR-aArhiva\nSigurnosna situacija na Kosovu je mirna i pod kontrolom, a KFOR, međunarodne mirovne snage pod vodstvom NATO-a, su uvijek svjesne situacije i redovno sprovode sigurnosne procjene, ali nisu uključene u borbu protiv terorizma, rekao je glasnogovornik KFOR-a Pio Sabetta.\n"Sigurnosna situacija je rezultat mnogih faktora, poput ekonomije, politike, blagostanja… Sve što može uticati na sigurnosnu situaciju se prati svakodnevno, kako bi se utvrdile mjere koje će možda biti potrebne", kaže Sabetta za Danas povodom navoda predsjednika Srbije Aleksandra Vučića da ne može isključiti incidente na Kosovu na jesen.\nUpitan da li KFOR ima ikakva saznanja o albanskoj organizaciji B-13, za koju pojedini mediji u Srbiji tvrde da planira da napadne Srbe u Mitrovici i Zubinom Potoku uoči izbora na Kosovu, Sabetta ističe da KFOR, u skladu sa mandatom dobijenim na osnovu Rezolucije Vijeća Sigurnosti 1244 „nema nikakvu ulogu u vladavini prava ili sprovođenju zakona na Kosovu i nije uključen u borbu protiv terorizma, jer je to izvan njegovog mandata, ali KFOR budno i neprekidno prati situaciju“.\nSigurnosna situacija pod kontrolom\nSabetta je potvrdno odgovorio na pitanje da li je KFOR spreman da garantira sigurnost stanovnicima Kosova na dan izbora.\n„KFOR doprinosi osiguravanju sigurnog okruženja i slobodi kretanja za sve građane Kosova, na nepristrastan način, bez obzira na njihovu etničku pripadnost i ostaje posvećen sigurnosti i stabilnosti Kosova“.\nKaže i da je aktuelna sigurnosna situacija mirna i pod kontrolom.\n"KFOR radi u bliskoj saradnji sa lokalnim i međunarodnim sigurnosnim organizacijama. Ukoliko bude postojalo upozorenje bilo koje vrste o mogućem narušavanju sigurnosne situacije, KFOR je spreman usvojiti neophodne mjere kako bi se očuvala sigurnost Kosova, u bliskoj saradnji sa Kosovskom policijom i EULEX-om, zarad dobrobiti svakog građanina koji živi na Kosovu“, naglasio je Sabetta.


CRVENO-BELI STIGLI U MALAGU Alimpijević: Iz svake utakmice u Evroligi da izvučemo pouku | Sport | Kurir\nDOKTORSKA PARTIJA BOGDANA! Srbin namestio ruku i ZATRPAO koš 1\t428\nKošarka 09.11.2017. 13:10h 09.11.2017. 13:16h\n"Rastemo iz utakmice u utakmicu, normalno je da u ovom periodu imamo određene oscilacije. Na nama je da iz svakog meča Evrolige izvučemo pouku, da to za nas bude korisna škola i da oscilacije svodimo na minimum, odnosno da ih izbacujemo koliko je moguće. Mi zaista ni u jednu utakmicu Evrolige ne ulazimo kao favoriti", rekao je Alimpijević za klupski sajt.\n"Sa izmenjenim sastavom, u svakoj utakmici idemo na pobedu, ali za to je potrebno da se mnogo stvari dogodi kako treba na terenu. Uz kvalitet koji imamo, biće potrebno mnogo više energije u nekim drugim segmentima, protiv Unikahe koja ima impozantan sastav i polako stiže do prave forme. Verujem da je mali pad koji su imali u Evroligi potpuno normalan za sve ekipe", naveo je on.\n"Krenuli su u novu sezonu Evrolige velikom pobedom, a nakon toga su imali mali pad. Sigurno da žele da dokažu da su podigli formu. Imamo isti skor, želimo da odigramo dobru i kvalitetnu utakmicu. Tražićemo šansu za osvajanje bodova. Unikaha je ekipa koja igra u jakom tempu i to moramo da sprečimo, visok ritam koji diktiraju, tranziciju sa dobrim spoljnim igračima, na prvom mestu mislim na Nemanju Nedovića, koji u napadu i poenterski igra jako dobro", naveo je Dangubić.\n(VIDEO) BOBIJU DOVOLJNO 9 MINUTA DA BACI SVE U TRANS: Marjanović blokirao, postizao koševe pa bacio svoje saigrače u trans posle jednog koša!\nkk crvena zvezdaevroligamalaga


