Piterovo načelo - Nauka o (ne)sposobnosti - Lepa Reč\nHomeKulturaPiterovo načelo – Nauka o (ne)sposobnosti\n’Piterovo načelo’ je više od knjige o hierahologiji (naučni sociološki pojam vezan za činovničke podele u organizacijama). Ovo je knjiga samospoznaje, spoznaje društva i njegove organizacije. Pomoću ove knjige olakšaćete svoj karijerni pravac, a to će doprineti i stabilnosti vašeg radnog mesta, kao i preduzeća i kolektiva u kom radite.\nPonekad je u životu, a posebno u karijeri bitnije znati ŠTA NISTE U MOGUĆNOSTI DA RADITE, od onoga šta jeste. Ukoliko pokušavate da radite nešto za šta niste sposobni, to će se vrlo brzo obiti o glavu ne samo vama, nego i svima sa kojima sarađujete. U ekstremnim slučajevima vaše poslovanje na pogrešnoj poziciji u hijerarhiji može vas dovesti do konačnog kraha (otkaza, bankrota, narušenog fizičkog i mentalnog zdravlja, itd.).\nNišta i niko ne sme biti ispred VAŠEG ZDRAVLJA, pa ni posao. Naučno je dokazana uzročno-posledična veza stresa na poslu kao izazivača raznih zdravstvenih tegoba. Upravo to je možda i najbitniji razlog zbog kog treba da se posvetite PROUČAVANJU SVOJIH (NE)SPOSOBNOSTI. Autori na sasvim jednostavan način, kroz brojne primere vode čitaoca kroz poglavlja ka konačnoj spoznaji istine koju možemo primeniti na sve sfere života, a najviše na onu poslovnu.\nKako izbeći zamke koje pred nas postavlja hierehologija, kako se odupreti uticajima poslovnog okruženja i nama bliskih ljudi da treba da NAPREDUJEMO U POSLU, da budemo USPEŠNI… Treba da budemo ONO ŠTO MI SAMI ŽELIMO, spram naših mentalnih i fizičkih MOGUĆNOSTI, i sposobnosti (najvažnije).\nPisci ovog sjajnog dela su Lorens J. Piter i Rejmond Hal.\nAbout Andrijana Sedić 14 Articles\nVlasnica bloga o vaspitanju dece i majki, Tatjana Ivanko, odlučila je prodiskutovati o tome, kako istaknute greške utiču na buduću percepciju sveta deteta. Smatramo da u njenim razmišljanima ima dosta istine. Pročitajte i procenite sami. [...]


Posle 70 godinа istinа o „Lаgeru Niš“ – Телевизија "Ласер" Сврљиг\nPosle 70 godinа istinа o „Lаgeru Niš“\nU novoj i izmenjenoj muzejskog postаvci u logoru nа Crvenom krstu u Nišu mestа će biti i zа fotogrаfije i dokumentа o strаdаnju pripаdnikа аntifаšističkog rаvnogorskog pokretа, piše dnevni list Politikа.\nOvogodišnje obeležаvаnje jubilаrnih 70 godinа od istorijskog i herojskog probojа logorа nа Crvenom krstu u Nišu, 12. februаrа, u znаk sećаnjа nа juriš 147 golorukih logorаšа nа nаoružаnu nemаčku strаžu i beg 105 preživelih preko bodljikаvih žicа nа slobodu, doneo je nešto sаsvim novo. Nаgovešteno je isprаvljаnje neprаvde premа svim аntifаšistimа koji su bili zаtočenici zloglаsnog „Lаgerа Niš“ tokom Drugog svetskog rаtа. Grupа istoričаrа, koje predvodi profesor Aleksаndrа Dinčić, uspelа je dа pronаđe i prikupi vrednu dokumentаciju kojа će izmeniti i znаčаjno dopuniti muzejsku postаvku u logoru, аli i rаsvetliti mnoge višedecenijske nepoznаnice vezаne zа jedno od nаjvećih strаtištа u nаšoj zemlji u periodu od letа 1941. do jeseni 1944. godine.\n– Činjenicа je dа je nаjviše zаtočenih u niškom logoru bilo Srbа, Jevrejа i Romа, kаo i pripаdnikа nаrodnooslobodilаčkog pokretа i člаnovа Komunističke pаrtije. Ali, u logoru su kаo zаtočenici bili i pripаdnici аntifаšističkog rаvnogorskog, odnosno četničkog pokretа – kаže Dinčić zа Politiku.\nU novoj muzejskoj postаvci biće mestа zа fotogrаfije i dokumentа o progonu, hаpšenju i likvidаciji mnogih rаvnogorаcа. Šef Gestаpoа u Nišu i komаndаnt logorа je bio Erih Vineke, pobornik nemilosrdne borbe protiv svih аntifаšistа, posebno protiv rаvnogorаcа. On je bio vođа niškog odeljenjа zа borbu protiv četničke orgаnizаcije kojа se nаlаzilа unutаr sаmog logorа.\nU sklopu pripremа zа novu logorsku postаvku izdаtа je i brošurа o mаjoru Dobrivoju Mаrinkoviću, komаndаntu Gorskog štаbа 12, predrаtnom uprаvitelju škole „Krаljević Andrej“ u Zemunu i oficiru koji je među prvimа zаpočeo pokret otporа protiv okupаtorа u jugoistočnoj Srbiji.\nSаdаšnjа muzejskа postаvkа u Muzej-logoru nа Crvenom krstu u Nišu urаđenа je 1967. godine i od tаdа nije menjаnа.\n16.231 Spam Comments Blocked so far by Spam Free Wordpress


“Eventualno povećanje cijena električne energije u BiH bilo bi opravdano ako bi se izvršile promjene koje će dovesti do toga da cijena proizvedene energije u potpunosti odražava troškove proizvodnje, te zbog povećanja cijena opreme, repromaterijala i transporta. Kod određivanja novih cijena električne energije u BiH za domaće potrošače treba imati u vidu da se oni sklapaju na duži period, a vidljivo je iz analiza kretanja tržišta u Evropi da će se cijene gasa i električne energije nakon ove zime u srednjoročnom periodu stabilizovati na nižim vrijednostima u odnosu na današnje cijene”, stoji u analizi RESET-a.\n“Izuzetak bi bio slučaj prelaska potrošača prirodnog gasa na korištenje električne energije kada bi dio potrošača mogao imati problema sa kontinuiranim snabdijevanjem energijom. Ukoliko je ugovor Energoinvesta sa Gazpromom kvalitetan, ne bi trebalo doći u pitanje snabdijevanje prirodnim gasom, ali vrlo vjerovatno uz povećane cijene u narednoj godini zbog vezivanja cijena prirodnog gasa za kretanje cijena nafte. Izuzetak bi bio prekid rada nekog od ključnih gasovoda u BiH, Srbiji ili Bugarskoj/Mađarskoj”, kažu iz RESET-a.\nNEWER POSTSprema se Deklaracija za NSRS: Novi Ustav RS, Banjaluka glavni grad, Pale prijestonica….\nOLDER POSTParlamentarni i predsjednički izbori u Bugarskoj


Tag: Hoti Avdulah\n02.10.2020 u 12:42\nPRIŠTINA – Bivša kosovska ministarka pravde i potpredsednica pokreta Samoopredeljenje Aljbuljena Hadžiju najavila je „veliki otpor i građansko nezadovoljstvo” ako premijer Avdulah Hoti pokuša da „pogura uspostavljanje Zajednice srpskih opština”. Hadžiju je navela da u tom slučaju taj pokret neće da obraćaju pažnju na situaciju sa pandemijom kako bi organizovao protest, javlja Tanjug. „Veoma smo srećni što je briselski sastanak odložen, zbog činjenice da će svaki pokušaj Hotija da oživi Zajednicu da naiđe na nezadovoljstvo i veliki građanski otpor. Ne možemo da uzmemo u obzir pandemiju ako u našoj zemlji imamo bosnizaciju”, rekla je Hadžiju prištinskim medijima. Potpredsednica pokreta Samoopredeljenje tvrdi da je „Zajednica država u državi Kosovo”, i da u pokretu koji predvodi


Stefan Mijović: Ozbiljan tim, ali i očekivanja\nPostavio: eTrebinje Četvrtak, 31.10.2019. Četvrtak, 31.10.2019. 0\nCilj Mladosti je, kao i posljednjih godina, plasman u Ligu za prvaka, s tim da ove godine imamo veći pritisak i veća očekivanja s obzirom na to da imamo jako ozbiljan tim, rekao je Stefan Mijović (24), glavna poluga u Košarkaškom klubu Mladost iz Mrkonjić Grada.\nMladost je dobro krenula u novu sezonu. Nakon tri kola u Ligi 12 ima skor od dvije pobjede i jednog poraza. Povratnik u redove Stefan Mijović na startu je pokazao da će biti jedna od glavnih uzdanica tima Gorana Sladojevića. Sjajni Trebinjac je trenutno na prosjeku od 17 poena, sedam skokova i 4,3 asistencije po meču. Da će biti jedan od lidera ekipe, pokazao je u posljednjem kolu, kada je protiv Zrinjskog ubacio 27 poena uz 11 skokova i osam asistencija.\n“Zasad nam ide dobro, imamo dvije pobjede. Ove godine je sklopljen odličan tim, što donosi malo veći pristisak nego ranijih godina. Vjerujem da ćemo uspjeti ostvariti ono što se od nas traži, a to je plasman u Ligu za prvaka, a tamo očekujemo mnogo više nego prošle sezone”, kaže Mijović.\nKošarkaš koji je karijeru počeo u Leotaru prošle sezone je nosio dres slovenačke Rogaške, u kojoj je ostavio dobar utisak, ali je ipak odlučio da se vrati u redove Mladosti.\n“Nakon jedne sezone u inostranstvu odlučio sam da se vratim. Tu sam sada na otvorenom ugovoru, pa ćemo vidjeti za dalje. Imamo dobru ekipu, atmosferu u timu i imamo zaista mnogo veća očekivanja nego prethodnih godina”, ističe naš sagovornik i dodaje:\n“Igrom slučaja ja sam se izdvojio na početku sezonu, ali imamo takvu ekipu sa dosta dobrih igrača u kojoj će uvijek neko da iskoči.”\nMijović za kraj poručuje kako je liga dosta izjednačenija u odnosu na neke prethodne, što govori da se većina susreta rješeva u posljednjim minutama.\n“Utakmice su u egalu i rješevaju su se skoro na zadnju loptu”, zaključio je Mijović, koji, ukoliko nastavi sa ovakvim igrama, nema sumnje da bi mogao dobiti željenu ponudu u inostranstvu.\nU narednom kolu Mladost za vikend gostuje kod ekipe Kaknja, protiv kojeg će tražiti treći ovosezonski trijumf. Nakon tri kola Mrkonjičani zauzimaju peto mjesto na tabeli sa pet bodova.\nstefan mijovićmladost mrkonjić grad


Beograđanin izboden nožem u Kosovskoj Mitrovici - Vesti - Hronika - ALO!\nnožem u Kosovskoj Mitrovici\nAutor: Tanjug | 29.03.2013 - 18:52:00h | Komentara: 0\nZamenik regionalnog direktora kosovske policije Ergin Medić izjavio je danas da je N.Đ. (24), sa prebivalištem u Beogradu, izboden nožem u severnom delu Kosovske Mitrovice i da je policija uhapsila osumnjičenog.\nBeograđanin izboden nožem u Kosovskoj Mitrovici!|Ilustracija: Shutterstock\nN.Đ. (24) je izboden ispred jednog od mitrovičkih lokala nešto iza ponoći, a večeras oko 17 sati iz Zdravstvenog centra u Kosovskoj Mitrovici prevezen je na dalje lečenje u Beograd, rekao je Medić Tanjugu.\nKosovska policija uhapsila je i privela osumnjičenog D.G. (27) iz Kosovske Mitrovice, kazao je Medić, ističući da su incidentu prethodili svađa i sukob aktera ovog nemilog događaja. Žrtva je teško povređena, jer je, kako je objasnio Medić, zadobila više rana nanetih ubodom nožem.\nSlučaj je okarakterisan kao narušavanje javnog reda i mira, dodao je zamenik regionalnog direktora policije.


