(VIDEO) DAN KADA SU SRBI SPASILI 500 SAVEZNIČKIH PILOTA! Vučić u Pranjanima: I mi Srbi kao i Amerikanci, krivi smo za loše odnose - NE SMEMO BITI NEPRIJATELJI! - Informer\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić prisustvovaće danas u Pranjanima, u opštini Gornji Milanovac, obeležavanju 75. godišnjice Operacije Halijard u Drugom svetskom ratu, tokom koje su pripadnici Jugoslovnske vojske u otadžbini sa improvizovanog aerodroma evakuisali više od 500 savezničkih vazduhoplovaca čiji su avioni oboreni iznad Srbije\n10.50 - Nikada nećemo prihvatiti revizionizam istorije. Sa ponosom ćemo da nosimo srpsko ime. Mi smo drugi u svetu po broju civila koji je stradao, naši ljudi su bili krivi zato što su bili Srbi - dodao je predsednik Republike Srbije.\n- Ja sam zahvalan svojim američkim prijateljima što su očuvali sećanje na operaciju Halijard", rekao je Vučić.\n- Nisu nam se interesi uvek poklapali pre svega po pitanju KiM, ali i po drugim pitanjima. Nije lako Srbima u Republici Srpskoj kada se sete naših odnosa sa SAD, ali mi moramo da se zapitamo dragi Srbi, zamislite posle ovakvog veličanstvenog savezništva u Drugom i Prvom svetskom ratu da napravimo od Amerikanaca velike neprijatelje, gde smo to pogrešili. Amerikanci, zapitajte se da li ste i vi zbog svojih globalnih sukoba žrtvovali jednog od najvećeg saveznika na prostoru bivše Jugoslavije. Nećete vi zbog Srbije da menjate svoju spoljnu politiku, ali vas molim prenesite stejt departmentu prenesite molbu. Neću da vodim zemlju, a da Ameriku imam za neprijatelja. Srbiji je bilo dosta krvi, propadanja, hoćemo posao i autoputeve, hoćemo da žuivimo bolje, taj naš vapaj molim vas da razumete - rekao je Vučić.\n10.45 - Aleksandar Vučić se obratio okupljenima poželevši im dobrodošlicu na obeležavanju 75. godišnjice Operacije Halijard, ili "Vazdušni most" i dodao da su mu napisali govor, ali da će se obratiti svojim rečima.\n10:30 Američki ambasador Skot: Rođeni su kao seljaci, ali su postali junaci, naši junaci\n10:25 - Komandant Komande specijalnih operacija za Evropu Kirk Smit: Hrabre srpske porodice primili su ih, hranili, brinuli\n- Hrabre srpske porodice primili su ih, hranili, brinuli su se o njiovim povredama. Mnogi Srbi su ubijeni jer su ih čuvali, vi ste za njih rizikovali sve. Barem 8.000 Srba pomoglo je našim borcima da izgrade avionsku pistu\n10:20 - Pukovnik Vojske Srbije u penziji Zlatomir Grujić: Nema većeg primera ljudskosti i junaštva\n10:17 - Predsednik Fondacije Halijard Džon Kapelo: Hvala ljudima koji su im pomogli da se oporave i da odu kući\n10.15 - Na početku obeležavanja predsednik Vučić, delegacije SAD, Italije, Velike Britanije, Francuske, Kanade, Poljske, opštine Gornji Milanovac, porodice Karađorđević i Fondacije Halijard položile su vence na spomenik "Aerodrom slobode i ratnog savezništva SAD i trupa generala Draže Mihailovića", a potom su intonirane himne Srbije i SAD.\n10:10 - Nakon intoniranja američke himne, ambasador Kajl Skot je položio venac\n10.01 - Predsednik Srbije Aleksandar Vučić stigao u pranjane. Počela svečanost obeležavanja 75. godišnjice Operacije Halijard\nObeležavanje Operacije Halijard organizuju Ambasada SAD i Fondacija Halijard, a godišnjici će prisustvotati i američki ambasador Kajl Skat zajedno sa zvaničnicima Srbije i predstavnicima drugih savezničkih zemalja koje su učestvovale u toj operaciji spasavanja.\nOperacija Halijard je bila najveća operacija spasavanja oborenih američkih i savezničkih vazduhoplovaca ikada. Spasavanje je organizovano od avgusta do decembra 1944. godine, sa pista napravljenim u ruralnim delovima Nemcima okupirane Srbije. Više 500 vazduhoplovaca je evakuisano iz Pranjana, zahvaljujući nesebičnoj podršci srpskog naroda, koji se brinuo o vazduhoplovcima, i izgradio pistu kako bi omogućio njihovo spasavanje, podsetila je amabasada.