Zekanović o ulasku Škore u klub zastupnika: Vjerujem da ćemo mi kao klub i dalje rasti - Kamenjar\nPredsjednik Hrvatskih suverenista i saborski zastupnik Hrvoje Zekanović gostovao je u Novom danu N1 televizije i komentirao pristupanje Miroslava Škore i Vesne Vučemilović njihovu klubu zastupnika u Saboru.\nTo je, evo, izašlo u javnost. I gospodin Škoro i gospođa Vučemilović su rekli da će nastaviti svoj rad u Saboru u klubu Hrvatskih suverenista, sigurni smo da će biti sjajna akvizicija i da ćemo zahvaljujući njima i nas četvoro koji smo već u klubu itekako imati utjecaj na politike u Hrvatskom saboru, rekao je Zekanović, prenosi N1\nPodsjetio je da su Suverenisti sa Škorom sudjelovali u dva izborna ciklusa i da su ga podržali kao predsjedničkog kandidata. “Ovo nije ništa novo, jedino što smo bili razdvojeni bilo je pred lokalne izbore, ali naše politike bile su iznimno podudarne”, rekao je Zekanović.\n“Odluka o osnivanju zasebnog kluba bila je unaprijed dogovorena, dogovorili smo da ćemo u slučaju da Suverenisti budu imali mogućnost samostalnog kluba, da ćemo je i ostvariti.\nFormiranje kluba pruža značajno veće mogućnosti rada u Saboru, od tehničkih mogućnosti, imaš prostorije, tajnike, mogućnost više rasprava, tako da je bolje raditi u više klubova, nego samostalno”, rekao je.\nŠto se tiče broja zastupnika u klubu, Zekanović je istaknuo da su Suverenisti sad izjednačeni s klubom zeleno-lijeve koalicije, a i da su nekako podjednaki s klubovima Mosta i Domovinskog pokreta.\n“Moram naglasiti i vjerujem da to nije sve, da ćemo mi kao klub i dalje rasti i da će drugi zastupnici, koji prepoznaju našu politiku, politiku na jasnim načelima suverenizma, kršćanstva, domoljublja to prepoznati i da će nam se pridružiti i poželjeti raditi u našem klubu”, rekao je Zekanović.\nDomovinski pokret nije želio kritizirati.\n“Ali reći ću da je eksplicitnost i jasnoća političkog izričaja karakteristična isključivo za naš klub. Mi smo jasni po svim pitanjima, mi smo jedini bili jasni po pitanju kandidatkinje za predsjednicu Vrhovnog suda, Zlati Đurđević, a onda su nas prozvali da podržavamo vladajuće.\nBili smo jasni po pitanju pobačaja, jasni smo po bilo kojem pitanju. Ostali kalkuliraju i gledaju da se svide širem glasačkom tijelu, a mi imamo jasno glasačko tijelo, to je kršćansko, desno glasačko tijelo i ne bježimo dalje od toga”, rekao je Zekanović.\nPovezani sadržaj:Hrvoje Zekanovićmiroslav škoro\nŠkoro o novom predsjedniku DP-a Penavi – ‘Da bi vas netko mogao razočarati, morate se prije s njim oduševiti’\nJe li kriza u hrvatskom susjedstvu takve naravi da bi ponovo mogli eskalirati ratni sukobi?\nHrvoje Zekanović: 60 posto cijene goriva otpada na trošarine, smanjite ih\nMiroslav Škoro: Politička scena je Plenkoviću sad švedski stol


Pehar je sinoć, u ime Grada Zrenjanina, primio gradonačelnik Čedomir Janjić, na svečanosti upriličenoj u okviru 52. Međunarodnog sajma turizma u Novom Sadu.\n– Mnogo rada i truda ulažemo da bismo promovisali Zrenjanin, ne samo kao dobro mesto za investiranje, nego i kao zanimljivu turističku destinaciju. Očigledno je da smo uspešni u tome – ocenio je Janjić.\nPročitajte još: Za četiri godine u gradu izgrađeno 18 kilometara biciklističkih staza\n– Drago mi je da ljudi koji nisu iz Zrenjanina prepoznaju naš grad kao zanimljivo mesto, a naročito naše manifestacije kao odlično organizovane kulturno – zabavne, sportske i privredne događaje u Srbiji – zaključio je gradonačelnik Janjić.\nTagoviČedomir Janjić manifestacije Novosadski Sajam pehar\n05/10/2019 у 11:56\nDovodjenje lepe brene i ostalih pevaljki kao i leskovackih rostiljdzija je vrhunski domet naprednjackih turizmologa.Seljoberski karakter budalastih manifestacija u nasem gradu odgovara ukusu vecine naroda tako da je pehar potpuno zasluzen,mada primalac odlicja vise lici na promotera farme bikova nego na gradonacelnika nekog civilizovanog grada u evropi.\n„Slatki dan“ u Belom Blatu, na meniju slatkiši kakve god poželite