Opisi: Igre: Sega Master System: Mortal Kombat 2\nIako je popularnost Sega Master Systema bila nekoliko puta manja od Nintendo Entertainment Systema, ovaj sistem je doživeo duboku starost, i praktično je ugašen tek sredinom devedesetih godina. Za to je ubedljivo najzaslužnija popularnost konzole u Evropi koja je zaista bila velika, pa je Sega više od pola decenije od izdavanja Mega Drive 2 sistema i dalje proizvodila igre za svoju osmobitnu konzolu. Jedno od poslednjih zvučnih imena izdatih za njega je svakako Mortal Kombat II.\nMožda izlazak ove igre deluje potpuno nelogično, ali kada se sve razmotri, definitivno nije tako. Kao što smo napomenuli, Sega Master System je još uvek bio aktivna konzola koja je donosila značajne prihode u doba kada se pojavila ova igra, a dodatni razlog za njenu konverziju na ovu platformu bila je činjenica da je igra prethodno portovana na Game Gear, Seginu džepnu konzolu koja poseduje identičan hardver kao i osmobitna konzola, tako da je igra veoma jednostavno konvertovana i za SMS.\nJasno je da ova verzija igre jednostavno ne može da parira verzijama sa Sega Mega Drive 2 ili SNES-a, ali to ne bi bio problem da su programeri više vodili računa o njenom prilagođavanju ciljnoj platformi. A nisu.\nPrvo što ćete primetiti jeste da se u igri nalazi samo 8 (od 12) likova koje možete birati u drugim verzijama, što je verovali ili ne, daleko najmanji problem. Mnogo više nezadovoljstva ćete osetiti kada shvatite da se sve borbe odvijaju na samo 2 lokacije (osim borbe sa skrivenim protivnicima) što je zaista smešno. Jasno je da je ovo urađeno zbog toga što na kertridžu jednostavno nema dovoljno prostora, ali to ne može biti opravdanje. Na sve se nadovezuje i priča o grafici, koja na slikama zaista izgleda dobro. I ne samo na slikama, već i u stvarnosti. Zaista, pozadine nisu naročito detaljne, ali likovi izgledaju veoma lepo, osim Shao Khana i Kintaro-a kojima je oduzeto pola metra visine (opet ograničenja konzole). Problem je što svega samo izgleda lepo, ali se i ne kreće tako. Zapravo, verovatno nikada niste videli igru za konzole koja koristi toliki frame skip kao Mortal Kombat II za SMS. Čak i Banjoo Tooie za N64 koji konstantno drži od 15-30 FPS-a ili Driver 2 za PSX izgledaju super glatko pored ove igre u kojoj prema ličnoj proceni, frame rate varira između 5-10, što je pravi skandal. Zvučna podloga je užasna, jer je sve urađeno sa generičkim instrumentima bez imalo uloženog truda, kao da je u pitanju jedna od prvih igara za konzolu. A šta reći za kontrolni sistem? Svi koji su imali priliku da osete »zadovoljstvo« igranja MK II na Amigi, znaće kako stvari stoje. Jedina svetla tačka je to što se magije i dalje lako izvode, mada zbog slabe animacije borbe više liče na mučenje nego na zabavu. AI protivnika na vrlo niskom nivou, tako da se igra na easy nivou težine može završiti bez ikakvih problema, upotrebom jedne jedine magije, što je praktično nezamislivo u bilo kojoj drugoj verziji igre.\nDovoljno je igrati ovaj naslova više od 10 minuta pa da u potpunosti uvidite o čemu je ovde reč. Acclaimu uopšte nije bio cilj da izradi posveti malo pažnje, već samo da igru konvertuje na SMS, sve upakuje u prelepu kutiju i da se nada da će ostvariti zaradu. Iskreno se nadamo da je ostao kratkih rukava.\nGrafika: 1 Likovi izgledaju odlično, ali je brzina animacije toliko niska, da je normalno igranje praktično nemoguće\nZvuk: 1.5 Osim »fight« sempla, ostatak zvuka deluje kao da je došao sa početka osamdesetih godina. Kompletna audio podloga je veoma loša\nKontrole: 4 Kontrolni sistem je iznenađujuće dobar, magije se izvode veoma lako\nZabavnost: 0.5 Bedne tehničke karakteristike i nedostatak sadržaja dovoljni su da ovu igru gurnu u večni zaborav.


MANCINI O GOSTOVANJU BIH: IGRAMO NA MALOM STADIONU PREPUNOM NAVIJAČA, NEĆE BITI LAGANO | Hayat.ba\nMANCINI O GOSTOVANJU BIH: IGRAMO NA MALOM STADIONU PREPUNOM NAVIJAČA, NEĆE BITI LAGANO\nSelektor Italije Roberto Mancini rekao je da njegov tim očekuje teška utakmica u petak protiv Bosne i Hercegovine u Zenici.\nPretposljednji susret kvalifikacija za Evropsko prvenstvo obje ekipe će igrati rasterećeno jer je Italija kao prvoplasirana osigurala plasman na Evropsko prvenstvo, dok će naš tim kroz baraž koji se igra u martu tražiti svoju priliku da izbori plasman na smotru najboljih.\nMancini je o utakmici protiv Bosne i Hercegovine rekao da njegov tim očekuje težak zadatak.\n– Utakmica protiv Bosne i Hercegovine će biti dobar test za nas. Igramo na malom stadionu koji je pun navijača i sigurno je da neće biti lagano. Želimo odigrati dobru utakmicu jer se nećemo vidjeti do marta – rekao je Mancini o utakmici.\nItalijanske novinare je više zanimao sam spisak igrača, a glavno pitanje je bilo vezano za Marija Balotellija koji nije dobio poziv.\n– Nogomet i sport moraju spajati ljude, a ne ih razdvajati. Volim Balotellija i mislim da ima još puno prostora da u karijeri napravi velike stvari, a ako i kada dobije poziv, to će biti samo iz razloga što može biti važan dio ekipe i što nam može pomoći – istakao je Mancini.\nSusret između BiH i Italije igra se u petak u Zenici.


Огњен Станковић (Акробације ватром) - Gradski kulturni centar Užice\nOgnjen Stanković (Akrobacije vatrom)\nDevetnaestogodišnji Ognjen Stanković jedan je od retkih koji se, ne samo u Užicu i okolini, već u celoj Srbiji bavi akrobatikom, igrajući se i vatrom. Ono što ga ne određuje, ali njegovom uspehu daje još više na značaju je činjenica da je Ognjen momak sa posebnim potrebama.\nVeć godinama, ovaj talentovani mladić dane najčešće provodi u potkrovlju kuće u Sevojnu, vežbajući nove akrobacije sa rekvizitima za koje mnogi nisu ni čuli, poput onih za žongliranje, kao što su led, vatreni, kiwido, kontakt poi, kineski tanjiri ili indijanska palica.\nNeobičnost rekvizita otežava i njihovu nabavku, ali Ognjenova majka, Biljana ne priznaje nepremostive prepreke za svoje dete, koje je već mnogo puta pokazalo da, kada ga nešto interesuje, može sve.\n„Ognjen je odrastao uz strašne glavobolje, jer je rođen sa povišenim moždanim pritiskom. Nikad nismo uspeli da dobijemo drugu dijagnozu, kako bismo mu pomogli. Još dok je bio dete sa posebnim potrebama, pokazalo se da mu mnogo pomaže rad i društvo, socijalizacija“, objašnjava Biljana Stanković.\nZaista, Ognjen ne voli mnogo da priča, posebno o sebi, ali je za društvo i usavršavanje veština, kojih je mnogo, uvek raspoložen.\nIndijansku palicu kojom je žonglirao na svom prvom javnom nastupu, pre nekoliko dana, na humanitarnom rok koncertu u užičkom Gradskom kulturnom centru, dobio je nepunih nedelju dana pre nastupa, koji je doveo do perfekcije.\n„Njemu aplauz mnogo znači, jer je uglavnom sam. Žao mi je što niko ne prepoznaje sve te talente i želju za druženjem. Dešavalo se da odemo u Veliki park gde on vežba, a oko njega se okupe oduševljena deca. Tada je presrećan“, kaže majka mladog akrobate, koji je rođen u njenom rodnom gradu, Moskvi.\nU Srbiju su došli 2013. godine, kada su shvatili da 19. sprat u zgradi ne nudi ono što je Ognjenu potrebno. Posle logopedskog predškolskog, odlučili su da ovde školovanje nastavi u seoskoj školi u Krvavcima, a kasnije i redovno srednjoškolsko obrazovanje, za internet oblikovanje i grafički dizajn. Njegovi talenti samo su čekali da budu otkriveni.\n„Kada smo došli, uopšte nije znao srpski jezik, što mu je dodatno otežalo uklapanje. Ipak, i to je savladao“, ponosna je ova majka.\nMalo je rastužuje to što se čini da okruženje ne razume vrstu problema sa kojim se Ognjen suočava.\n„Vidim da se deca lepo druže sa drugarima koji imaju neki fizički invaliditet. Ogi je fizički zdrav, ali oni ne prepoznaju njegovu ljubav i želju za druženjem“, objašnjava Biljana, koja mora da uloži trud kako bi se prisetila svih sportova u kojima se njen sin oprobao i svaki put bio uspešan.\nKaže da je iz uobičajenih igara, poput fudbala, odbojke, košarke uvek bio isključen, ali da je sam pronalazio lične izazove.\n„On sada ide u školu za „street dance“, bavi se parkurom, tenisom, kartingom, bowlingom, plivanjem“, ponosna je ova majka .\nOgnjen, ipak, najviše voli akrobatiku, a najlepše se oseća među mlađom decom.\n„Želim da postanem trener i učim decu tim veštinama, da imam nastupe. Voleo bih da upoznam drugare koji bi me prihvatili i družili se sa mnom, ali i ljude sličnih, nesvakidašnjih interesovanja“, kaže za Danas momak kome nije prijatno da govori o svojim uspesima.\nIpak, dok ih je postizao i usavršavao razne talente, on je i odrastao, pa su glavobolje sve ređe. Sa druge strane, u Srbiji ne postoji dopler kojim bi se prekontrolisalo njegovo trenutno zdravlje. Poslednji rezultati, iz inostranstva, pokazuju da mu život pun vežbe i neobičnih interesovanja, prija.\nIzvor: Ana Milošević, "Danas"


NIS pripremio novogodišnje paketiće za najmlađe | City Magazine\nNovogodišnji praznici su vreme ljubavi, sreće i darivanja. Zato su, kao i svake godine uoči novogodišnjih praznika, zaposleni NIS-a organizovali pakovanje novogodišnjih paketića za decu. Rukovodeći se izrekom „Najviše ima onaj koji puno daje“, pripremili su darove za mališane iz domova bez roditeljskog staranja Kolevka u Subotici, Jefimija u Kruševcu, Stanko Paunović u Negotinu, Spomenak u Pančevu i Duško Radović u Nišu.\nU novogodišnji duh darivanja uključili su se i prvotimci Košarkaškog kluba Partizan – Stefan Birčević, Rade Zagorac, Ognjen Jaramaz, Novica Veličković, kao i predsednik kluba KK Partizan Ostoja Mijailović koji su se pridružili NIS-ovim volonterima u pripremi unikatnih poklona.\nJer, ove godine, svako dete dobiće poklon prema sopstvenoj želji. Volonteri NIS-a „otkrili“ su ih organizujući kreativne radionice pod nazivom „Nacrtaj svoj paketić želja“ na kojima su mališani kroz glumu, crtanje, pevanje i recitovanje poželeli lutke, knjige, autiće, bicikle, slušalice… Tako je u svaki paketić spakovano i malo dečije nade i razigrane dečije duše.\n#deca #KK Partizan #nis #nova godina #paketići #praznici


Zbog duga za struju SPENS u mraku | Info | Ekonomija\nZbog duga za struju SPENS u mraku 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nZbog duga za struju SPENS u mraku\n30.06.2011. / 17:20\nElektrodistribucija Novi Sad danas je privremeno isključila sa mreže Sportski i poslovni centar Vojvodina (SPENS) u Novom Sadu zbog duga za utrošenu struju.\nKako se navodi u saopštenju Elektrovojvodine, koje je SPENS distribuirao medijima, mesecima raste dug SPENS za električnu energiju, a povremene uplate u malim iznosima ne omogućavaju izmirenje tekuće potrošnje i prethodnog duga.\n"U skladu sa zakonskom obavezom i redosledom isključenja dužnika, Elektrodistribucija je bila primorana da izvrši privremenu obustavu isporuke električne energije dok menadžment SPENS-a ne obezbedi garanciju Grada da će naći rešenje za servisiranje duga", piše u saopštenju.\nU narednih sedam dana radna grupa, koju će činiti predstavnici Grada, SPENS i Elektrodistribucije Novi Sad, treba da nađe rešenje tog problema.\nSPENS nije na listi zaštićenih potrošača koju propisuje Uredba Vlade Srbije o uslovima isporuke električne energije.\nspens struja isključenje dug


Da je Zubin Potok, od 7.000 stanovnika na Kosovu i Metohiji, srećno mesto pokazalo se i u 86. specijalnom Loto kolu. Porodica Perović osvojila je automobil marke Hyundai Tucson.\n„Znamo mnoge naše meštane koji su osvojili na Bingo i Loto igri, ali na dan naše porodične slave Svete Petke i našoj porodici se dogodio veliki dobitak. Inače igramo Loto i pratimo svako televizijsko izvlačenje, što je ovaj put, zbog slavlja, izostalo. Sutradan smo na uplatnom mestu saznali da smo baš mi vlasnici novog automobila“, sreću o dobitku podelio je sa nama Saša Perović (46).\nSašin dvadesetpetogodišnji sin Marko se posebno obradovao jer će upravo on voziti novi auto.\nKoga će Državna lutrija Srbije obradovati još jednim novim džipom saznaćemo 13. novembra u 91. specijalnom Loto kolu.\nSvim igračima želimo mnogo sreće!