\nAleksandar Vučić Pranjani operacija Halijard spasavanje pilota\nI posle takvog neupitnog saveznistva sa srpske strane, naseg hriscanskog i prozapadnog nacina zivota, nasih naucnika koji su doprineli Americi i Svetu, vi ste, zarad šake dolara, pomogli pogrom Srba u Krajini, bombardovanje srpskog naroda u Republici Srpskoj, ratna dejstva protiv Srbije i Crne Gore i okupaciju i pokusaj otimanja dela teritorije Srbije uz podrsku progona Srba sa Kosova i Metohije.\nMi smo njih spasavali a oni nas za zahvalnost bombardovali\nCokolinda, koliko su tvoje Ustase ( antinacisticka vojska ) spasile USA pilota!!??? Tvoji su spasavali Nacitice pilote, docekivali sa cvecem kao u Zagrebu !!!!???\n@Branko - A posle Tito dosao na Dedinje sa tim tvojima iz Hrvatske iz Banije Like i Korduna i ubio pola ljudi na koje se ti sada pozivas. Uzeli ste obelezja dvoglavog orla umesti zvezde i kur..ite zaslugama nas Srbijanaca.\nPripisivati Ravnogorcima spašavanje američkih piota od augusta do decembra 1944 godine pokazuje elementarno nepoznavanje istorije NOB. Činjenice su sledeće. 11. augusta Dragoslav Račić, Neško Nedić i Nikola Kalabić je u Topoli potpisao sporazum sa nemcima o borbi protiv partizana. Krajem augusta i početkom septembra ta teritorija je potpuno očišćena od nemaca i onih četničkih bandi koje se nisu priključile jedinicama NOV. Čak je nedaleko od Pranjana, u s. Slavkovica, 15. septembra formirana 1. konjička brigada NOV!!!??? 13. augusta Draža Mihajlović se sastao sa Nedićem u s. Ražana kod Kosjerića. 16. augusta nemačka komanda jugoistok odobrila je isporuku oružja i municije četnicima (verovatno za borbu protiv nemaca)!!!??? Pa kako je to dična JVuO spasavala američke pilote sa OSLOBODJENE TERITORIJE???? Budalaština.\nDa sam amerikanac, na današnji dan bi me bilo sramota, pokrila bih se ušima i ćutala, ili bih rekla - Srbijo oprosti, ako možeš. Ne razumem otkuda ovoliki osmeh na ambasadorovom licu? Da li misli da im je sve oprošteno zato što su bahati i moćni? Srbija je mnogima pomagala, a svi do jednog su je izdali!\nA zašto se ovaj pravi lud sada u 21veku? Te su pilote spasili obični srpski seljaci a ne srpska vojska jer kako Hrvati kažu Srbi nisu ni imali antifašistički pokret dok nije došla Crvena armija 45g?\nŠta je sada bilo bilo pa zašto svi srpski mediji i političari i istoričari ćute na ovo?Srbija nikada nije imala antifašistički pokret nego je bila prva u Evropi očišćena od Jevreja i Roma(judenfraj) i tek 45g kad je došla Crvena armija su svi herojski postali antifašisti. Sa druge strane Hrvati su odmah 41g zbog svoje Istre i Dalmacije MORALI pokrenuti prvi u svetu atifašistički pokret a na kraju su fašiste pobedili i 45g i 95g...\nOdužili su se dostojno , bombama i otimanjem teritorije , i došli u Srbiju kao da se ništa nije dogodilo, neshvatljivo.\nI dalje se uvlačite Amerikancima?\nJedinice Djenerala Mihailovica su spasavale pilote,pomagao je narod.Zakljucak je prost,prava narodna vojska,anti fašisti,su bili četnici.Tužno je sto se njihovim delima kite ovi neokomunisti.\nNasi srbi spasili njihove pilote,ameri ubijali nase pilote gadjali ih sa najsavremenijem uruzijem i unakazili nas 200 godina\nDragi abasadore Bacaliste osiromaseni uranijum na nas porusili nam privredu na silu nam oteli tu istu Deca koja bi mogla da oporave nas beze iz ove zemlje u one iste koje su nas bobardovale jer ste je porusili i odredjujete joj kako da ovaj narod zivi Prijatelj ne mase oruzijem okolo i ne uvezbava nase a i vase prosle neprijatelje Dragi abasadore posledice prijareljskog delovanja vase zemlje na ovom prostoru osecacemo sledeci 1000godina Dragi abasadore ja cu vam verovati da ste prijatelj ove zemlje kad udjete u krater vasih humanitarni bezopasni bobi Prijatelj Dragoljub\nSrbija je bila i ostala velika zelja, nasi ljudi imaju ogromno srce za ljubav a o hrabrosti i odvaznosti ne treba se ni pisati, na nama je da pamtimo i da se secamo sta su i ko bili nasi preci. Nasa deca moraju da znaju i nauce istoriju srpskog naroda, jer ako njihovim dedovima nije bilo tesko da ginu da bi spasili svoje potomke onda i potomci moraju da nauce sta su zasluge njihovih predaka.