Mirovne poruke u slavu Starog mosta | SEEcult.org\nVest | Mostar | Stari most | Mir | Politika | Region | Nagrade\n24.07.2018 | 11:04\nCentar za mir i multietničku saradnju u Mostaru organizovao je, u okviru manifestacije “Mostarsko leto 2018”, ceremoniju obeležavanja 14-godišnjice obnove Starog mosta, uz novo potpisivanje Mostarske povelje mira i dodelu nagrada “Mostar peace connection” i “Mimar mira”. Uz učešće premijera Grčke, Makedonije i Crne Gore Aleksisa Ciprasa, Zorana Zaeva i Duška Markovića, te predsedavajućeg Veća ministara BiH Denisa Zvizdića, odata je počast svim žrtvama rata simboličnim prelaskom preko Starog mosta, te bacanjem cveća u Neretvu.\nGrčki premijer Cipras, koji je zbog velikog požara u blizini Atine morao da skrati posetu BiH, te crnogorski premijer Marković, potpisali su odvojeno Mostarsku povelju mira, koju su od 2016. godine, kada je ustanovljena kao posebno priznanje, podržali potpisima i Zaev, Zvizdić i nekadašnji crnogorski premijer Milo Đukanović.\nPremijer Makedonije istakao je da čin potpisivanja Mostarske povelje mira promoviše način na koji lideri u regionu mogu, treba i moraju da se izdignu iznad predrasuda, te da sami postanu most, povezujući se sa drugim liderima koji misle dobro svojim građanima.\n“Mi lideri regiona smo se međusobno povezali, pokazali smo dostojno poštovanje jedni za druge, okrenuli smo leđa onome što nas dijeli i uhvatili smo se onoga što nas povezuje. Upravo ono što nas povezuje je zajednička budućnost naših građana, regije i sveta, potreba za stabilnošću, sigurnošću i bezbednošću, a time i ekonomske pogodnosti za naše građane i naše zemlje”, kazao je Zoran Zaev na svečanosti u dvorištu Koski Mehmed-pašine džamije.\nUveren da region “ima lidere koji su dali novu energiju i spremni su da spoje ljude i države”, Zaev je rekao da bi to trebalo iskoristiti.\n“Naše prisustvo ovde ispred obnovljenog Starog mosta šalje poruku da smo spremni da u praksi primenimo simboliku mosta i da na prošlosti gradimo budućnost”, istakao je Zaev, navodeći i da najava početka pregovora Makedonije za članstvo u EU od juna 2019. godine predstavlja primer kako se za godinu dana može postići mnogo kroz saradnju, međusobnu povezanost i poštovanje.\nPremijer Crne Gore istakao je da je potpisivanje Mostarske povelje mira za Crnu Goru “velika čast i priznanje”, jer su “slobodarska tradicija, te negovanje tolerancije i suživota bili uvek garant” njenog opstanka.\n“Stojeći kraj Starog mosta, u ovom divnom gradu, čiju 14-godišnjicu obnove danas obeležavamo, ne mogu da izbegnem pomešana osećanja tereta prošlosti i svesti o ljudskoj patnji i izdržljivosti, ali istovremeno i nade i vere u budućnost. Stari most je ponovo simbol obnove i spajanja”, istakao je Marković i dodao da je Crna Gora zahvalna susedima na podršci koju će, kako je naveo, kao i do sada, vraćati uvek iskreno i kada je god to potrebno.\n“Želim da ovu nagradu pre svega posvetim građanima Mostara i BiH, kao i svakom građaninu našeg područja koji želi da gleda u budućnost”, poručio je Marković posle potpisivanja Mostarske povelje mira.\nPredsedavajući Veća ministara BiH takođe je istakao da svečanost u Mostaru predstavlja poruku mira, stabilnosti, regionalne i dobrosusjedske saradnje, međusobnog respekta, uvažavanja i poštovanja.\n“Ovo su poruke koje trebaju našem regionu”, istakao je Zvizdić, koji je uručio nagrade “Mostar Peace Connection” istaknutim pojedincima za doprinos miru i uspostavi poverenja i saradnje među ljudima. Takođe, u završnici ceremonije dodeljena su priznanja “Mimar mira”.\nU okviru obeležavanja 14-godišnjice rekonstrukcije Starog mosta i manifestacije “Mostarsko leto 2018”, umetničko društvo Mostarske kiše održalo je jubilarni koncert na platou ispod Starog Mosta, kojim je obeležilo 20-godišnjicu delovanja. Među učesnicima manifestacije bili su i članovi Kluba skakača “Mostari” koji su izveli tradicionalne skokove.\nStari most, izgrađen 1566. godine, srušen je 9. novembra 1993. godine u napadu hrvatske vojske, a rekonstruisan je 2004.\nPredsednik Centra za mir i multietničku saradnju Safet Oručević, gradonačelnik Mostara od 1994. do 2001. godine, smatrao je da Stari most treba da bude obnovljen učešćem sva tri naroda u BiH, zbog čega je, između ostalog, odbio 1996. godine predlog Turske da ga samostalno izgradi. Tako je, kako je naveo Oručević, sprečio da Stari most postane simbol jednog naroda i jednog dela tada ratom podeljenog grada, a tu ideju su podržali Unesco i Svetska banka, kao i mnoge zemlje i lideri koji su pozvani da se uključe u taj međunarodni projekat.


sofija vulicevic 23.10.2021. 00:06h\nO odnosu Kristijana Golubovića i Milana Jankovića Čorbe nakon završetka rijalitija spekulisalo se mnogo.\nGostujući u emisiji "Kontrashow" sam Čorba je rekao da je Kristijan Golubović najveće razočarenje u njegovom životu.\n- Energija se poklopila, interesovanja, muzika, energija se poklopila, ja sam njega gledao kao svog ćaleta, pošto je on malo mlađi od njega, totalni rispekt. Po godinama i po iskustvu prema njemu sam bio kao pravi sin, a posle i ortak. I onda, nakon rijalitija sve se ispomešalo. U stvari, ne znam ni ko je Kristijan - rekao je Čorba.\nO odnosu Kristijana i Čorbe govorila je i rijaliti učesnica Sandra Rešić, koja je istakla da je čorba bio razočaran Kristijanovim ponašanjem nakon izlaska iz rijalitijia.\n- Nisam ispratila taj odnos, čula sam neku priču da je Kristijan u emisiji rekao da je Čorba njega pozvao i da mu se žalio da nema novca i da mu je Kristijan poslao novac. Ja emisiju nisam gledala, tako da se odmah ogradim ako je ovo neistina. Dan ili dva kasnije kada je Čorba gostovao u istoj emisiji, on je rekao da mu je jako žao što je Kristijan izjavio tako nešto što je valjda bila komplet neistina, da Čorba uopšte nije zvao Kristijana, već je Kristijan pozvao Čorbu, da mu nikakve pare nije ponudio, niti mu je Čorba tražio novac, a ponajmanje da mu je Kristijan poslao bilo kakav novac. To sam ja čula da je Čorba valjda rekao. Čorba je izgleda bio razočaran jer je Kristijan izneo takve neke činjenice koje nisu istina i to je jedino što ja znam o tom odnosu - istakla je za domaće medije Rešićeva.\nMilan Janković ČorbaKristijan Golubovićodnos