Press Online :: Politika :: MAMAC!\nMesečne kamate za rivolving kreditne kartice kreću se od dva do tri odsto, ali ekonomista Nikola Fabris tvrdi da na kraju godine dug na računu može da dostigne čak 70 odsto veću cifru od realnog zaduženja. Ljudi u Srbiji navikli su da žive na odloženo. Više im to, međutim, ne omogućavaju čekovi, već kreditne kartice. Nažalost, masa građana zaboravlja da su čekovi bili beskamatno platežno sredstvo, za razliku od kreditnih kartica\nPlaćanje karticama na odloženo građane može da košta mnogo više nego što je naznačeno u ugovorima koje sklapaju s bankama, upozoravaju stručnjaci. Iako se mesečne kamate za takozvane rivolving kreditne kartice kreću od dva do tri odsto, u zavisnosti od banke, ekonomista Nikola Fabris tvrdi da na kraju godine, kad se sve sabere, dug na računu može da dostigne čak 70 odsto veću cifru od realnog zaduženja.\nRivolving kreditne kartice, podsetimo, omogućavaju plaćanje na odloženo i na nekoliko rata. Obaveze iz februara, na primer, klijent samo delimično izmiruje u martu, ostatak obaveza prenosi se u april, a na taj ostatak banka obračunava kreditnu kamatu. Iznos koji u tom slučaju klijent može da koristi u martu je razlika između limita na kartici i izmirenih obaveza. Takva otplata kredita po kartici odvija se ukrug, odnosno ako je kartica rivolving 5, to znači da se svakog meseca izmiruje minimum petina zaduženja. To ujedno ne znači da je klijent ograničen na korišćenje kredita samo pet meseci, već on kredit koristi onoliko koliko želi i sve što plaća, plaća na unapred ugovoreni broj rata.\nNikola Fabris, docent na Ekonomskom fakultetu u Beogradu, kaže da je veliki broj građana Srbije rivolving kreditne kartice poistovetio sa čekovima.\n- Ljudi u Srbiji navikli su da žive na odloženo. Više im to, međutim, ne omogućavaju čekovi, već kreditne kartice. Nažalost, masa građana zaboravlja da su čekovi bili beskamatno platežno sredstvo, za razliku od kreditnih kartica. Tako se dešava da se često zadužuju više od svoje realne platežne moći, a banke obračunavaju kamatu na kamatu, te se neretko ispostavi da je konačni dug u banci mnogo veći od onog koji sebi mogu da priušte - kaže Fabris.\nLoše iskustvo Hrvata\nNikola Fabris naveo je primer Hrvata, koji su se prethodnih godina toliko zaduživali kreditnim karticama da su ostajali čak i bez stanova.\n- Banke klijentima ne daju rok do kad mogu da izmire svoja dugovanja sa kreditnih kartica. Njima odgovara da vi trošite novac i da one obračunavaju kamatu. Kad se posle izvesnog perioda sve sabere, ispostavi se da su ljudi zaduženi čak i u vrednosti čitavog stana. Na kraju moraju da ga prodaju da bi vratili dug ili im ga banka na ime duga oduzme - kaže Fabris.\nNarodna banka Srbije je, prema njegovim rečima, zbog toga bankama naložila da njihovi klijenti moraju da izmire sva dugovanja u roku od godinu dana.\n- Zbog primera prezaduženosti u Hrvatskoj, NBS je naše banke ograničila. Svaka rivolving kreditna kartica važi godinu dana. Pre nego što građani podignu novu, u obavezi su da izmire sva dugovanja na staroj - objašnjava Fabris.\nOn dodaje da banke u ugovorima jasno ističu mesečnu kamatu na rivolving kreditne kartice, ali da građanima niko ne napominje da moraju da izmire svoje obaveze do kraja meseca, jer se u suprotnom ta kamata prepisuje u naredni period.\n- Opasnost predstavlja gomilanje kamate na kamatu. Dugovanja bi trebalo da se izmire do kraja meseca, međutim, to je u većini slučajeva nemoguće. Mnogo ljudi platu ne dobija tačno prvog u mesecu, već petog ili desetog. U međuvremenu se još zadužuju, tako da plata ne može da im pokrije obaveze ni drugog meseca, pa ni trećeg, a možda i duže. Za to vreme banke prenose zaduženja iz meseca u mesec i obračunavaju kamatu. Tako se gomila kamata na kamatu. Pare se troše svakog meseca, tako da obračun na kraju godine, umesto dva odsto više od potrošene sume, može da dostigne čak i 70 odsto višu cifru - objašnjava Fabris.\nBanke, prema njegovim rečima, nemaju obavezu da obaveštavaju svoje klijente o zaduženjima na računu.\n- Građani zbog toga moraju strogo da paze gde su, koliko i kad potrošili novac. Trebalo bi da vode preciznu evidenciju, jer jedino tako mogu da izračunaju koliko su se zapravo zadužili. Ukoliko ne vode računa, postoji mogućnost da na kraju godine, kad banke svode svoje račune, ne mogu da izmire sve obaveze - zaključuje Fabris.


Glava Xxi - EL MUNDO SEFARAD\nHRONOLOŠKI PREGLED BEOGRADSKIH RABINA I SVEŠTENIKA\nU ovdašnjoj sefardskoj sinagozi održavao se običaj da se svake godine u oči Jom-Kipura spominju imena umrlih rabina beogradskih. Ne da se sada utvrditi, kada je opština počela sa tim običajem. On je, svakako, za pohvalu i služi joj na čast, što se seća svojih kulturnih radnika prošlih vremena, i time održava istorijsku duhovnu vezu sa zaslužnim pokojnicima, koji mogu biti primer za ugled novijim generacijama. Ali ima uzroka verovati, da se taj običaj nije uvek praktikovao. Kad pregledamo listu pokojnih Rabina i Hahamima, Sveštenika, koja se čita u Sinagozi, opazićemo na prvi pogled da počinje imenom Rabina Josifa Almosnina, koji je umro 1689. godine. To će reći, da se pre njega, ili za vreme njegovog činodejstvovanja, 1662-89., taj običaj godišnjeg pomena nije održavao. Uzimajući dalje u obzir da se u doba njegove smrti, usled neprekidnih borbi oko Beograda 1688 — 1717., ovdašnje Jevrejstvo nalazilo u najslabijoj eposi rada, kada u Beogradu nije bilo ni rabina pa ni hahama od glasa, moglo bi se zaključiti, da se počelo tim običajem mnogo kasnije, eventualno u sredini ili čak pri kraju XVIII veka Na ovakav zaključak upućuje nas i okolnost, što posle imena Almosnina dolazi odmah ime Rabina Šalema, koji je umro skoro sto godina docnije, 1781. godine. Biće, zacelo, da su pri sastavu liste umrlih rabina bila zaboravljena sjajna imena Simhe Koena, Jude Lerme i sva ona imena koja su dala beogradskom Jevrejstvu sjaj i ugled prema unutrašnjem razvitku i spoljašnjem ugledu. Ova imena bila su zaboravljena zato, što su već prošli vekovi od njihovog rada, i što nisu sačuvane arhive starijih pokoljenja.\nSa žaljenjem moramo pri kraju konstatovati, da nisu sačuvani nikakvi spisi starog Jevrejstva Beograda. Čak ni oni iz XIX veka, a kamo li oni iz da-leke prošlosti njegove. Baš zato je rad oko skupljanja graće za istoriju bio veoma mučan i nećemo tvrditi da je u svemu uspeo i potpun.\nU pogledu imena umrlih rabiia i sveštenika držimo, da se lista ipak može popuniti po hronološkom redu, te da se unesu u spisak imena za godišnji pomen i ona imena koja su iz navedenih razloga izostavljena. Mi smo ubeđeni, da ni ova naša, na osnovu istoriskog istraživanja sastavljena, lista nije u svemu potpuna, jer verujemo, da je bilo ovde rabina i pre doseljavanja španskih Jevreja. No, nemajući pouzdanih izvora koji bi ih imenovali, morali smo svoju listu prekinuti sa imenom Rabina Avrama Benjamina, koji je zauzimao svoj položaj u Beogradu oko 1540. do 1570. godine.\nU sledećim spiskovima dajemo i potpuni jevrejski tekst zbog toga, što on, po opisnim titulama svojim, jasnije ocrtava rad i vrednost tih lica i što obeležava i stepen ugleda i počasti u koji su ih beogradski Jevreji, posle smrti, uvrstavali. Što je, naročito za one koji znaju jevrejski, mnogo izrazitije.\nrbin Josif Almosnino\nrabin Šelomo Šalem\nrabin David Hajim Pardo\nrabin Isahar Abualafija\nrabin Azriel Jehiel Magriso\nrabin Rafael Jehiel Magriso\nrabin Hajim David Pinto\nrabin Avram Jakov Pardo (treba Avram Jichak Pardo – Š)\nrabin Josef Jichak Finci\nrabin Rafael Josef Sason\nhaham Avram Jakov Elija\nhaham Jakov Šalom Kalderon\nhaham Moša David Alkalaj\nhaham Avram Israel Biđerano\nhaham David Sabetaj Demajo\nhaham Nisim Moša Testa\nhaham Jakov Moša Altarac\nhaham Jakov Moša Alkalaj\nhaham Jakov Jichak Adanja\nRABINI I SVEŠTENICI U BEOGRADU\nPREMA ISTORIJSKIM DOKUMENTIMA\nOd g. 1540. Do g. 1570. rabin Avram Benjamin\nSveštenici i starešine toga doba:\nhaham Josef ben Jichak\nhaham Josef behor Šelomo\nhaham Josef behor Daniel\nhaham Josef ben Jakov\nhaham Moša ben Nahman\ndo godine 1580. rabin Avram Gaskon\ndo godine 1617. rabin Meir Anđel\ndo godine 1642. rabin Juda Lerma\ndo godine 1668. rabin Simha Koen\ndo godine 1689. rabin Josef Almosnino\nSveštenici i učitelji u Ješivi Lerme, Koena i Almosnina:\nhaham Ašer Konforti\nhaham Rafael Parnaspal\nhaham Josef Aseo\nhaham Aron Eškenazi\nhaham Moša Koen\ndo godine 1725. rabin Moreno\ndo godine 1740. rabin Levi Jerušalmi\ndo godine 1754. rabin Natan Gincburg\ndo godine 1781. rabin Šelomo Šalem\ndo godine 1760. rabin David Hajim Pardo\ndo godine 1788. rabin Šelomo Monejan\ndo godine 1791. rabin Isahar Abualafija\ndo godine 1791. rabin Azriel Jehiel Magriso\ndo godine 1812. rabin Rafael Jehiel Magriso\ndo godine 1817. rabin Hajim David Pinto\ndo godine 1830. rabin Avram Jichak Pardo\ndo godine 1850. rabin Josef Jichak Finci\ndo godine 1865. rabin Rafael Josef Sason\nSveštenici i učitelji:\ndo godine 1872. haham Jakov Šalom Kalderon\ndo godine 1877. haham Avram Jichak Elija\ndo godine 1880. haham Josef Aron Amodaj\ndo godine 1891. haham Jakov Jichak Adanja\ndo godine 1896. haham Jakov Rozendorn\ndo godine 1898. haham Avram Israel Biđerano\ndo godine 1898. haham David Sabetaj Demajo\ndo godine 1902. haham Moša David Alkalaj\ndo godine 1910. haham Julijus Fuks\ndo godine 1919. haham Jakov Moša Altarac\ndo godine 1920. haham Jonas Goldman\ndo godine 1922. haham Nisim Moša Testa\ndo godine 1926. haham Avram Moša Alkalaj


Gitarista banovan jer je svirao svoju muziku | PC Press\n29. oktobar 2020. 30. oktobar 2020. Filip Majkić\nSam naslov zvuči groteskno, ali videćete da je to samo početak kontroverzi. Herman Li, gitarista i frontmen grupe Dragonforce, koja važi za najbolju Power Metal grupu na svetu, je banovan na Twitch-u jer je – izvodio sopstvene muzičke numere. Da, stvari su došli dotle da se poznati muzičari banuju jer izvode sopstvene pesme.\nČija je muzičareva muzika?\nDok neki fanovi pola u šali, pola u zbilji poručuju da bi se mogla izvući korist ukoliko bi grupa počela da radi na novom albumu umesto što strimuje muziku, video igre, pa čak i demonstrira kulinarsko umeće (topla preporuka s naše strane, naročito ukoliko ste ljubitelj italijanske kuhinje, jer je glavna zvezda ovog mini-serijala bubnjar, Italijan Luigi Anzalone), čitavu prašinu diže šire pitanje – kako je moguće da kreator muzike bude banovan sa Twitch platforme zbog toga što izvodi sopstvene pesme? Navodno je do problema došlo upravo zbog tog razloga, nakon čega je u skladu sa DMCA aktiviran, premda nema zvaničnih potvrda u tom smislu. Reč je o sistemu koji se stara da ne dođe do krađe intelektualnog vlasništva. Jedino nije jasno od koga, pošto definitivno sami muzičari ne bi trebali imati problem s ovim mehanizmom.\nHerman Li ima Twitch kanal sa preko 140 hiljada pratilaca, i – da stvar bude zanimljivija – jedan je od zvaničnih partnera Twitch servisa. Počeo je sa strimovanjem još u julu 2017. godine. Njegov kanal je 90. na listi najpopularnijih muzičkih kanala, 72. na listi najpraćenijih muzičkih kanala na engleskom jeziku. Trenutno je njegov kanal na Twitch-u nedostupan, iako je muzičar u neku ruku postao jedna od ikona ove platforme.\n— Herman Li (@HermanLi) oktobar 27, 2020\nZa sada nema zvaničnog objašnjenja od strane Twitch-a zašto je ukinut kanal, iako ga ne bi ni trebalo očekivati jer je politika ove kompanije da ne komentariše banovanje kanala i kreatora sadržaja. Ukoliko se kanal uopšte bude vratio, treba očekivati da će se to odigrati na identičan način – tiho i bez mnogo pompe. Da li je sve ovo samo pokazatelj do koje mere sistem autorskih prava nije u stanju da prati velike promene i tempo savremene tehnološke industrije?\nHerman Li je koristio platformu i za promociju svojih kolega, razne zabavne sadržaje poput pravljenja “nabrzaka” pesama tipičnih za druge grupe, razgovore sa entuzijastima, kao i ljudima iz industrije, približavanje svakodnevice života jednog muzičara široj publici i tako dalje.\nOdobrio svirku drugima…ali mu nije pomoglo\nDa sve bude paradoksalnije, pre izvesnog vremena je upravo Herman Li zvanično odobrio sviranje poslednjih nekoliko albuma grupe, omogućivši drugima da izvode i sviraju Dragonforce pesme bez bojazni da će ih pogoditi DMCA i da će im biti skinuti sadržaji ili ugašen kanal. Tako poslednja tri albuma – Extreme Power Metal, Reaching into Infinity i Maximum Overload svako na Twitch-u može da izvodi bez bojazni da će biti ugašen. Osim samog kreatora, očito…Pohvalan potez koji je trebao da mnoge poštedi glavobolje očito nije pomogao samom kreatoru.\n“Mogu da vas obradujem, možete da svirate bilo koju pesmo sa novijih DragonForce albuma, i nećete imati problema. Uveravam vas, sve će biti OK. Postarali smo se za to sa svojim dobrim prijateljima iz muzičke industrije i svima koji takođe vole Twitch, nećete imati nikakvih problema,” uveravao je Herman Li pre samo nekoliko meseci druge kreatore sadržaja koji su izvodili numere ove grupe.\nNekada miljenik Twitch-a\nKada kažemo da je situacija prilično bizarna, nimalo se ne šalimo. Dodatni argument u tom smislu jeste činjenica da je upravo grupa Dragonforce bila specijalni gost koji je otvorio poslednji Twitchcon održan pre pandemije, zvanično godišnje sastajalište ove platforme koja je u vlasništvu Amazon-a. Upravo je jedan od glavnih faktora za to bilo Hermanovo aktivno učešće i popularnost koju je stekao na platformi i van nje. Od koncerta kojim se otvara Twitchcon do bana sa Twitch-a za samo godinu dana…\nHerman Li je pasionirani strimer, koji gotovo svakodnevno komunicira s fanovima širom sveta tim putem, što je posebno intenzivirano tokom Covid19 pandemije. Pored toga, često na Twitch-u organizuje dobrotvorne akcije iz kojih novac donira skloništima za kućne ljubimce, javnim kuhinjama i svratištima. Glavni fokus u strimovima je na sviranju, ali se povremeno i igra, a njegova muzika je često inspirisana onom iz 80-ih i 90-ih godina prošlog veka. Dragonforce je planetarnu prepoznatljivost u širim krugovima stekao s igrom Guitar Hero, gde je njihova pesma Through the Fire and Flames bila “završni nivo”, odnosno “glavni bos” koga je trebalo pobediti tako što bi se pesma odsvirala i na taj način prešla kompletna igra.\nHerman Li je i zvanični partner kompanije ASUS, što takođe može biti zanimljivo našoj publici. Upravo je on bio jedan od umetnika koji su demonstrirali raskošne kvalitete ROG Zephyrus DUO 15 laptopa s dva ekrana. U videu je objašnjavao koje sve mogućnosti dobija s korišćenjem ovakvog laptopa i koliko mu je lakše u svakodnevici da koristi laptop s pomoćnim ekranom.\nPogledajte i spot za naslovnu pesmu poslednjeg Dragonforce albuma (Extreme Power Metal), koji je inače rađen u Beogradu u studiju na Adi Ciganliji.\n← Gears 5 dolazi sa ogromnim unapređenjima\nMIT testira autonomni “Roboat” koji može da preveze dvoje putnika →