Otvoren “ Sajam knjiga i grafike” - Šumadija sajam\nOtvoren “ Sajam knjiga i grafike”\nHome/Vesti/Sajam knjiga 2017/Otvoren “ Sajam knjiga i grafike”\nOtvoren “Sajam knjiga i grafike”\nNa Šumadija sajmu danas 11 . 05. 2017. Godine zvanično je otvoren “ Sajam knjiga i grafike”. Na samom početku prisutnima se obratio direktor Šumadija sajma poželevši izlagačima pre svega uspešne sajamske dane, kao i to da ova manifestacija poprimi karakter tradicionalnog događaja, koji će zauzeti svoje mesto na kalendaru sajamskih manifestacija.\nPrisutnima se takođe obratio i član Gradskog veća za kulturu, profesor Miljan Bjeletić, istakavši ujedno i značaj ovog Sajma za Grad Kragujevac i resor kulture u Gradu. Prilikom svog obraćanja profesor Bjeletić iskoristio je priliku i da pozdravi prisutne goste i Udruženja pisaca iz Bosne, Crne Gore, sa Kosova i Metohije, kao i Udruženju pisaca Kragujevca koji su uz Narodnu biblioteku “ Vuk Karadzić” znatno doprineli ovom Sajmu, kao i pratećim sajamskim dešavanjima.\nSegment grafike ove 2017 godine prestaviće Filološko umetnički fakultet Kragujevac, odsek za primenjenu i likovnu umetnost, radovima iz oblasti grafičkog dizajna, pisma i tipografije.\nSajam je uz prigodnu besedu zvanično otvorio gospodin Radomir Andrić, istaknuti pesnik predsednik udruženja književnika Srbije.\nNa ovogodišnjem Sajmu knjiga i grafike, u odličnoj Sajamskoj ponudi brojnih izdanja predstaviće se brojne izdavačke kuće, ali i brojni istaknuti i nagrađivani pisci, pesnici autori.\nPored sajamskih cena, za sve ljubitelje dobre knjige obezbedili smo odličan prateći program koji će se za sve vreme trajanja ove manifestacije smenjivati na centralnoj bini Šumadija sajma.\nPored brojnih pesničkih nastupa i promocija , nekolicina pisaca će svoje knjige i potpisivati na štandovima.\nPored nagrada koje smo obezbedili za svoje izlagače i za naše POSETIOCE obezbedili smo prigodne nagrade.\nSajam se završava u utorak 16 maja, Radno vreme je od 10 .00 do 19 .00 časova.