Kina objavila master plan za izgradnju ekonomskog kruga Čengdu-Čungćing | Novinska agencija Beta\nEKONOMIJA | 21.10.2021 10:40 > 21.10 11:18\nKina objavila master plan za izgradnju ekonomskog kruga Čengdu-Čungćing\nCentralni komitet Komunističke partije Kine i Državni savet Kine izdali su master plan za izgradnju ekonomskog kruga Čengdu-Čunćing na jugozapadu Kine, objavila je Kineska medijska grupa.\nNacrt planiranja izgradnje ekonomskog kruga područja Čengdu-Čungćing objavljen je s ciljem da se ovo područje pretvori u ekonomski krug sa svojim prednostima i karakteristikama, kao i novim pokretačem i važnim motorom rasta visokokvalitetnog razvoja zemlje, navodi se u dokumentu.\nSmešteni u gornjem toku reke Jangce, susedni gradovi Čengdu i Čungćing na jugozapadu Kine su se poslednjih godina ubrzano razvijali. Oni su medju 23 kineska grada sa godišnjim bruto domaćim proizvodom (BDP) većim od bilion juana (156 milijardi dolara).\nOčekuje se da će ekonomski krug Čengdu-Čungćing postati važno ekonomsko središte, centar naučnih i tehnoloških inovacija, nova prilika za reforme i otvaranje i optimalno mesto za život visokog kvaliteta.\nMaster planom su pokriveni osim prvobitnih Čungćinga i Čengdua i drugi gradovi u njihovom okruženju. Područje ima 96 miliona stalnih stanovnika i BDP od 6,3 biliona juana. Plan služi kao osnova za izradu relevantnih programa i politika i pokriva period razvoja do 2025. godine, ali i sa izgledima do 2035. godine.\nGradovi u ekonomskom krugu ubrzavaju izgradnju modernih transportnih mreža, čija se dužina železničke mreže proteže preko 9.000 kilometara, pokrivajući sve gradove koje imaju više od 200.000 stanovnika.\nU toj oblasti će se u osnovi izgraditi regionalni kooperativni inovativni sistem, čija bi potrošnja za istraživanje i razvoj trebalo da dostigne oko 2,5 odsto BDP-a, dok će stopa doprinosa naučno-tehnološkog napretka dostići 63 odsto, navodi se u dokumentu. //


TOMISLAV MOMIROVIĆ - Biznis.rs\n28.8.2021 11:33 Izmenjeno: 17:28 0\nModifikovan sistem legalizacije do 2023. godine\n10.8.2021 08:39 0\nMinistar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović kaže da legalizacija bespravno podignutih objekata ne ide tempom koji je predviđen zakonom. “Sistem mora da se modifikuje kako bi se olakšala... Pročitaj više\n23.4.2021 08:01 Izmenjeno: 10:44 8\nU skupštinsku proceduru ušao je predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o ugovorima o prevozu u železničkom saobraćaju. Ovim propisom se, kako za portal Biznis.rs otkriva ministar građevinarstva,... Pročitaj više\n14.4.2021 08:10 Izmenjeno: 11:58 0