nsmarkons - 36, Novi Sad, Srbija :: Karike.com\nnsmarkons 01. Januar 1985 (36), Novi Sad, Srbija Bio online pre više od jednog meseca\nKarike.com je društvena mreža koja ti omogućava povezivanje sa korisnicima sa Balkana i dijaspore. Na Karike.com te čeka 649,939 korisnika i 1,252,834 slika. Pridruži se na Karike.com da saznaš tvoju ocenu i oceniš druge!


Poduzetnicima lakši privez\nDatum objave: 04.09.2012.\tPiše: Boris Postnikov\nNe čine ljeto samo more, sunce i bezbrižna zabava: prosječnom hrvatskom građaninu godišnji odmor na jadranskoj obali lako se može pretvoriti u neočekivano i traumatično iskustvo. Posvjedočio je o tome nedavno prvi potpredsjednik Vlade Radimir Čačić, sazvavši bez odlaganja, prvog dana nakon povratka na posao, zajedničku press-konferenciju s vodećim ljudima Hrvatske udruge poslodavaca. “Ploveći po Jadranu našao sam se u marini za megajahte i nije bilo slobodnog veza”, zabilježili su novinari dramatičnu ispovijest. “Bio sam presretan ako sam našao slobodnu bovu pa platio tamo nekom lokalcu 250 kuna…”\nPremda je iznova dokazao vozačko umijeće, prvi potpredsjednik dobro zna da neće svi biti njegove sreće – možda su sve bove već zauzete, možda je lokalac otplovio nekud na kraće krstarenje vlastitom megajahtom – pa želi riješiti problem na sistemskoj razini i postavlja jedino logično pitanje: “Zašto onda nema bar još 2.000 tih bova pa da zaradimo više?” Pošto u dosadašnjem mandatu nije pokrenuo nijedan investicijski projekt sličnih razmjera, razumljivo je da maliciozni novinarski prigovor kako bi 2.000 jahti parkiranih na jednom mjestu moglo onečistiti more lakonski odbacuje: “Bove da zagađuju? Ma dajte…” I ne može se reći da nema pravo – ako pouzdano znamo da dvije goleme hidroelektrane ne predstavljaju nikakav ekološki problem svim relevantnim studijama usprkos, zbilja nema razloga da se zabrinjavamo zbog omanje flote petnaestmetarskih mašina.\nDva stupa i jedan klin\nSamo, poteškoće za prosječnog hrvatskog građanina neće završiti time što je, poslije duge i iscrpljujuće potrage, napokon usidrio obiteljski “Sunseeker”. Što da radi, recimo, nakon što se iskrca na obalu, natovaren luftmadracima, portabl-hladnjakom i poslovičnim setom štapova za golf, a u blizini nema nijednog golf-terena? Na lokalce je tu već malo teže računati: jesu dobronamjerni, ali ne može se očekivati da će na brzinu zasaditi pedesetak hektara trave, nasuti pijesak pa izbušiti osamnaest rupa. Problem je podcrtao član savjeta HUP-a i predsjednik uprave T-HT-a Ivica Mudrinić: “Pitamo se trebaju li nam golf igrališta? Pa jesmo li turistička zemlja ili nismo, moramo se odlučiti.”\nManje poznati primjeri s mračne strane tercijarnog sektora, izneseni na konferenciji originalnog i domišljatog naziva “Zajedničkim naporima do izlaska iz krize”, odveli su izlagače prema jednako originalnim i logičnim zaključcima, koje je pregnantno sažeo – opet – Mudrinić: “Čini mi se da se još nismo odlučili jesmo li dio kapitalističkog sistema ili nekog drugog.” To što je kriza iz koje svi potpredsjednikovi ljudi namjeravaju zajedničkim naporima izići upravo kriza kapitalističkog sistema ovdje malo znači: ofucana floskula o rješavanju problema njegovim uzrocima upornim se ponavljanjem odavno pretvorila u samorazumljiv truizam, pa ga se sada već može i nadograđivati paranoidnim konstrukcijama o opasnim aktivnostima unutrašnjeg neprijatelja najboljeg među ekonomskim sistemima. Mikrofon je stoga iznova preuzeo Čačić: “U našem društvu postoje ljudi koji se vode osnovnom koncepcijom da što je gospodarska situacija gora – to bolje za njih.”\nNije sasvim jasno, doduše, tko bi trebale biti ove ekonomske kamikaze iz potpredsjednikovih fantazmagorija. Mada, neki se kandidati nameću sami: bankarski sektor, recimo, ostvaruje izvanredne poslovne rezultate dok se gospodarska situacija pogoršava, a i Mudrinićev T-HT broji visoke profite dok postupno spušta broj zaposlenih na tek malo više od polovice predprivatizacijske cifre. Ali dojam je da Čačić ipak nije mislio na njih; naprotiv, uvjeren je da su baš poduzetnici i Vlada “dva stupa” na kojima počiva borba za bolje gospodarsko sutra. Preostaje, dakle, treća strana, ona koja je upadljivo izostavljena iz najavljenih zajedničkih napora: domaći sindikati.\nNije da su oni, predstavljajući radnike, tim radnicima donijeli pretjeranu korist, ali sudjelujući u stvaranju ekonomske politike ipak su garantirali kakvu-takvu ravnotežu interesa u godinama u kojima smo odlučili biti dio kapitalističkog sistema, ma što Ivica Mudrinić mislio o tome. Nije da je tripartitno Gospodarsko-socijalno vijeće tijelo kojem vrijedi aplaudirati, ali ono je, od 2002. naovamo, tu ravnotežu institucionaliziralo.\nE pa neće i ubuduće: prema Čačićevim najavama, s poduzetnicima će se od sada komunicirati direktno, zaobilazeći GSV i sindikalnu medijaciju. Jedini radnici koji će smjeti prisustvovati sastancima bit će kuhari i konobari: presicu je prvi potpredsjednik iskoristio i kao poziv na redovne radne ručkove nekolicini najistaknutijih domaćih kapitalista, poput Ivice Todorića, Emila Tedeschija i Ante Vlahovića. Hoće li se uz trpezu razmijeniti poneki savjet za parkiranje jahte ili će rasprava ostati koncentrirana na općenitija pitanja nije poznato, ali smjer kojim Čačić namjerava voditi Vladinu politiku nakon što se balon sezonskog zapošljavanja ispuše, BDP strmoglavi ispod optimistično najavljivane nule i nastupi, po svemu sudeći, najbrutalnija od recesijskih jeseni, jasan je.\nOn vodi u luksuzne marine, na ekskluzivne ručkove i pažljivo pokošena golf-igrališta, a svima onima koji se tamo neće naći preostaje uloga “nekog tamo lokalca”, nosača štapova ili čuvara vezova u ljetnom periodu, dok socijalni dijalog bude pretežno preuzimao formu cjenkanja oko najma bove. To je, barem, perspektiva otvorena zajedničkim istupima korifeja navodno nepostojećeg kapitalizma, negdje između međusobnih komplimentiranja, zazivanja novih privatizacija i glasne podrške projektima Plomin 3 i Ombla. Simbolički smještena u prvi radni dan Vlade, medijski jednoglasno pozdravljena kao dobrodošao završetak sitnih sukoba krupnih kapitalista i izvršne vlasti – započetih nakon što je Slavko Linić prve upozorio da im drugi neprestano i uzaludno izlaze u susret, na što su ovi odgovorili kapricioznom najavom poduzetničkog štrajka – ona je pokazala s kakvim će ciljevima i s kolikim stupnjem socijalne svijesti nastupati iznova zbijena fronta za provođenje neizbježnih ekonomskih mjera uoči očekivanog nastavka društvene polarizacije. Uz toliku bliskost poduzetnika i vlasti nastupit će, nema sumnje, nešto poput efekta pretrpane marine za megajahte, bez ijednog slobodnog veza. Situacija koja nas čeka je, dakle, najblaže rečeno bezvezna.


Otvorena mjesta za plasman u Njemaèku\nNastavlja se bitka za plasman na Svjetsko prvenstvo u Njemaèkoj 2006. i veæ je sada jasno da æe u srijedu biti vrlo uzbudljivo. U akciji su èak 42 reprezentacije, a Slovaèka, Protugal, Izrael, Francuska, Srbija i Crna Gora, Španjolska i Hrvatska mogu doseæi vrh svoje skupine.\nProvjeriti æemo situaciju u svakoj skupini europskih kvalifikacija za SP 2006:\n(Andora-Èeška, Nizozemska-Armenija, Makedonija-Rumunjska)\nNizozemska i Èeška protiv slabijih protivnika Armenije i Andore imaju priliku još više poveæati prednost ispred pratitelja Rumunjske, koju èeka nezgodno gostovanje u Makedoniji, jer ih poraz praktièki izbacuje iz utrke za Njemaèku.\n(Ukrajina-Danska, Gruzija-Turska, Grèka-Albanija)\nNeporažena vodeæa Ukrajina u Kijevu doèekuje Dansku znajuæi da bi porazom vratili Tursku, Dansku i Grèku u borbu za prvo mjesto. Drugoplasirana Grèka je domaèin Albaniji, dok oporavljena Turska putuje u Gruziju u potrazi za drugom pobjedom u pet dana.\n(Slovaèka-Portugal, Estonija-Rusija, Latvija-Luksemburg)\nDvije prvoplasirane reprezentacije Portugal i Slovaèka igraju meðusobno u Bratislavi i taj rezultat æe željeti iskoristiti treæeplasirana Rusija eventualnom pobjedom u Estoniji. Latvija u Luksemburgu mora pobijediti ako želi saèuvati izglede za kvalifikaciju.\nFrancuska, koja nije primila pogodak u pet utakmica kvalifikacija, putuje u Izrael sa idejom da pobjedi bez primljenog gola. Pobjednik tog dvoboja skoèiti æe na vrh skupine. Švicarska, puna samopouzdanja nakon remija u Parizu, se može izjednaèiti sa Republikom Irskom na devet bodova ukoliko na Cipru ostvari pobjedu.\nNa sve utakmice kvalifikacija za SP 2006. od 0-24 i to bez manipulativnih troškova možete se kladiti u Betandwin kladionici, a nakon obavezne registracije provjerite i bogatu ponudu klaðenja UŽ!VO.\nVodeæa Italija ima slobodnu veèer, pa najbliži pratitelji Norveška i Slovenija mogu smanjiti zaostatak na samo dva boda. Norveška ima lakši zadatak kod Moldavije, dok Slovenija nakon prijateljskog poraza od Njemaèke doèekuje Bjelorusiju, koja je u zadnjem dvoboju sa 3:4 poražena u Italiji.\n(Poljska-Sjeverna Irska, Austrija-Wales, Engleska-Azerbajdžan)\nAzerbajdžan se mora podiæi nakon katastrofalnog 0:8 poraza u Poljskoj, a u srijedu gostuju u Newcastleu kod vodeæe Engleske. Poljaci žele nastaviti svoju pucaèku formu u Varšavi protiv Sjeverne Irske. Austrija nakon pobjede u Walesu, u uzvratu u Beèu želi dvostruku pobjedu protiv Giggsa i društva.\n(SCG-Španjolska, BiH-Litva, San Marino-Belgija)\nNeporažena Srbija i Crna Gora treba samo jedan bod u beogradskoj utakmici protiv drugoplasirane Španjolske da bi barem do lipnja ostala na prvom mjestu. Litva, bodovno izjednaèena sa Španjolcima, mogla bi skoèiti na drugo mjesto gostujuæom pobjedom kod BiH, dok San Marino doèekuje Belgiju i nada se prvom postignutom golu u kvalifikacijama.\nHrvatska æe preskoèiti Švedsku na vrhu skupine ako u Zagrebu protiv posljednjeplasirane Malte uzme sva tri boda. Maðarska bi Hrvatskoj mogla napraviti veliku uslugu pobjedom u Budimpešti protiv Bugarske, koja nakon domaæeg 0:3 poraza od Švedske mora pobijediti.