Teška saobraćajna nesreća kod Dobanovaca\nVozilo marke "pežo 206" izletelo je sa kolovoza, potom udarilo u drvo i prevrnulo se na krov.\nVozač je vozilom Hitne pomoći prevezen u Urgentni centar.\nBONUS VIDEO: Zoran Nikolić, očevidac saobraćajne nesreće na putu Niš-Doljevac\nAUTOBUS VUKAO ŽENU NEKOLIKO DESETINA METARA: Prebačena u bolnicu u Boru, gde je preminula\n29. 09. 2021. u 08:21\nsaobraćajna nesreća udes povređen Dobanovci


Zločinac Tači od Vašingtona traži pomilovanje za krvnike iz OVK\nZločinac Tači od Vašingtona traži pomilovanje za krvnike iz OVK\nKosovski premijer Hašim Tači poslao je u Vašington svog političkog savetnika Bekima Čolakua i ministarku za evropske integracije Vljoru Čitaku kako bi tražili od američke administracije podršku protiv osnivanja evropskog „ad hok“ Tribunala za takozvanu Oslobodilačku vojsku Kosova (OVK).\nNaime, kako su u nedelju preneli prištinski mediji na albanskom jeziku, osim zahteva da pomenuti sud bude osnovan na Kosovu, Tači je prema navodima prištinske štampe, zahtevao još vremena do osnivanja pomenutog suda.\nInače, reč je o tribunalu čiji bi predmet bili zločini OVK koje je izvestilac Saveta Evrope Dik Marti naveo u izveštaju o trgovini organima otetih Srba i drugih žrtava na Kosovu, a Hašim Tači preko svojih „emisara“ traži od američke administracije da njegovo sedište bude na Kosovu i da funkcioniše kao posebno odeljenje u sudskom sistemu Kosova.\nTakođe, prema navodima prištinskih medija, celo lobiranje se radi tajno, a Tači se zbog toga nije konsultovao ni sa ljudima unutar kosovske vlade.


RTS :: Limfom u svetu ima oko milion ljudi, u Srbiji svake godine novih 1.200 obolelih\nZdravlje Limfom u svetu ima oko milion ljudi, u Srbiji svake godine novih 1.200 obolelih\nsreda, 15. sep 2021, 12:49 -> 13:13\nŠirom sveta se obeležava "Dan borbe protiv limfoma". Sa njim živi oko milion ljudi u svetu. U Srbiji svake godine oko 1200 osoba dobije tu dijagnozu. Koju poruku danas šalju udruženja pacijenata, a koju lekari?\nMožda ne znate šta je limfom, ali ste sigurno čuli za njega. Limfom je rak limfocita. Nekad je bio redak, a danas je na sedmom mestu najčešćih maligniteta. Šta ga izaziva, da li može da se spreči, kako se leči? Šta su limfotiti?\n„Danas je svetski Dan borbe protiv limfoma koji je veoma zastupljena bolest, na koju se još uvek nedovoljno misli. Limfomi su maligne bolesti belih krvnih zrnaca koja su odgovorna za naš stečeni imunitet, koji stičemo tokom života i koji nas štiti. Imunski odgovor se odvija u limfnom tkivu i limfnim čvorovima, kojih ima oko 600 u našem organizmu", rekla je dr Zorica Cvetković, hematolog KBC "Zemun".\nKako limfnog tkiva ima svuda, a naš organizam dolazi u dodir sa uzročnicima bolesti i oštećenja, limfom može da zahvati bilo koji organ.\nKoji simptomi prate limfom, na šta treba obratiti pažnju?\n„Postoji puno različitih vrsta limfoma, nehočkinski limfomi, Hočkinovi limfomi i hroničnoj limfocitnoj leukemiji. Simptomi su noćno znojenje, neobjašnjiva temperatura koja nije povezana sa infekcijama, gubitak telesne mase, malaksalost. Limfomi mogu biti potpuno asimptomatski, zato je potrebna sistematska godišnja kontrola", istakla je Dr Zorica Cvetković, hematolog, KBC "Zemun".\nKako navodi Maja Kocić, predsednica Udruženja „Lipa", kada je saznala da boluje od limfoma, nije bila mnogo uplašena, jer nije znala šta je limfom.\n„Agresivniji podtipovi limfoma, jedan od njih sam imala,idu sa simtomima koji nisu specifični. Kada je stanje postalo ozbiljno, otišla sam kod lekara. Nakon postavljene dijagnoze, krenula sam sa lečenjem.Terapija je podrazumevala citostatsku terapiju, zračnu terapiju, a pošto to nije dalo željene rezultate, određena je transplantacija koštane srži. Dve godine sam kao održavajuću terapiju primala monohromska antitela", rekla je Maja Kocić.\nTakođe dodaje da je tokom pandemije koronavirusa, radilo je savetovalište za pacijente, a sedam hematologa je držalo onlajn konsultacije.