POSUDE ZA ODLAGANJE OTPADA POSTAVLJENE NA BIHAĆKA KUPALIŠTA\nPonedjeljak, 12 Decembar 2016 09:48\nU mjesecu septembru prošle godine, Udruženje ABC iz Bihaća pokrenulo je inicijativu za postavljanje novih posuda za odlaganje otpada uz rijeku Unu u Bihaću, a koja je ovih dana realizirana na terenu.\nNa nekoliko lokacija uz rijeku Unu, bilo je primjetno da se pojavljuju određene količine smeća zbog nedostatka posuda za odlaganje otpada. Udruženje ABC upravo iz tog razloga uputilo je Gradskoj upravi inicijativu za postavljanje dodatnih posuda za odlaganje otpada, kako bi na vrijeme prevenirali i najmanje zagađenje obala rijeke Une\nU suradnji sa Službom za komunalne djelatnosti grada Bihaća i Javnim komunalnim preduzećem „Komrad“ Bihać određene su primarne lokacije za postavljanje datih posuda i dogovoreno njihovo redovno pražnjenje. Dakle, navedene posude Udruženje ABC predalo je Javnom komunalnom preduzeću „Komrad“ Bihać, koje je izvršilo postavljanje istih na da date lokacije, a redovno pražnjenje i odvoz smeća vršit će se putem programa zajedničke komunalne potrošnje.\nLokacije na koje su posude za smeće postavljene su uglavnom kupališta uz rijeku Unu poput Vatrogasnog, Hatinca, Brvica, Midžić mahale, Betona itd.\n“Kao građani Bihaća, odrasli uz rijeku Unu, ali i kao Udruženje koje već duži period kroz svoj projekat I Love Una propagira povećanje ekološke svijesti građana i očuvanje prirodnih ljepota rijeke Une, bila nam je dužnost da poduzmemo nešto po ovom pitanju. Tako smo svojim skromnim sredstvima obezbijedili sedam posuda, odnosno buradi za odlaganje smeća. Očekujemo da će poruka “Budi primjer počisti svoje smeće” doprijeti do svih naših građana koji u srcu nose Unu, i da će obavezno nakon odlaska sa kupališta sve smeće koje su sa sobom donijeli odložiti u ovu burad. Bišćani moraju više i snažnije krenuti u ekološku priču i čuvati svoju sredinu. Obzirom da je rijeka Una jedinstvena, naučimo je cijeniti još više”, navodi se iz Udruženja ABC.\nOvakve inicijative i mali koraci, prije svega, trebaju poslužiti kao primjer u smislu podizanja ekološke svijesti građana, ali i kao pozitivan primjer saradnje vladinog i nevladinog sektora na lokalnom nivou.\nViše iz aktuelnosti: « JKP KOMRAD BIHAĆ PREDNJAČI U SISTEMU SELEKTIVNOG PRIKUPLJANJA OTPADA DOKUMENTI POTREBNI ZA IZDAVANJE STANARSKE VINJETE »


Prodavnica kućnog tekstila Novi Beograd | TR Sigi - xXE\nProdavnica kućnog tekstila Novi Beograd |\nTR Sigi posluje sa višegodišnjim postojanjem i obavlja delatnost trgovine i prodaje ženske svečane i sportske garderobe i kućnog tekstila. Nalazimo se na adresi Jurija Gagarina 149/19.\nNaša radnja prodaje kućni tekstil na Novom Beogradu sa velikim iskustvom u poslovanju. Na prvom mestu nam je zadovoljstvo naših klijenata.\nProdavnica kućnog tekstila Beograd\nTR Sigi ima bogatu ponudu različitih vrsta tekstila.\nNalazimo se na dve lokacije na Novom Beogradu u okviru TC Piramida. Jedan lokal je na broju 19, a drugi je blizu Meka i obuhvata ponudu kućnog tekstila I klase turskog porekla.\nSigurni smo da ćete u našoj prodavnici pronaći kućni tekstil koji Vam je potreban i opremiti Vaš dom na najbolji mogući način.\nDa li Vam je potreban kućni tekstil?\nKućni tekstil je svakom potreban, bilo za opremanje doma ili kancelarijskog prostora. Sigurni smo da uz našu ponudu možete da odahnete, jer ćete sve naći na jednom mestu.\nNudimo Vam izuzetan izbor materijala u metraži i gotove proizvode:\nmaterijale za presvlačenje nameštaja,\nDugogodišnje iskustvo u ovoj oblasti omogućava nam da uvek imamo najbolju ponudu za svoje kupce. U stalnoj smo potrazi za kvalitetnim proizvodima i pristupačnim cenama kako bismo zadržali poverenje koje smo stekli. Naše ljubazno osobolje je uvek tu da Vam izađe u susret za sve Vaše zahteve i pitanja.\nGarancija kvaliteta je naš imperativ\nŽelimo da istaknemo da u našoj ponudi možete da pronađete najbolji kućni tekstil u Beogradu. Poslujemo na Novom Beogradu i ponosni smo na svoje kupce koji nam se uvek vraćaju.\nKućni tekstil čine:\nNaša ponuda je raznovrsna i stalno je dopunjujemo. Osluškujemo potrebe naših kupaca i konstantno napredujemo.\nPosetite nas i uverite se u kvalitet naše ponude\nKućni tekstil - kvalitet, pouzdanost i dekoracija!\nSlobodno nas kontaktirajte na naznačene telefone za sve dodatne informacije. Stojimo Vam na raspolaganju za sva pitanja i nedoumice koje imate.