Erdogan: Ni jedan virus nije jači od našeg jedinstva i bratstva | TRT Srpski\nErdogan: Ni jedan vi...\nErdogan: Ni jedan virus nije jači od našeg jedinstva i bratstva\nTurskim bolnicama i domovima zdravlja dostavljeno je 24 miliona hirurških maski, tri miliona maski N-95, milion zaštitnih kombinezona, više od 181.000 zaštitnih naočala, a najavljena je i intenzivnija proizvodnja svih vrsta zaštitne opreme.\nPredsednik Republike Turske Recep Tayyip Erdogan poručio je kako u jeku pandemije COVID-19 ta zemlja prednjači u odnosu na većinu drugih država kada je reč o zdravstvenoj infrastrukturi, osoblju, lekovima, medicinskoj opremi i kapacitetima za intenzivnu negu pacijenata.\nErdogan je u poruci na Twitteru naveo kako će Turska sa kapacitetima koje poseduje uspešno prevazići teški izazov u borbi protiv širenja koronavirusa i biti dobar primer u svetu.\nUz poruku je objavljen i grafički prikaz “Turska zdravstvena infrastruktura će biti još jača“.\n“Ni jedan virus nije jači od našeg jedinstva, zajedništva i bratstva. Niti jedna bolest ne može stati na put našeg boljeg sutra. Niti jedna pretnja nas ne može odvratiti od naših cieva“, poručio je Erdogan.\nTurskim bolnicama i domovima zdravlja dostavljeno je 24 miliona hirurških maski, tri miliona maski N-95, milion zaštitnih kombinezona, više od 181.000 zaštitnih naočala, a najavljena je i intenzivnija proizvodnja svih vrsta zaštitne opreme koja je potrebna u jeku pandemije.\n“Svet prolazi kroz razdoblje nakon kojeg više ništa neće biti kao pre. U to novo doba ulazimo veoma spremni zahvaljujući naporima koje smo uložili u proteklih 17 godina služenja državi i narodu i ojačali naše ljudske, infrastrukturne i proizvodne kapacitete. Zajedno ćemo dovršiti izgradnju velike i jake Turske“, poručio je Erdogan.\nU grafikonu kojeg je Edogan podelio se navodi kako Turska ima 166.000 lekara, 262.000 medicinskih sestara, 1,1 milion zdravstvenog radnika, 1.518 bolnica, 1.147 odela za intenzivnu negu, 240.000 bolničkih kreveta, 100.000 jednokrevetnih bolničkih soba i 40.000 kreveta za pacijente za intenzivnu njegu.\nTagovi: #korona virus , #Redžep Tajip Erdogan


Adija Šaranovića tukli i uhapsili jer je dobacio pratnji Denisa Zvizdića?! | Tuzlanski.ba\nNesreća kod Trebinja: Automobil u kojem je bila trudnica prevrtao se po cesti\nDijeljenja: | 12.10.2018. u 11:34\n-Nisam se mogao suzdržati pa sam im dobacio, jer me cijela situacija u državi boli. Zatim se pratnja vratila, oborila me s bicikla i počela udarati – tvrdi Šaranović.\n-Dobio sam batine od policije u pratnji, a onda su me držali pet sati u ćeliji bez prava na poziv i bilo šta. Ako je to što sam rekao povod da mi se ovakvo nešto učini, onda ponovo upućujem iste riječi na adresu Izetbegovića i Zvizdića – kaže, vidno ogorčen, Šaranović.\n– On je pljuvao na automobil u pratnji. Nakon što je policija ispratila delegaciju do naplatnih kućica, vratili su se u namjeri da ga legitimišu. Nastavio je vrijeđati i nije dozvolio da se legitimiše. Zatim je uhapšen, iako je pružao otpor, nakon čega je zadržan nekoliko sati u PS Centar. Nije imao povrede tokom hapšenja – kaže Alić. (Avaz)\nKljučne riječi: Adi Šaranović, denis zvizdić, pratnja


RTS :: Potrebni ljudi koji pišu projekte za sredstva iz kase EU\nDruštvo Potrebni ljudi koji pišu projekte za sredstva iz kase EU\nponedeljak, 03. jul 2017, 08:00 -> 10:26\nPotrebni ljudi koji pišu projekte za sredstva iz kase EU\nStručnjaci koji se itekako traže jesu oni koji poznaju zakone Evropske unije. Evrointegracijama u Srbiji bavi se oko 500 državnih službenika. Posao ne stoji, ali za ambiciozne planove u toj oblasti potrebno je mnogo stručnjaka. Najviše nedostaju ljudi koji pišu projekte za korišćenje bespovratnih sredstava iz evropske kase. Takvi se na tržištu rada traže, pa ih nije lako zadržati u državnoj službi. Velika potraga biće za kadrovima u sferi poljoprivrede i ekologije, kažu u Vladi.\nFakultetski obrazovan, završio više obuka, radno iskustvo u zemlji ili inostranstvu, engleski mu je kao srpski – to je profil stručnjaka potreban Srbiji. Trenutni skor u evrointegracijama nije loš – deset otvorenih pregovaračkih poglavlja ali razmišlja se o dodatnom stručnom kadru.\n"Pregovori se sa otvaranjem novih poglavlja dodatno usložnjavaju, ima dodatnog posla, i sa druge strane, poslovi koji se odnose na evropske fondove takođe, kao i na razvojnu pomoć su veoma obimni i u tom smislu u narednom periodu naravno neophodno je povećanje kapaciteta kada je reč o procesu evrointegracija", kaže Ksenija Milivojević iz Ministarstva za evropske integracije.\nDa je državi potrebna ozbiljna analiza o tome koje sektore treba ojačati i kako motivisati stručnjake da ostanu u državnoj službi, smatraju u Centru za evropske politike. Zabrinjavaju rezultati ankete među zaposlenima u sektoru evrointegracija.\n"Preko 50 odsto zaposlenih izjavljuju da je vrlo verovatno ili verovatno da će u narednih godinu dana svojevoljno napustiti posao", ukazuje Milena Lazarević iz Centra za evropske politike.\nDeceniju i po u evrointegracijama, a još se na prste broje ljudi koji znaju zahtevne briselske birokratske procedure. Čim nauče da pišu projekte, državne službenike traži privatni sektor koji se u poslu takođe oslanja na evropske projekte. Odlaze jer su tamo bolje plaćeni.\n"To jeste jedan od glavnih razloga. Nekoliko problema postoji, standardno tipovi ugovora u državnoj upravi, ograničenje zapošljavanja koje imaju sve institucije", dodaje Zoran Janjatović, pomoćnik ministra poljoprivrede.\nManjak stručnjaka u centrali, a kako je tek na lokalnom nivou. U Žagubici jedan službenik piše projekte.\n"Imamo zabranu zaposlenosti i nemamo sredstva da bi mogli da im upriličimo lični dohodak, pa se mi tako snalazimo, radimo sa našim kadrovima iz naše opštine", napominje Safet Pavlović, predsednik Opštine Žagubica.\n"Na taj način država gubi zapravo jednu investiciju, a takođe ostaje bez ljudi koji treba da nam pomognu da iskoristimo IPA fondove koji su nam na raspolaganju. Primera radi, negde oko 200 miliona evra", ističe Milena Lazarević.\nS tim problemom suočavaju se i u regionu. Hrvatska, Bugarska i Rumunija zbog nedostatka stručnjaka nisu uspevale da potroše milijarde evra iz evropskog budžeta koje su im u prvim godinama članstva bile na raspolaganju.\n(petak, 14. jul 2017, 19:37) - anonymous [neregistrovani]\nZbog ovakvog razmišljanja po sistemu "kako mali Perica zamišlja EU projekte" i nema dovoljno stručnjaka u ovoj oblasti... Eh, da su stvari tako proste... :) Svako dobro Srbijo!\n(ponedeljak, 03. jul 2017, 10:24) - anonymous [neregistrovani]\nJa zavrsih Fakultet politickih nauka bez da se rec ''projekat'' i jednom pomenuo. Previse teorije, malo uputstava za prakticne stvari.\n(ponedeljak, 03. jul 2017, 08:32) - anonymous [neregistrovani]\nGde smo to krenuli?\nNemamo dovoljno birokrata!? Ili, da kažem preciznije: nemamo dovoljno kvalitetnih birokrata.\nIspade najveća pamet napisati papir da ga nadmeni razumeju.\n(ponedeljak, 03. jul 2017, 08:27) - zarije [neregistrovani]\nTo samo znači da wihovi šefovi ne umeju da organizuju posao, umesto da ti takozvani stručnjaci držr monopol znanja, neophodno je da naprave procedure i nauče sve ostale šta i kako treba da se radi.


Haruki Murakami Archives » Sinhro.rs\nJEDNA KNJIGA – JEDAN GRAD: u fokusu manifestacije Haruki Murakami\nOvogodišnje izdanje manifestacije Jedna knjiga – jedan grad, u organizaciji Gradske biblioteke Pančevo, biće održano od 26. do 29. novembra. Centralna tema programa biće roman Norveška šuma proslavljenog japanskog pisca …\nUBISTVO KOMTURA – prigušeni vakuum metafore\n(O romanu Ubistvo komtura Harukija Murakamija u izdanju Geopoetike, Beograd, 2018.) Murakami u svom poslednjem romanu „Ubistvo komtura“ objavljuje rat opskurnim tumačenjima umetnosti. Povlačeći opozitnu relaciju „ideja – metafora“ on …\nHaruki Murakami: Pisanje je način na koji mogu doprineti društvu i ljudima u svetu\nNa koji način autori književnih dela mogu da utiču na svet i okolinu, pitanje je koje prati književnost od njenog nastanka. U kriznim vremenima, kada se mnogi pojedinci suočavaju sa …\nHaruki Murakami zaveštao svoju arhivu\nNajpoznatiji savremeni japanski pisac Haruki Murakami objavio je zaveštanje svog arhiva i kolekcije ploča tokijskom univerzitetu Vaseda, da bi izbegao njegovo rasipanje posle smrti i omogućio istraživačima uvid u svoj …\nSvi oni koji vole da čitaju knjige Harukija Murakamija uskoro će moći da uživaju u novoj video igrici „Memoranda“ čija je radnja inspirisana Murakamijevim pričama – javlja Geopoetika, a prenosi Art-anima. …\nMurakamijev “Kafka na obali mora” u izdanju Geopoetike\nRoman Harukija Murakamija “Kafka na obali mora”, jedno od kapitalnih dela tog autora iz 2002. godine, objavljen je u petak u izdanju izdavačke kuće Geopoetika, prenosi Novinska agencija Beta. Urednica …\nPostavite pitanje Murakamiju\nOd 9. do 25. avgusta u Edinburgu se održava Međunarodni festival književnosti koji će okupiti više od 800 pisaca, pesnika, filozofa, istoričara, biografa, naučnika, ekologa – među kojima su i …\n“Bezbojni Cukuru Tazaki i njegove godine hodočašća” H. Murakamija u izdanju Geopoetike\nSrpsko izdanje najnovijeg romana Harukija Murakamija “Bezbojni Cukuru Tazaki i njegove godine hodočašća” objavljen je danas u izdanju Geopoetike. Samo nekoliko meseci nakon što je ova knjiga objavljena u Japanu …


Novi Grand Black’n’Easy Milk poklon set | City Magazine\nZa sve one koji misle da su kafa i mleko idealan spoj, Grand kafa je spremila novi Black’n’Easy Milk poklon set, koji već možete naći na policama većih supermarketa! Ovaj set sadrži 12 kesica Black’n’Easy kafe, prave turske kafe, spremne za minut, ali i tri kesice Black’n’Easy Milk, za sve one koji kafu piju sa dodatkom mleka i posebno uživaju u njenoj kremastoj strukturi.\nDodatnu poslasticu u ovom pakovanju predstavlja specijalno dizajnirana Black’n’Easy Milk šolja, koja će ulepšati trenutke ispijanja kafe kod kuće, u kancelariji, ili čak na putu – kako je za pripremu Black’n’Easy kafe dovoljno samo da sadržaj kesice prelijete vrelom vodom. Šoljica je prepoznatljivog Black’n’Easy oblika, sa zanimljivim šarama posebno kreiranim u skladu sa novim proizvodom, koje će sigurno obradovati one koji biraju nesvakidašnje oblike pre nego konvencionalne dizajne.\nPraktičnog i zanimljivog oblika, ovo pakovanje savršeno za poklon ili za sopstvenu upotrebu biće dostupno za potrošače u limitiranoj seriji. Black’n’Easy Milk poklon set sadrži sve što je potrebno za pravi užitak u pravoj turskoj kafi sa mlekom ili bez, na bilo kom mestu i u bilo kom trenutku!\n#black n easy #black n easy milk #grand kafa #poklon set


Hidroizolacija podruma i suterena : Oglasindo\nHidroizolacija podrumskih prostorija i suterena sa najkvalitetnijim uvoznim materijalima. Prekid prodora podzemnih voda kao i pojave kapilarne vlage i budji. Dugogodisnja garancija. Pošto radimo sa velikim rasponom metrijala, mozemo da vam ponudimo povoljniju cenu i najbolji kvalitet kombinacijom razlicitih sistema pogodnih za sanaciju vaseg problema. Kompletni sistemi hidroizolacije objekta od podzemnih voda i vlage, postavljanje drenažnih sistema, kanala i kolektora, izolacija sa spoljasnje i unutrasnje strane objekata.\nObjavljen: 01.03.2016. 11:33\nIstiče: 06.03.2017. 15:18\nŠifra oglasa: 641401\nPrijavite oglas "Hidroizolacija podruma i suterena"