Milion ljudi na spektakularnom dočeku Nove godine u Sidneju - Extra info\nSIDNEJ – Oko milion ljudi u prepunoj sidnejskoj luci u najvećem gradu Australije, dočekalo je Novu godinu u spektakularnoj proslavi uz vatromet i soul muziku, prenosi AP.\nNavodi se da je ovo bio jedan od najsloženijih vatrometa u istoriji Australije, izveden u zlatnim, ljubičastim i srebrnim tonovima koji su pulsirali uz pjesmu “(You Make Me Feel Like) A Natural Woman” čuvene pjevačice Arete Frenklin, koja je preminula u avgustu.\nAP navodi da je za ovaj spektakl iskorišćeno 8,5 tona vatrometa i njemu je viđeno više od 100.000 pirotehničkih sredstava.\nAgencija navodi da su prethodno, zbog oluje koja je pogodila Sidnej, pokisle desetine hiljada ljudi koji su pristizali na tradicionalnu proslavu, a i sama oluja je “napravila svoj vatreni šou”, pošto je nebo paralo na desetine munja.\nVatromet je održan i u drugom australijskom gradu Melburnu gdje je korišćeno čak 14 tona materijala koji je ispaljivan sa zemlje i krovova zgrada, a među specijalnim efektima viđeni su i leteći zmajevi.\nNa trećoj proslavi u Brizbejnu vatromet iznad Brizbejnske luke posmatralo je oko 85.000 ljudi.\nPrevious : Danci izmislili donji veš koji ne mora da se pere nedeljama!\nNext : Žena iz Požarevca se odrekla djece preko novina


Kikiriki se može gajiti i u našim uslovima - Povrtarstvo | Agroklub.rs\nKikiriki se može gajiti i u našim uslovima\nPraktični eksperiment naše sagovornice pokazao je da kikiriki može odlično uspeti i u našim uslovima.\nZa našu sagovornicu Svetlanu Marjanović saznali smo preko YouTube kanala "Gardenin Mama - organika", koji je pokrenula posle izdavanja časopisa "Oaza" i višegodišnjeg uređivanja sajtova Garden.rs i Gardeninmagazin.net. Na ideju da na praktičan način prikaže razvoj neke kulture i sve to prikaže na svom kanalu u vidu video snimka, došla je baš iz razloga što smatra da je to mnogo praktičnije i korisnije, nego samo pisati tekst o tome.\nRadoznali pokušaj za nečim novim\nS obzirom na to da su biljke njena pasija, Svetlana otkriva da od pre četiri godine pokušava da staro porodično imanje vrati u život. Pa je rešila da spoji lepo i korisno i da na jednom mestu pokuša da odneguje različite biljne vrste, od kojih većina nije tipična za naše podneblje. Tako su se u bašti našli kikiriki, serpent, momordika, taro, bamija, jam, ljubičasti krompir, kineski kupus, batat, naut i druge.\nZainteresovanost za gajenje nesvakidašnjih useva proistekla je i iz želje da proba nešto novo i pokaže da se može biti inovativan i bez velikih ulaganja: "Nisam pristalica uzgajanja po inerciji, koje je tako karakteristično za naše krajeve, pa tamo gde neko krene sa malinom, krenu i svi ostali ili kad se negde gaji paradajz i paprika, to se iscrpljuje do beskonačnosti, bez radoznalog pokušaja sa nečim novim. Želela sam da na mikro planu pokažem da je većinu kultura, kojima je potrebna jedna vegetativna sezona, moguće gajiti i kod nas i otuda sve te neobične biljke u mom vrtu", otkriva Svetlana.\nSmernice za gajenje kikirikija\nOna potvrđuje da se kikiriki zaista može gajiti i u našim uslovima, bez posebnih agrotehničkih mera s obzirom na to da se radi o organskom uzgoju.\n"Što se setve tiče, kraj aprila je pravo vreme, kada se temperatura tla stabilizuje. Međutim ako se proleće 'probudi' ranije, kao što je bio slučaj ove godine, onda može i pre tog formalnog prestanka opasnosti od mraza. S druge strane, što kikirikiju ostavimo više vremena da se razvije u tlu, to ćemo dobiti više čaura sa ukusnim semenom. Vađenje treba uskladiti sa vremenskim prilikama, ali negde u oktobru je taj kritičan period kada postoji realna opasnost od dosta padavina, koje mogu uticati na truljenje kikirikija u zemlji. Što se semena tiče, ja sam iskoristila običan, sirovi, organski kikiriki i nije bilo problema sa nicanjem, a posejan je direktno u baštu", objašnjava Marjanovićeva.