Erdogan: Stabilnost BiH izuzetno značajna za stabilnost cijele Evrope – Fokus.ba\nErdogan: Stabilnost BiH izuzetno značajna za stabilnost cijele Evrope\nPredsjednik Republike Turske Recep Tayyip Erdogan istakao da BiH predstavlja istinski mozaik Balkana zbog čega su mir i stabilnost u BiH od velikog značaja za mir u čitavoj Europi, a ne samo u tom regionu\nPredsjednik Republike Turske Recep Tayyip Erdogan kazao je nakon sastanaka sa članovima Predsjedništva BiH Miloradom Dodikom i Šefikom Džaferovićem da Turska snažno podržava članstvo Bosne i Hercegovine u NATO savez, napominjući da je stabilnost BiH izuzetno značajna za stabilnost cijele Evrope, javlja Anadolu Agency (AA).\n“Želimo da se što prije formira vlast u BiH bez međusobnih optužbi i da se lideri što prije fokusiraju na proces reformi, integracije BiH u euroatlantske institucije i članstvo u NATO čemu Turska pruža veliku podršku”, rekao je Erdogan na konferenciji za medije.\nNaglasio je i kako će Turska pružiti svaki vid podrške kako bi projekat gasovoda “Turski tok” prolazio i kroz Bosnu i Hercegovinu.\nIstakao je da BiH predstavlja istinski mozaik Balkana zbog čega su mir i stabilnost u BiH od velikog značaja za mir u čitavoj Evropi, a ne samo u tom regionu.\n“Naši odnosi s BiH uvijek su prioritet. Imali smo vrlo konstruktivne razgovore i razmotrili potrebne korake za unapređenje već odličnih odnosa koje imamo. Potvrdili smo da će Turska nastaviti ulagati napore za stabilnost BiH, jačanju ekonomske saradnje što će doprinijeti unutrašnjoj političkoj situaciji i napretku cijelog društva”, kazao je Erdogan.\nDodao je kako je danas u Ankari potpisan i Sporazum o slobodnoj trgovini što će doprinijeti trgovinskoj razmjeni od milijardu eura, napominjući da je već dao “potrebna uputstva za uvoz mesa iz Bosne i Hercegovine”.\n“Autoput Sarajevo – Beograd će također doprinijeti razvoju cijele BiH. U tom kontekstu, danas smo potpisali i Memorandum o razumijevanju. Razgovarali smo i o pitanjima energetike, turizma, poljoprivrede i stočarstva. Nastavljamo podsticati privatne kompanije da ulažu u BiH”, rekao je turski predsjednik.\n“BiH zauzima posebno mjesto u našim srcima i zato ulažemo velike napore da doprinesemo rješavanju svih problema s kojima se susreće Bosna i Hercegovina, kao da se radi o našim ličnim problemima. Nastavit ćemo pružati svaku vid podrške i pomoći BiH”, kazao je Erdogan.\nPredsjedavajući i član Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik i Šefik Džaferović te predstavnik člana PSBiH Željka Komšića sastankom s predsjednikom Republike Turske Recepom Tayyipom Erdoganom borave u zvaničnoj posjeti Ankari.\n#izdvojeno#milorad dodik#Recep Tayyip Erdogan#u fokusu


Sajam zapošljavanja u Petrovcu | Boom93\nNacionalna služba za zapošljavanje, Filijala Požarevac organizuje treći sajam zapošljavanja u 2012. u sredu, 4. aprila od 11h u Sportskoj hali u Petrovcu na Mlavi.\nUčešće je potvrdilo 22 poslodavca, sa iskazanim 119 slobodnim radnim mestima.\nZa sajam ciljano je pozvano preko 400 nezaposlenih lica, koja imaju kvalifikacije potrebne poslodavcima, učesnicima sajma.\nKonačna presuda nakon novog pretresa


Tag - Savamala - Informer\nTanjug 13. 09. 2017. 14:00 STEFANOVIĆ: Savamala će biti rešena nema dileme!\nMinistar unutrašnjih polsova Nebojša Stefanović izjavio je danas da će slučaj Savamala biti rešen i da tu nema dilemedetaljnije\nTanjug 10. 08. 2017. 12:06 TUŽILAŠTVO traži dodatna obaveštenja o Savamali\nPrvo osnovno javno tužilaštvo u Beogradu uputilo je danas zahtev MUP u vezi sa dostavljanjem dodatnih obaveštenja u slučaju rušenja objekata u Savamali, navedeno je na sajtu tog tužilaštadetaljnije\nInformer 22. 06. 2017. 17:30 VUČIĆ O SAVAMALI: Rešićemo taj slučaj - ALI DA MI PAMET SOLE ONI KOJI SU UBILI RANKA PANIĆA - NEĆE MOĆI!\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je u intervjuu za Nedeljnik da rušenje u Savamali nije smelo da se dogodi i da će krivci odgovarati... S druge strane, Vučić je postavio pitanje ko je ubio Ranka Panića i zašto se o tom slučaju u Srbiji nije ni vodila istraga...detaljnije\nTanjug 15. 06. 2017. 12:10 MALI: Radujem se izveštaju, ako me nema očekujem izvinjenje!\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali kaže da dostavljanje izveštaja policije o slučaju Savamala Tužilaštvu vidi kao korak napred i dodao da očekuje da mu se neko od novinara izvini, ako njega u tom izveštaju nemadetaljnije\nTanjug 14. 06. 2017. 16:46 MUP dostavio tužilaštvu izveštaj o Savamali\nDirekcija policije Ministarstva unutrašnjih poslova dostavila je Višem javnom tužilaštvu u Beogradu izveštaj povodom svih zahteva ovog tužilaštva u vezi sa slučajem rušenja nelegalnih objekata u Hercegovačkoj ulici, saopšteno je danas iz MUPdetaljnije\ninformer.rs 25. 04. 2017. 20:18 PATKARI U OČAJANJU ZBOG DEBAKLA PROTESTA: Malo ljudi u Hercegovačkoj - tako ne možemo srušiti Vučića!\nIzvesni Dragan Murar iz Obrenovca, vođa malo poznatog pokreta "Odbrani i podrži", jedan od onih koji na društvenim mrežama najviše pljuje premijera Aleksandra Vučića, priznao je da je protest 'patkara' ispred zgrade Geozavoda u potpunosti propao!detaljnije\ninformer.rs 25. 04. 2017. 19:50 (FOTO/VIDEO) IZDUVALA SE ŽUTA PATKA! Ispred zgrade Geozavoda skupilo se jedva 2.900 demonstranata!\nPompezno najavljen protest povodom godišnjice od lansiranja lažne afere 'Savamala', u organizaciji Inicijative 'Ne davimo Beograd' čiji je zaštitni znak žuta patka - doživeo je potpuni fijasko!detaljnije\nTanjug 20. 03. 2017. 10:37 STEFANOVIĆ O SAVAMALI: Nisam uvek zadovoljan efikasnošću, ali je važno da posao bude dobro urađen\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović ponovio je danas da tužilaštvo treba da reši slučaj Savamale i dodao da nije uvek zadovoljan efikasnošću državnih organa, ali smatra da posao treba da bude dobro urađendetaljnije\nTanjug 01. 11. 2016. 07:08 SKOT OPET PROVOCIRA: Bio bih razočaran kada bi se Savamala desila u SAD!\nAmbasador SAD Kajl Skot izjavio je da nedavnom izjavom o protestima, povodom događaja u Savamali, nije imao nameru da se meša u unutrašnje stvari Srbije, ali da bi bio razočaran kada bi se tako nešto desilo u SADdetaljnije