Član 25. stav 2. i član 27. stav 6. Zakona o komunalnim djelatnostima (Službene novine BPK 9/13) nisu u saglasnosti sa Ustavom FBiH\nPresudom Ustavnog suda FBiH, objavljenom u Službenim novinama FBiH, broj: 1/21, od 08.01.2021. godine, utvrđeno je da član 25. stav 2. i član 27. stav 6. Zakona o komunalnim djelatnostima ("Službene novine Bosanskopodrinjskog kantona Goražde", broj 9/13) nisu u saglasnosti sa Ustavom Federacije Bosne i Hercegovine.\nČlan 25. stav 2. i član 27. stav 6. propisuju da kupovina objekata, odnosno prijenos vlasništva objekta ne može se ostvariti bez prethodno izmirenih obaveza komunalnih usluga od strane prodavca, odnosno korisnika objekta.\nPodnosioci zahtjeva ističu da promet nekretnina, u dijelu koji se odnosi na kupovinu objekata, odnosno prijenosa prava vlasništva, predstavlja obligatorni odnos u domenu imovinskog prava, koji je u principu regulisan zakonom. Smatraju da stranke u prometu nekretninama u principu treba da imaju jednak tretman, odnosno, da se stavljanjem u obavezu jednoj strani da pruži dokaz o izmirenim obavezama plaćanja komunalnih usluga, koje svojim sadržajem nisu predmet prometa, niti sadržaja obligacije, ista strana stavlja u neravnopravan i diskriminirajući položaj. Plaćanje komunalnih usluga predstavlja obligatoran odnos između korisnika i davaoca usluga i isti se u slučaju spora rješava u postupku pred nadležnim sudom. Uslovljavanje prometa nekretnina plaćanjem komunalnih naknada pogoduje komunalnim organizacijama, koje se ovim stavljaju u povlašten položaj, a da pri tome nisu ni stranke u obligatornom odnosu prometa nekretnina. Stoga osporeni član 25. stav 2. Zakona predstavlja povredu prava na jednakost pred zakonom iz člana II.A.2.(1) c) Ustava Federacije Bosne i Hercegovine. Navode da se osporenom odredbom člana 27. stav 6., uslovljava raspolaganje nekretninom dok se ne plati komunalna naknada čime je povrijeđeno pravo na imovinu i pravo na jednakost pred zakonom.\nUstavni sud Federacije je mišljenja da promet nekretnina, u dijelu koji se odnosi na kupovinu objekta, odnosno prijenos prava vlasništva, predstavlja obligacioni odnos u domenu imovinskog prava, koji je u principu regulisan zakonom. Stranke u prometu nekretnina u principu treba da imaju jednak tretman. Stavljanjem u obavezu jednoj strani da pruži dokaz o izmirenim obavezama plaćanja komunalnih usluga, koje svojim sadržajem nisu predmet prometa, niti sadržaj obligacije, ista se bezrazložno stavlja u neravnopravan, pa i diskriminirajući položaj. Promet se čini otežanim za što ne postoji razuman razlog. Plaćanje komunalnih usluga predstavlja odnos korisnika i davaoca usluga i isti se u slučaju spora rješava u postupku pred nadležnim sudom.\nUslovljavanje prometa nekretnina plaćanjem komunalnih naknada pogoduje komunalnim organizacijama, koje se ovim stavljaju u povlašten položaj, a da pri tome nisu ni stranka u obligacionom odnosu prometa nekretnina, iz čega proizlazi da ove dvije osporene odredbe povrjeđuju pravo na jednakost pred zakonom iz člana II.A.2.(1) c) Ustava Federacije Bosne i Hercegovine.


Objavljen „Službeni glasnik RS“ broj 36 od 24.5.2019. godine\nHome/Ostalo • Propisi /Objavljen „Službeni glasnik RS“ broj 36 od 24.5.2019. godine\nPODACI o prosečnim zaradama i prosečnim zaradama bez poreza i doprinosa po zaposlenom, za mart 2019. godine\nSadržaj novog broja „Službenog glasnika RS“ (broj 36 od 24.5.2019. godine):\nUREDBA o načinu rada Nacionalnog komiteta za bezbednost u vazduhoplovstvu\nUREDBA o proglašenju Strogog rezervata prirode „Jarešnik”\nUREDBA o proglašenju Spomenika prirode „Prerast Šuplja stena”\nUREDBA o izmeni Uredbe o utvrđivanju Programa izvođenja radova na zaštiti, uređenju i korišćenju poljoprivrednog zemljišta za 2019. godinu\nUREDBA o izmenama i dopunama Uredbe o utvrđivanju Prostornog plana područja posebne namene magistralnog gasovoda „granica Bugarske — granica Mađarske”\nODLUKA o osnivanju Akademije strukovnih studija Beograd\nODLUKA o osnivanju Privrednog društva „SPV NIŠAVA DVAˮ d.o.o. Niš\nODLUKA o osnivanju Privrednog društva „SPV NIŠAVA TRIˮ d.o.o. Niš\nODLUKA o broju studenata za upis u prvu godinu studijskih programa osnovnih strukovnih studija koji se finansiraju iz budžeta Republike Srbije za akademije i visoke škole strukovnih studija čiji je osnivač Republika Srbija u školskoj 2019/2020. godini\nODLUKA o broju studenata za upis u prvu godinu studijskih programa master akademskih studija koji se finansiraju iz budžeta Republike Srbije za visokoškolske ustanove čiji je osnivač Republika Srbija u školskoj 2019/2020. godini\nODLUKA o broju studenata za upis u prvu godinu studijskih programa doktorskih akademskih studija koji se finansiraju iz budžeta Republike Srbije za visokoškolske ustanove čiji je osnivač Republika Srbija u školskoj 2019/2020. godini\nODLUKA o utvrđivanju Banatske okućnice u Dolovu za spomenik kulture\nODLUKA o utvrđivanju starog jezgra Bele Crkve za prostornu kulturno-istorijsku celinu\nODLUKA o dopunama Odluke o emisiji dugoročnih državnih hartija od vrednosti\nODLUKA o izmenama i dopunama Odluke o najvišim cenama lekova za upotrebu u humanoj medicini čiji je režim izdavanja na\nODLUKA o obrazovanju Odbora za organizaciju 141. skupštine Interparlamentarne unije\nODLUKA o izmenama i dopuni Odluke o osnivanju Koordinacionog tela za proces pristupanja Republike Srbije Evropskoj uniji\nODLUKA o izmenama Odluke o osnivanju Koordinacionog tela za granične prelaze u Republici Srbiji\nREŠENJE o postavljenju vršioca dužnosti direktora Uprave za duvan u Ministarstvu finansija\nREŠENJE o postavljenju vršioca dužnosti direktora Kancelarije za saradnju sa civilnim društvom\nREŠENJE o razrešenju vršioca dužnosti direktora Vodoprivrednog društva „Sibnica” društvo s ograničenom odgovornošću Beograd\nREŠENJE o imenovanju vršioca dužnosti direktora Vodoprivrednog društva „Sibnica” društvo s ograničenom odgovornošću Beograd\nREŠENJE o razrešenju vršioca dužnosti direktora Vodoprivrednog društva „Sava” društvo s ograničenom odgovornošću Šabac\nREŠENJE o imenovanju vršioca dužnosti direktora Vodoprivrednog društva „Sava” društvo s ograničenom odgovornošću Šabac\nREŠENJE o razrešenju vršioca dužnosti direktora Vodoprivrednog društva „Zapadna Morava” društvo s ograničenom odgovornošću Kraljevo\nREŠENJE o imenovanju vršioca dužnosti direktora Vodoprivrednog društva „Zapadna Morava” društvo s ograničenom odgovornošću Kraljevo\nREŠENJE o razrešenju predsednika i članova Upravnog odbora Doma učenika srednjih škola „Pane Đukić Limarˮ u Kruševcu\nREŠENJE o imenovanju predsednika i članova Upravnog odbora Doma učenika srednjih škola „Pane Đukić Limarˮ u Kruševcu\nREŠENJE o razrešenju članova Saveta Farmaceutskog fakulteta Univerziteta u Beogradu\nREŠENJE o imenovanju članova Saveta Farmaceutskog fakulteta Univerziteta u Beogradu\nREŠENJE o razrešenju člana Saveta Fakulteta bezbednosti Univerziteta u Beogradu\nREŠENJE o imenovanju člana Saveta Fakulteta bezbednosti Univerziteta u Beogradu\nREŠENJE o davanju saglasnosti na Program poslovanja Javnog preduzeća „Nacionalni park Fruška gora” za 2019. godinu\nREŠENJE o davanju saglasnosti na Program rada za 2019. godinu Nacionalnog tela za akreditaciju i proveru kvaliteta u visokom obrazovanju\nREŠENJE o davanju saglasnosti na Finansijski plan Nacionalnog tela za akreditaciju i proveru kvaliteta u visokom obrazovanju za 2019. godinu\nREŠENJE o davanju saglasnosti na Odluku o usvajanju izmena i dopuna Finansijskog plana Agencije za bezbednost saobraćaja za 2019. godinu\nREŠENJE o davanju saglasnosti na Godišnji izveštaj o radu Agencije za upravljanje lukama za 2018. godinu\nREŠENJE o davanju saglasnosti na raspodelu dobiti Javnog preduzeća „Službeni glasnik” za 2018. godinu\nREŠENJE o davanju saglasnosti na Odluku o izmeni Odluke o utvrđivanju osnovice doprinosa za lica uključena u obavezno osiguranje u Republičkom fondu za penzijsko i invalidsko osiguranje\nREŠENJE o davanju prethodne saglasnosti na Odluku o osnivanju društva „EMS SERVICES” d.o.o. Beograd\nREŠENJE o upotrebi sredstava tekuće budžetske rezerve, 05 broj 401-5151/2019\nREŠENJE o upotrebi sredstava tekuće budžetske rezerve, 05 broj 401-5153/2019\nREŠENJE o upotrebi sredstava tekuće budžetske rezerve, 05 broj 401-5156/2019\nREŠENJE o upotrebi sredstava tekuće budžetske rezerve, 05 broj 401-5157/2019\nREŠENJE o utvrđivanju javnog interesa za eksproprijaciju, odnosno administrativni prenos nepokretnosti, 05 broj 465-4980/2019\nREŠENJE o utvrđivanju javnog interesa za eksproprijaciju, odnosno administrativni prenos nepokretnosti, 05 broj 465-4981/2019\nREŠENJE o utvrđivanju javnog interesa za eksproprijaciju, odnosno administrativni prenos nepokretnosti, 05 broj 465-4983/2019\nPRAVILNIK o izmeni Pravilnika o podsticajima programima za unapređenje konkurentnosti za investicije u fizičku imovinu poljoprivrednog gazdinstva kroz podršku podizanja višegodišnjih proizvodnih zasada voćaka, vinove loze i hmelja\nPRAVILNIK o smeštaju i ishrani učenika i studenata\nPRAVILNIK o stipendijama za izuzetno nadarene učenike i studente\nPRAVILNIK o odmoru i dodatnim aktivnostima studenata\nPRAVILNIK o izmenama Pravilnika o sadržaju i načinu vođenja evidencije i izdavanju učeničke i studentske kartice u domu učenika i studentskom centru\nPRAVILNIK o pedagoškoj normi vaspitača i stručnog saradnika psihologa i pedagoga u domu učenika\nREŠENJE o odobravanju ukidanja putnog prelaza\nREŠENJE o razrešenju dužnosti direktora Biblioteke grada Beograda\nREŠENJE o imenovanju direktora Biblioteke grada Beograda\nODLUKA o izmenama Odluke o broju zamenika javnih tužilaca\nODLUKA o izuzimanju od naplaćivanja naknade za poslove organizovanja posebne neposredne aukcijske spot prodaje deviza\nPRAVILNIK o minimalnom sadržaju, nivou detaljnosti i načinu objavljivanja standardnih ponuda


Vijetnam, zemlja svetle budućnosti | Politika | DW | 22.11.2014\nVijetnam, zemlja svetle budućnosti\nVijetnam, zemlja na jugoistoku Azije, poslednjih godina zapanjuje svet svojim privrednim rastom, marljivošću svojih stanovnika, ali pre svega - volonterskim angažmanom mladih ljudi. Dovoljno razloga za optimizam.\n"Evo, pogledajte", kaže vozač taksija, rukom pokazuje na levu stranu ulice. Ovde se nalazi potpuno nova prodavnica automobila marke Mini koja pripada nemačkoj kompaniji BMV. Napred, odmah pored ulaza stoji Mini kabriolet bele boje, koja odgovara jakoj svetlosti i vrućem suncu u Ho Ši Minu.\nProdaja automobila je u Vijetnamu prošle godine porasla za 40 odsto. Luksuzne marke poput Mercedesa beleže porast za čak 60 odsto. Iako se kompletno tržište još uvek nalazi na relativno niskom nivou, prošle godine je u Vijetnamu prodato oko 150.000 novih automobila. Najpopularnije i najomiljenije prevozno sredstvo u ovoj zemlji je još uvek motocikl; njime je lakše upravljati i jeftiniji su od automobila. Samo u Ho Ši Minu postoji oko šest miliona motora. Ko u ovom gradu kao pešak želi da pređe ulicu, mora imati debele živce i puno strpljenja.\nU jednom privatom kafiću, sedi i razgovara dvoje mladih. Lu Hoang Kiem i Tus Mins Nat imaju 23 godine i upravo su završili studije. Trenutno su u potrazi za zaposlenjem, a to baš i nije jednostavno. Naime, stanovništvo Vijetnama je vrlo mlado, svake godine gotovo milion mladih završi školovanje i traži posao. "Ali mi govorimo engleski, možda ćemo pronaći posao u nekom predstavništvu inostrane firme", kaže Nat.\nNaime, radni uslovi kod stranih preduzetnika su po pravilu bolji nego kod domaćih. Zaposleni imaju pravo na zdravstveno osiguranje, dobijaju dodatke za prevoz i veću platu. Zaposliti se u nekoj državnoj firmi, ovoj dvojci mladića se ne čini kao posebno atraktivna mogućnost. Kažu kako ovde najčešće sede birokrate. A njih dvojica, što je uostalom tipično za mladu generaciju Vijetnamaca, žele da žive u gradu i samostalno da planiraju svoju budućnost. Plakate komunističke propagande koji se mogu videti svuda, njih dvojca ne primjećuju.\nMnogi mladi Vijetnamci ne pokazuju interesovanje za politiku. Doduše, neki od njih volontiraju na raznim projektima. Pokret "Saigon Makeover" ima za cilj da ulepša metropolu zemlje. O ovoj inicijativi su već izveštavali i domaći mediji. Do sada se na ovaj projekt javilo mnogo ljudi, na adresu inicijatora je stiglo oko 150 različitih predloga za promene, koje bi se mogle sprovesti.\nBudući da su zelene površine u ovom gradu velika retkost, planirana je obnova zgrada, pre svega fasada kako bi grad delovao svežije. Trenutno je u toku akcija sakupljanja novčanih sredstava.\nPreduzeća iz inostranstva su oduševljena angažovanošću mladih Vijetnamaca. Jedan od njih je i Tobias Grumer, direktor porodičnog preduzeća Rhenus Logistics koje diljem sveta zapošljava oko 24.000 saradnika. Tobias je devet godina živeo u Vijetnamu i oduševljen je ovom zemljom i ljudima. "Kaže se da su Vijetnamci, azijski Prusi. Oni to su toliko vredni i uredni. Jedino što im nedostaje je međunarodno iskustvo, ali to će generacije mladih vrlo brzo nadoknaditi", kaže on i dodaje kako privredni razvoja Vijetnama uliva nadu u bolju budućnost.\n"Mnogi su već uspeli da dosegnu veći standard i iz nižih slojeva društva da pređu u srednju klasu. Dinamika razvoja u Vijetnamu jednako je velika kao u ostatku jugoistočnog regiona Azije", kaže Grumer i dodaje kako se pribojava da infrastruktura ipak neće moći da nosi teret rasta i razvoja. "Vlada bi trebalo da učini više, iako komunisti ovde čine dovoljno kako bi se ekonomija dalje razvijala. Vijetnam ima takvu vrstu komunizma da mešanja u privredu nema", dodaje ovaj preduzetnik.\nOrganizacija za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD) upravo je objavila prognoze za privredni razvoj jugoistočne Azije. Vijetnam očekuje privredni rast oko 5,7 odsto sledeće godine. Posebni izazovi koji očekuju ovu zemlju nalaze se na području obrazovanja i smanjenja razlika između života na selu i u gradu. "Jugoistočna Azija predstavlja ekonomsko središte snage svetske privrede. Razlog tome krije se u konstantno rastućoj srednjoj klasi i dobroj ekonomskoj situaciji", pojašnjava Stefan Kapferer, generalni sekretar OECD-a.\nOvakve prognoze raduju privrednike u regionu, ali nemačke investitore, koji su ovih dana boravili u Vijetnamu, kako bi učestvovali na Konferenciji azijskih i pacifičkih zemalja. Skupu u Ho Ši Minu je prisustvovalo preko 750 predstavnika privrede iz celog sveta, a nemačke „privredne interese“ je zastupao ministar Zigmar Gabriel lično. Mnoga nemačka preduzeća godinama unazad posluju i investiraju u Vijetnam. Bosch je u privredu ove zemlje uložio već oko 160 miliona evra, što ovu nemačku kompaniju čini najvećim evropskim ulagačem u vijetnamsku privredu.\nKljučne reči Vijetnam, Sajgon, Azija, privreda, investicije, politika\nTrajni link https://p.dw.com/p/1DrXq


MEL GIBSON ŠOKIRAO SVET: "HOLIVUD JE BOLESTAN, VLADARI IZ SENKE SU MONSTRUMI! JEDU MESO BEBA I PIJU KRV!" | Web-Tribune.com\nHome / IZA KULISA / MEL GIBSON ŠOKIRAO SVET: „HOLIVUD JE BOLESTAN, VLADARI IZ SENKE SU MONSTRUMI! JEDU MESO BEBA I PIJU KRV!“\nNavikavanje dece na seks počinje od najranijeg uzrasta, od crtanih filmova. U njima se osim prikrivenih, ali vrlo sugestivnih scena seksa mogu videti nasilje i pedofilski simboli. Autorka istraživanja i filma „Pad kabale“ pita Diznijevu imperiju otkud simboli iluminata, kao što su piramide i svevideće oko, u njihovim crtaćima?\nPrevious ZAGONETKA 33. PARALELE- NAJVAŽNIJI BROJ MASONA: ŽARIŠTE NLO-A, UBISTVO BRAĆE KENEDI, RAJSKI VRT, ISUSOVA SMRT..\nNext RIMOKATOLICI OTKRILI ZAVERU OKO KORONE: VIRUS IZGOVOR DA BI SE USPOSTAVILA SVETSKA VLADA


Poslao: 31 Avg 2014 15:08\nNisam, koristim jedno isto.\nJeste, ima ga. Znači moram novi da kupim?\nIzvinjavam se što sam dosadna.\nPoslao: 31 Avg 2014 15:14\nNajpre servis, da vidiš da li može da se resetuje. No, ukoliko je čip problem, bilo bi neko obaveštenje, moralo bi da bude. Zbog toga ne mogu da tvrdim sa sigurnošću da je čip problem. Nisam pametan.\nInače, opušteno, nisi dosadna.\nPoslao: 31 Avg 2014 15:19\nOk, onda ću tako.\nPoslao: 31 Avg 2014 15:21\nNema na čemu. Javi konačan ishod.\nPoslao: 05 Sep 2014 22:50\nNapisano: 31 Avg 2014 15:23\nDopuna: 05 Sep 2014 22:50\nСредила сам га сама. Урадила сам слично као он youtube.com/watch?v=n-qTJbFNbF4 . Штампа као нов! Руке мислим да нећу моћи лепо да оперем наредних годину дана, али нема везе, вредело је\nPoslao: 06 Sep 2014 01:25\n1Ovo se svidja korisniku: A.P.\nA.P. :: , , Ja ti rekoh za ruke.\nSvakako, odlično je da radi, a još je bolje da si to sredila sama. Bravo!\nPoslao: 16 Feb 2019 11:12\nImam stampac canon maxify mb2150, potpuno nov, ne znam da li sam uradio desetak slika, garancija mi traje do 22 marta ove godine, ne znam zasto mi brzo prazni ketridze, kad odstampa jednu sliku vidi se da je previse natopljeno... i ketrdz prazan, tako svi, a ne mogu sve da vadim nego kad se isprazni jedan onda drugi... poludeo sam... da li je do mlaznica?\nPoslao: 16 Feb 2019 11:20\nAko je već u garanciji, nemoj da gubiš vreme i što pre kontaktiraj prodavca gde si ga kupio.\nInače, kako to potpuno nov a garancija mu već na isteku? I kako si to tek sada primetio? Nije kod tebe sve vreme? Ili ipak nije nov?\nPoslao: 16 Feb 2019 11:49\nMa zvao sam servis, oni se nalaze kod bogoslovskog fakuleta, a kad sam rekao da je nov mislio sam na njegov rad koliko je radio, a poceo je od skora da mi to radi, to jest brzo prazni ketridze, inace sam ga kupio 2017 u martu.\nPoslao: 16 Feb 2019 12:02\nOk, zvao si servis i šta su oni predložili? Ja bih ti savetovao da ne dozvoliš da te zavlače do isteka garancije. Ako smatraš da štampač ne radi kako treba, sada je krajnja prilika da insistiraš da se bozabave tvojim slučajem.\nOvaj topic je pregledan 11498 puta\nUkupno su 628 korisnika na forumu :: 40 registrovanih, 4 sakrivenih i 584 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: _Sale, A.R.Chafee.Jr., amaterSRB, babaroga, Boris90, cikadeda, crnitrn, djo97, doktor097, dragoljub11987, Dzoni70, FOX, havoc995, HrcAk47, ILGromovnik, Insan, ivica976, jumba, Lošmi, mcgunner, mercedesamg, Mercury, Mihajlo, Milos ZA, milos.cbr, Mlav, nenad81, ObelixSRB, pera bager, Profica, Regrut Boskica, Skywhaler, Snorks, sosko, srecko81, Toni, Vlad000, Vlada78, vlvl, 79693