Saopštenje za javnost povodom Svjetskog dana Roma\nDatum objave: 06.04.2012 10:30 | Autor: Sabahudin Delić\nPovodom 08.aprila, Svjetskog dana Roma, pomoćnik ministra za ljudska i manjinska prava i Nacionalni koordinator Dekade uključenja Roma gospodin Sabahudin Delić svim pripadnicima ovog plemenitog naroda poželio je mnogo zdravlja i sreće i ljepšu budućnost.\nJoš od vremena održavanja Prvog svjetskog kongresa Roma u Londonu 1971.godine, kada je usvojeno ime naroda, a nešto kasnije i romska himna i zastava kao i jezička ravnopravnost svih romskih dijalekata, 08.april se obilježava kao Svjetski dan Roma.\nRomi su narod koji je uvijek bio dio Evrope, a samim tim i Crne Gore. Kao veoma ranjiva populacija, niskog obrazovnog i socijalnog nivoa, oduvijek su bili marginalizovana grupacija kojoj nije posvećivana zaslužujuća pažnja. Novim pristupom Vlade Crne Gore i svih socijalnih partnera na poslu poboljšanja statusa romske populacije, iskreno težimo prekidanju začaranog kruga marginalizacije i siromaštva ove populacije i njihovoj punoj integrisanosti u crnogorsko društvo.\nNadam se da će Romi u Crnoj Gori naredni 8. april dočekati u boljem društvenom ambijentu i boljoj uključenosti u savremene tokove Crne Gore, a vjerujem da je ukupan položaj Roma i njihova društvena uključenost na većem nivou nego što je bila prošle godine.