Global Voices na srpskom » Pogled na francuski pokret Žuti prsluci kroz globalni objektiv · Global Voices na srpskom » Print\nPrevod objavljen 16/03/2019 6:44 GMT 1\t · Napisao/-la Marie Bohner Preveo/-la Dijana Djurickovic\nKategorije: Danska, Francuska, Haiti, Indija, Indonezija, Kanada, Nigerija, Rusija, Srbija, Mediji i novinarstvo, Politika, Protesti, Vlade\nPokret Žutih prsluka u Kanadi. Fotografija Nevina Tompsona, koristi se uz dozvolu.\nOvaj članak je napisan zahvaljujući doprinosima sledećih autora i prevodioca Globalnih Glasova: Vi[ala Manve, Suzan Len, Omo Joba, Filipa Noubel, Pernil Bærendtsen, Georgie Poplewel, Nevina Tompsona, Juke Carolina Bransiecq, i Elene Dontsove.\nŽuti prsluci  , kao pokret protesta koji ljulja Francusku od oktobra 2018. godine ne pokazuje nikakve znakove da će se uskoro završiti. Prvobitno podstaknut predlogom francuske vlade da poveća cena goriva, pokret se pretvorio u proteste protiv nejednakosti i globalizacije, pomešane sa uzavrelim rasnim podtonom.\nU komentaru na intervju koji suprotstavlja dva gledišta o pokretu Žuti prsluka u Francuskoj, jedan čitatelj Globalnih Glasova je hteo da dozna kako svet doživljava pokret Žutih prsluka. Da bi odgovorili na ovo pitanje, autori GG-a su prikupili povratne informacije iz Indije, Nigerije, Rusije, Srbije, Haitija, Danske, Kanade, i Indonezije. Ovaj pregled nije sveobuhvatan i ne namerava to da bude. Cilj je više da ponudi transverzalnu perspektivu složenog društvenog pokreta, koji se u različitim zemljama širom sveta često doživljava drugačije.\nPišući za indijske novine The Hindu, dr. Emil Čabal, direktor Centra za studije moderne i savremene istorije  Univerziteta Edinburg, analizira složeni odnos ljubavi i mržnje između francuskog naroda i njihove vlade, koji može da pomogne u razumevanju onoga što je zajedničko za ovaj pokret.\nUsprkos njihovom gnevu gilets jaunes (žuti prsluci) takođe zahtevaju obeštećenje od iste države koju mrze. Oni traže da francuska vlada smanji porez na gorivo, ponovo uspostavi ruralne poštanske kancelarije, poveća im ‘kupovnu moć’, smanji poreze na imovinu i zaposli više lekara u ruralnim klinikama. Oni čvrsto veruju da država može i treba da reši njihove probleme. Činjenica da se mnoga pitanja u središtu protesta odnose na duboke strukturne neravnoteže u francuskoj ekonomiji ne menja situaciju. Država se smatra jedinim odgovornim i jedinim garantom.\nPrvobitno objavljen u The New Republic (Nova Republika) od strane Karine Piser, novinarke sa sedištem u Parizu, članak  na blogu Indijskih strateških studija osuđuje tzv. ekstremnu desničarsku tendenciju pokreta koju obično prikazuju glavni mediji. Iako se slaže sa Pregledom indijske odbrane  da je “Pokret bez vođa, horizontalan, bez ikakve strukture, i potpuno bez pravca”, poruka Karine Piser završava se uz poruku nade: ona veruje da bi pokret mogao da prevagne u korist kolektivnog, ujedinjenog delovanja protiv kaptalističkog principa upravljanja:\nLjudi uvek traže načine da objasne zašto pate,” [Édouard Louis, aktivan i međunarodno poznat  mladi francuski autor] mi je rekao. “Da li pate zbog migranata, zbog manjina? Ili pate zbog kapitalizma, zbog nasilja naših vlada, zbog nasilja Makrona?” Barem za neke od aktivista iz predgrađa, ti protesti Žutih prsluka bar daju nadu da će, napokon, desničarski seoski birači odlučiti da je to poslednje navedeno.\nPrilično iznenađujući pristup  francuskom pokretu Žuti prsluci dolazi od prof. dr. Šjame V. Ramanija, profesora na Univerzitetu Ujedinjenih Nacija, koji hrabro upoređuje ovaj pokret i Gaja ciklon u Indiji, veliku ciklonsku oluju koja je ubila 45 osoba 11. novembra. Oba događaja opisuje kao nepredvidive šokove za društvo, koji zahtevaju složena rešenja.\nProtesti na Haitiju kao odgovor na predloženo povećanje cene goriva dogodili su se jula 2018. godine na ostrvu, zajedno s drugim protestima protiv vlade Jovenela Moisea. Novi talas protesta ljulja zemlju u ovom trenutku, protiv onoga što Vitni Veb, novinarka MintPress Newsa sa sedištem u Čileu i 2019. dobitnica Nagrade Serene Šim za beskompromisni integritet u novinarstvu, opisuje  kao “krajnji neoliberalni eksperiment” koji nad svojim narodom vrši “kapitalistička oligarhija”. Autor nudi nekoliko poređenja između francuske i haićanske političke i društvene situacije u svom radu — obe su zemlje, na primer, poznate po svojim revolucionarnim akcijama protiv ropstva i eksploatacije. Povezujući novi talas protesta na Haitiju sa pokretom Žutih prsluka u Francuskoj, ona završava svoj članak zauzimajući strane:\nPošto su i Haiti i Francuska postali novi epicentri popularnih nemira protiv grabežljivih elita, kao što su bili pre dva veka, vreme je da vidimo oba ova sadašnja pokreta kao deo iste borbe za osnovno ljudsko dostojanstvo u eri neokolonijalizma, imperijalizma i globalne oligarhije.\nPernil Bærendtsen , saradnik Globalnih Glasova, naišla je na ovaj komad ulične umetnosti u Beogradu, u Srbiji, decembra 2018. godine.\nGrafit žutog prsluka u Beogradu, Srbija, decembar 2018. Fotografija Pernil Bærendtsen, koristi se uz dozvolu\nPernil Bærendtsen živi u Danskoj, gde se o žutom pokretu često raspravlja iz političke i intelektualne perspektive. Stručnjaci sa kojima je obavljen razgovora  o toj pojavi obično imaju tendenciju da spekulišu  o tome da li bi se sličan pokret mogao proširiti u Danskoj.\nAbubakar Adam Ibrahim, nigerijski novinar i autor nagrađivanog romana Sezona crvenog cvata , napisao je izveštaj  o svojoj poseti Francuskoj krajem 2018. godine. On je napisao članak u kojem upoređuje proteste uzrokovane cenama goriva u Nigeriji 2012. i proteste žutih prsluka.\nJedna stvar koja je zajednička za proteste u Francuskoj i Nigeriji je nedostatak jasnog vođstva. Oba su počela kao žestoki odgovor na društvene medije koji su se prebacili na ulice. U Nigeriji, radnički lideri su videli šansu u bezglavoj masi ljutih Nigerijaca i ušli u pregovore s vladom u ime svih ostalih. Dogovorili su se tokom noći, u mraku, i do jutra kad su otkazali proteste, nije bilo jasno šta su se točno dogovorili. Protestanti su se osećali kao da su rasprodati i vukli su se kući kako bi skinuli svoje plakate i pokopali mrtve. U Francuskoj su izdržali duže.\nOn takođe primećuje razliku u nivou nasilja kome je prisustvovao u obe zemalje.\nSećam se kako sam razmišljao kako su [protestanti] bili miroljubivi, osim onih koji su ometali pokret, kako su skandirali slogane na vozilima u prolazu. Dama na skejtbordu je skakutala pored automobila, njen žuti prsluk je bio mutan, smešila se, ali je uzvikivala parole protiv Makrona.\n“Ne plašite se,” rekao je moj prijatelj. “Uglavnom su mirni.”\n“Ja sam iz Nigerije,” rekao sam. “Mi ne protestujemo ovako.”\nU Kanadi je pokret Žutih prsluka dobro odjeknuo — Jendna Facebook grupa u Kanadi  broji više od 110.000 članova. Konvoj s više od 150 automobila trenutno vozi od Alberte do Otave da stoji za naftovode i, prema nekim glasovima medija, za beli ponos. Džesi Braun, izdavač u Torontu, insistira na fokusu pokreta protiv imigranata, osuđujući izveštaj CBC (kanadskog javnog emitera) na Twitter-u:\nOvaj izveštaj o #ŽutimPrslucimaKanada ne samo da dolazi kasno, nego je i pogrešan. On opisuje legitiman pokret zbog poslova, dok su “drugi” usmereni na imigraciju. Činjenica je da antiimigrantski osećaj (uz pretnje smrću) Jeste ono zbog čega postoje CDN Žuti Prsluci. — Džesi Braun (@JesseBrown), 14. februara 2019. godine\nOvaj @CBCTheNational  izveštaj o #ŽutimPrslucimaKanada  ne samo da dolazi kasno, nego je i pogrešan. On opisuje legitimno kretanje o poslovima, dok su “drugi” usmereni na imigraciju. Činjenica je da antiimigrantski osećaj (uz pretnje smrću) Jeste ono zbog čega postoje CDN Žuti Prsluci. https://t.co/3hkNcj6xun \n— Džesi Braun (@JesseBrown) 14. februara 2019. godine \nOvaj aspekt pokreta je u velikoj meri dokumentovan od strane Dejvida Krosbija u članku  u kojem se analiziraju komentari napravljeni na glavnoj kanadskoj grupi Žutih Prsluka na Facebook-u. On takođe pominje kako se ova tendencija kretanja razlikuje od izvorne francuske:\nDok kanadski žuti prsluci imaju neke zajedničke poteškoće kao i njihovi francuski preci, uglavnom u vezi s ekonomskim nejednakostima i nezaposlenošću, njihova je poruka od početka bila izrazito mržnja.\nDok je govorila  za CTV News, francuska ambasadorka u Kanadi Izabela Hudon je naglasila  razlike između ova dva pokreta:\nIzabela Hudon kaže da su pokrete u Kanadi, kako se čini, prisvojili ekstremisti krajnje desnice koji se zalažu za rasističke, antiimigrantske poglede i čak se upuštaju u pretnje smrću premijeru Justinu Trudeau. […] Dok su nasilni pojedinci bili uključeni u francuske proteste, od kojih su neki prerasli u nerede, Hudon kaže da nikada nije videla tamo proteste koji su povezani sa rasom ili imigracijom.\nOva poslednja rečenica mora biti nijansirana, s obzirom na, na primer, nedavne antisemitske uvrede  koje su napravili neki od protestanata žutih prsluka u Francuskoj. Kao iu Francuskoj, društvene mreže služe kao pokretač pokreta. Sajmon Litl piše  na Globalnim Vestima o “bujici pretnji i zloupotreba” s kojima se suočava B.C. Radio nakon što je voditelj Bret Miner objavio svoju kritiku o kanadskom pokretu Žuti prsluci, posebno o “rasističkim elementima i teorijama zavere”, nakon posete Jastina Trudeaua Kamlopsu.\nPošto je premijer došao u grad i video koliko groznih, strašnih ljudskih bića ima među nama sa svojim zavodničkim teorijama zavere, rasizmom, nepoštovanjem i potpunom nesposobnosti da se uključe u pozitivne razgovore, nekako želim da što pre siđem sa ove planete. — Bret Miner (@MineerBrett), 10. januara 2019 godine\nPošto je premijer došao u grad i video koliko groznih, strašnih ljudskih bića ima među nama sa svojim zavodničkim teorijama zavere, rasizmom, nepoštovanjem i potpunom nesposobnosti da se uključe u pozitivne razgovore, nekako želim da što pre siđem sa ove planete. #Kamloops \n— Bret Miner (@MineerBrett) 10. januara 2019 \nIntervjuišući Dejvida Tindala, sociologa iz UBC-a sa fokusom na društvene medije i društvene pokrete o ovim prijetnjama i zlopotrebama na internetu, Sajmon Litl piše da:\nInternet okruženje je takođe omogućilo ljudima koji imaju ekstremne poglede koji su nekada bili izolovani da se spoje i hrane jedni druge svojom energijom. […] On je rekao da je video dokaze o povećanoj polarizaciji u Kanadi, što on pripisuje raspadu pravila o prihvatljivom jugu granice u Trampovoj eri.\nIzgleda da je članak u kome je na internetu objavljeno mišljenje  Edvarda S. Kenedija kome je interesantna francuska reputacija da stalno demonstrira i protestuje, kao da je to način života. Naslov kaže: “U Francuskoj, [ulični] protest je tradicija, sport, i hobi.” Author se takođe poziva na proteste u Francuskoj Maj 68: “Danas, gledajući porast žutog prsluka je kao da sam svedok toga da Francuska ponovo posećuje svoju isoriju koja je ispunjena ljutnjom i krvlju. Kao što jedan grafit pokazuje protest Maj '68 kaže: “Plus je fais la révolution, plus j'ai envie de faire l'amour” (na srpskom: Što se više bavim revolucijom, više želim da vodim ljubav).\nDrugi autor, Fahrul Muzaki, predavač na Odseku za političke i društvene nauke Univerziteta, Surabaja, upoređuje  proteste koji su se dogodili u tri zemlje: Francuskoj (Žuti prsluci), Indoneziji (212) i Maleziji (812). Prema rečima autorke Globalnih Glasova Juke Carolina , koja “ističe opasnost od elitizma među populističkim pokretima.” I dodaje: “Njegova [populistička] kritika o sadašnjoj predstavničkoj demokratiji stavila je sebe u zamke protiv demokratije koje su daleko gore od same demokratije.”\nElena Dontsova , autorka Globalnih Glasova koja živi u Rusiji, deli neke poglede o percepciji francuskog pokreta Žuti prsluci:\nDržavni mediji  su prikazali katastrofu, skoro vanrednu situaciju u Francuskoj. Predsednik Rusije, na sastanku lokalnog Saveta za ljudska prava, komentarisao je , u vezi sa slobodom okupljanja i demonstracijama u Rusiji, da: “Ne želimo da se ovde dešavaju isti događaji kao u Parizu”\nNezavisni mediji, međutim, opisali su situaciju sa više nijansi, kao u Novaya Gazeta .\nNajnoviji izveštaji kažu da većina ljudi u Francuskoj želi da se protesti okončaju.\nMediji  kažu da francuski pokret Žuti prsluci još uvek ima mnogo pristalica, ali da je broj ispitanika, koji su se smatrali članovima pokreta, opao.\nŠirok spektar mišljenja o pokretu Žutih prsluka širom sveta\nU nastavku je kratak videozapis Bruta (na francuskom) o tome kako se pokret vidi u nekim delovima sveta (Na ekranu piše: Žuti prsluci na svetu, Žuti prsluk na svetu, Da jesam):\nSve u svemu, izgleda da spektar međunarodnih mišljenja varira od prikaza globalne solidarnosti sa kolegama protestantima protiv nejednakosti do razmišljanja o podelama koje utiču na društvo. Tri meseca nakon početka pokreta, svet nastavlja da govori o tome, a mi nastavljamo da slušamo, zaista je neophodno da se održi globalni razgovor.\nURL to article: https://sr.globalvoices.org/2019/03/pogled-na-francuski-pokret-zuti-prsluci-kroz-globalni-objektiv/\n Žuti prsluci: https://en.wikipedia.org/wiki/Yellow_vests_movement\n intervju : https://globalvoices.org/2018/12/31/the-yellow-vest-movement-in-france-whats-at-stake/\n Centra za studije moderne i savremene istorije: http://www.ed.ac.uk/history-classics-archaeology/modern-contemporary-history-centre\n Pregledom indijske odbrane: http://www.indiandefencereview.com/news/yellow-vest-movement-of-france-is-this-a-new-french-spring/\n međunarodno poznat: https://www.nytimes.com/2017/05/04/opinion/sunday/why-my-father-votes-for-marine-le-pen.html\n Pernil Bærendtsen: https://advox.globalvoices.org/author/pernille-baerendtsen/\n Sezona crvenog cvata: https://en.wikipedia.org/wiki/Season_of_Crimson_Blossoms\n Facebook grupa u Kanadi: https://www.facebook.com/groups/565213087274651/\n 14. februara 2019. godine: https://twitter.com/JesseBrown/status/1096146152884457472?ref_src=twsrc%5Etfw\n Dok je govorila: https://www.ctvnews.ca/canada/yellow-vests-in-canada-bear-no-resemblance-to-protesters-in-france-ambassador-1.4263034\n antisemitske uvrede: https://www.telegraph.co.uk/news/2019/02/17/investigation-opened-yellow-vests-protesters-shouting-anti-semitic/\n 10. januara 2019: https://twitter.com/MineerBrett/status/1083232813711732736?ref_src=twsrc%5Etfw\n Juke Carolina: https://globalvoices.org/author/carolina-rumuat/\n Elena Dontsova: https://ru.globalvoices.org/author/elena-dontsova/\n Državni mediji: https://m.gazeta.ru/social/2018/12/03/12081553.shtml\n komentarisao je: https://www.youtube.com/watch?v=u2Ntz-JdH5Q&feature=youtu.be\n Novaya Gazeta: https://www.novayagazeta.ru/articles/2018/11/18/78632-pochemu-zheltye-zhilety-okkupirovali-frantsiyu


FOTO+VIDEO / Mirnom šetnjom Sarajevom i parolama protiv nasilja u Gazi - Klix.ba\nPodrška narodu Palestine Mirnom šetnjom Sarajevom i parolama protiv nasilja u Gazi\n/Mirnom šetnjom Sarajevom i parolama protiv nasilja u Gazi\nMirnom šetnjom Sarajevom i parolama protiv nasilja u Gazi\n23.11.2012. u 17:10\n1/15 (Foto: Almir Panjeta/Klix.ba)\n2/15 (Foto: Almir Panjeta/Klix.ba)\n3/15 (Foto: Almir Panjeta/Klix.ba)\n4/15 (Foto: Almir Panjeta/Klix.ba)\n5/15 (Foto: Almir Panjeta/Klix.ba)\n6/15 (Foto: Almir Panjeta/Klix.ba)\n7/15 (Foto: Almir Panjeta/Klix.ba)\n8/15 (Foto: Almir Panjeta/Klix.ba)\n9/15 (Foto: Almir Panjeta/Klix.ba)\n10/15 (Foto: Almir Panjeta/Klix.ba)\n11/15 (Foto: Almir Panjeta/Klix.ba)\n12/15 (Foto: Almir Panjeta/Klix.ba)\n13/15 (Foto: Almir Panjeta/Klix.ba)\n14/15 (Foto: Almir Panjeta/Klix.ba)\n15/15 (Foto: Almir Panjeta/Klix.ba)\nViše stotina demonstranata protestovalo je u petak u Sarajevu protiv nasilja u Gazi noseći zastave palestine, transparente i uzvikujući parole u mirnoj šetnji od Begove džamije do BBI Centra.\nNakon što su demonstranti okupili ispred Begove džamije, noseći zastave Palestine, transparente i uzvikujući parole podrške Palestini i protiv Izraela i izraelske ofanzive na pojas Gaze u kojoj su proteklih dana stradali brojni civili među kojima žene i djeca.\n"Free, free, Palestine, down, down Israel!" (Sloboda Palestini, dole Izrael) bila je najčešće ponavljana parola tokom mirne šetnje organizirane u znak protesta. Demonstranti su prošli kroz Ferhadiju i Titovu ulicu, nakon čega su došli do Spomenika ubijenoj djeci Sarajeva ispred kojeg se nisu zadržavali, već su prešli na plato ispred BBI-a gdje su im se obratili predstavnici organizatora protestne šetnje, kao i predsjednik Udruženja Bosanskohercegovačko - Palestinsko prijateljstvo Avdo Hebib.\n"Moramo dići glas protiv nasilja i ubijanja u Gazi, ali i biti svjesni da većina naroda Izraela ne podržava režim pod čijom komandom se dešava nasilje nad palestincima u Gazi", kazao je Hebib. Osim poruka narodu palestine, upućene su i poruke podrške narodu Sirije te kritike režimu Bašara Al Asada.