Dodavanje slike na mreži ili clip art kolekcije u datoteku - Office podrška\nPrijavljivanje Search Microsoft\nDodavanje slike na mreži ili clip art kolekcije u datoteku\nPrimenjuje se na: Excel 2016, Word 2016, Outlook 2016, PowerPoint 2016, OneNote 2016, Publisher 2016, Excel 2013, Word 2013, Outlook 2013, PowerPoint 2013, OneNote 2013, Publisher 2013, Outlook 2010, Outlook 2007, PowerPoint Online, Office 2007, Office 2010,\nPrimenjuje se na: Excel 2016\n, Word 2016\n, Outlook 2016\n, PowerPoint 2016\n, OneNote 2016\n, Publisher 2016\n, Excel 2013\n, Word 2013\n, Outlook 2013\n, PowerPoint 2013\n, OneNote 2013\n, Publisher 2013\n, Outlook 2010\n, Outlook 2007\n, PowerPoint Online\n, Office 2007\n, Office 2010\nKoju verziju imam?\nVažno : Ovaj članak je mašinski prevesti potražite u članku Odricanje odgovornosti. O referencu pronaći verzija ovaj članak ovde na engleskom jeziku.\nMožete da dodate clip art kolekcije ili slike na mreži sa datotekom u jedan od dva načina, u zavisnosti od toga koju verziju sistema Office koju koristite.\nOffice 2007 i 2010\nU Office 2007 i 2010, možete da idete direktno na Bing i tražite slike. Trebalo bi da biste bili sigurni da imate prava za korišćenje slika koje ste izabrali, a to možete uraditi tako što ćete postaviti jednostavna upotreba filtera za licenciranje. Evo kako\nIdite na lokaciji bing.com i kliknite ili dodirnite karticu slike u gornjem levom uglu ekrana.\nU polje Pretraga unesite tip slike koji tražite.\nKada se rezultati sa slikama pojave, kliknite ili dodirnite padajući meni licenca i izaberite željenu opciju licenciranja. (Ako ne vidite filter za licence , uverite se da koristite podržani pregledač.)\nNapomene : Podržani pregledači uključuju Internet Explorer 9 ili noviju verziju, Mozilla Firefox (bilo koja verzija), Apple Safari (bilo koja verzija), Google Chrome (bilo koja verzija) i Amazon Kindle Fire (bilo koja verzija).\nAko želite da biste suzili rezultate u clip art (animirane slike), dodajte "clip art" na kraj termin za pretragu ili promenite Bing tip filter u Clipart.\nKliknite na sliku ako želite da ga vide punoj veličini.\nSada, napravite lokalnu kopiju. Na primer, u programu Internet Explorer, kliknite desnim tasterom miša na sliku i odaberite stavku Sačuvaj sliku kao. U programu Chrome, kliknite desnim tasterom miša na sliku i odaberite stavku Sačuvaj sliku kao.\nU Office aplikaciju, izaberite stavke Umetni > slika i pronađite sliku koju ste upravo sačuvali iz usluge Bing.\nBing pretraga slika filteri su zasnovani na ugledni Creative Commons licence sistem. Da biste bolje razumeli opcije licenciranja, pogledajte članak Filtriranje slika po tipu licence. Ne zaboravite, vi ste odgovorni za poštovanje prava svojine drugih ljudi, uključujući autorska prava.\nOffice 2013 i 2016\nU sistemu Office 2013 i 2016, ne morate da otvorite pregledač, odnosno ostavite dokumenta za Umetanje slike.\nOdaberite stavke Umetanje > Slike na mreži u bilo koju Office aplikaciju.\nOdaberite Bing pretraga slikai otkucajte termin za pretragu u polje za pretragu da biste videli slike iz usluge Bing.\nNapomena : Možete da filtrirate rezultata pretrage CC (Creative Commons) samo (Saznajte više ovde) ili možete da odaberete da biste videli sve slike. Ako odaberete Sve slike, rezultati pretrage će se proširiti da biste prikazali sve usluge Bing images. Vi ste odgovorni za poštovanje prava svojine drugih ljudi, uključujući autorska prava. Da biste bolje razumeli opcije licenciranja, pogledajte članak Filtriranje slika po tipu licence.\nNapomena : Ako vidite neprikladnog slika, Pomerite pokazivač miša iznad nje, kliknite na ikonu Izveštaja slikekoja se pojavljuje i report sliku kao neprikladnog.\nIzaberite sliku i odaberite stavku Umetni.\nNapomena : Odricanje odgovornosti mašinskog prevođenja: ovaj članak je preveden sistem računara bez ljudski interventne. Microsoft nudi ove mašinskog prevoda da pomogne koja nije na engleskom govornih korisnicima da uživate u sadržaju za Microsoft proizvode, usluge i tehnologijama. Jer u članku mašinskog prevesti mogu da sadrže greške u rečnik, sintaksa ili gramatiku.\nDa li su vam ove informacije koristile?\nOdlično! Imate li još neke povratne informacije?\nKako možemo da je poboljšamo?\nHvala vam na povratnim informacijama!


Novi Svjetski Poredak » MEDIJI » MAKEDONIJA SLJEDEĆA IZBACUJE SOROSA? Ministar vanjskih poslova: Soros preko medija utječe na javnost i stvara kaos u zemlji\nMakedonski ministar vanjskih poslova Nikola Poposki optužio je milijardera Georgea Sorosa da se godinama preko nevladinih organizacija koje financira miješa u unutarnje stvari Makedonije\nPoposki je u intervjuu za talijanski list “Verita” rekao da su nevladine organizacije dobrodošle ako su njihove aktivnosti usmjerene na potporu domaće zajednice.\n“Ali ako umjesto toga rade nešto drugo, onda nisu dobrodošle. “Fond za Otvoreno društvo” George Sorosa financira subjekte koji rade u politici na netransparentan način, a to je za nas neprihvatljivo”, rekao je Poposki.\nTo bi, smatra on, bilo neprihvatljivo i za Italiju. “Ti subjekti stvaraju medijske pritiske i utječu na javnost. To potiče političke sukobe, koji uvijek prave pritiske u samo jednom smjeru. Uvijek u korist socijalističke koalicije. To je destabilizacija”, ocijenio je Poposki.\nNa pitanje odakle potiče taj pritisak, šef makedonske diplomacije kaže da je to uglavnom kroz fondove.\nOn tvrdi da je Sorosev lobi financirao makedonske nevladine organizacije s do pet milijuna eura godišnje.\n“Isti iznos je Vlada uspjela osigurati kampanjama za podršku projekata zdravstvene njege i stručnog usavršavanja”, rekao je Poposki.\nOn je dodao da je, otkako je Fondacija za Otvoreno društvo prisutna u Makedoniji, odvojeno oko 60 milijuna dolara za makedonske nevladine organizacije. “Nije riječ samo o novcu, već o nenormalnoj koncentraciji u Skoplju.\nOko 90 posto novca za nevladine organizacije dolazi iz jednog izvora. Kada se doda činjenica da je veliki dio korisnika aktivan u politici pod pokroviteljstvom humanitarnih organizacija, jasno je da to jednostavno ne može prihvatiti suverena zemlja”, poručio je Poposki.\nFiled under: MEDIJI · Tags: fond, Geroge Soros, Makedonija, ministar, nevladine organizacije, Nikola Poposki, Otvoreno društvo