\nSvetlana Marjanović se baštovanstvom bavi amterski (Print Screen / YouTube)\nNa tri trna oko 30 čaura\nO preciznom prinosu kikirikija ne može se govoriti, ali se može dati "odokativna" procena na osnovu sprovedenog eksperimenta: "U odnosu na tri zrna ubačena u svaku kućicu, dobijeno je bar po 30 čaura sa po dva ili tri zrna kikirikija po biljci. Ne znam da li je to malo ili mnogo, ali s obzirom da osim plevljenja i bankiranja/zagrtanja u dva do tri navrata, nije bilo drugih akcija, ja sam više nego zadovoljna".\nSvetlana ukazuje da se baštovanstvom bavi amaterski, iz hobija i da je u pitanju "vikendaški" pristup bez ozbiljnog ulaganja. Međutim, njeni eksperimenti i njihovi rezultati mogu biti korisni svima koji žele da se okušaju u uzgoju nesvakidašnjeg povrća.\n"Efekti mog malog poduhvata se mogu transponovati na velike parcele i uz detaljnije pripreme, analizu tla, dobar setveni materijal i pravovremeno bankiranje, pretpostavljam da bi se mogao postići odličan prinos. Moram da naglasim da se ja ne bavim konvencionalnom, već organskom proizvodnjom, kao i da poštujem biodinamički pristup baštovanstvu. U konkretnom slučaju nije bilo nikakvih posebnih priprema zemljišta, osim poštovanja plodoreda, setve u osunčanim lejama, na blagoj padini, gde je dobro ocedno tlo i vođenja računa o biljkama pratiocima - idealni su cvekla, šargarepa, patlidžan, kao i dragoljub i neven koji su ujedno i repelenti, a svakako treba izbegavati visoke biljke koje bi kikirikiju pravile hladovinu, poput kukuruza ili visoke boranije)".\nPogledajte Svetlanin video o gajenju kikirikija:\nKikiriki Gardenin Mama - organika Svetlana Marjanović Uzgoj kikirikija Eksperiment


Upotreba i zloupotreba BNV - Lični stavovi - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Lični stavovi » Upotreba i zloupotreba BNV\n0Piše: Dr. Jahja Fehratović 08. septembra 2019. 12.00\nFormiran devedesetih godina, kao odgovor Bošnjaka Sandžaka na izazove u kojima se našla Jugoslavija, a potom i Srbija i Crna Gora, te na koncu samo Srbija, BNV je bilo dio ukupnog narodnog pokreta koji je imao nesreću da se dogodi u trenutku uvođenja višepartijskog sistema i navikavanja na novi način mišljenja i djelovanja u kome je pluralizam političkih ideja naišao na posno tlo i s velikim teškoćama dobijao bilo kakvu šansu da bude konkurentan monopolističkoj partiji koja je umislila da jedina ima privilegiju odlučivati u ime i za interese naroda. Takvo poimanje, dovelo je do devijacija i nanijelo veliku štetu samim Bošnjacima, jer su Sulejman Ugljanin i njegova Stranka demokratske akcije odbijali i uporno odbijaju da prihvate realnost, i po svaku cijenu, ne birajući sredstva niti mareći za posljedice, nastojali da zadrže početne privilegije, shvaćajući instituciju Vijeća kao lični i partijski miraz dejugoslavenizacije Sandžaka i Bošnjaka na uštrb interesa i volje samih Bošnjaka kojima je ovaj mehanizam i namijenjen. U tome kontekstu je i napravljeno partnerstvo Ugljanina sa tadašnjim premijerom Koštunicom 2006. godine projektom razbijanja duhovnog jedinstva Bošnjaka i pokušajem puča u Islamskoj zajednici kojom je Ugljanin bezuspješno pokušavao da ovlada od početka svog političkog djelovanja, pa i prije njega.\nUpravo je s pozicije predsjednika Vijeća 2006. godine, Ugljanin izjavio da Islamska zajednica više ne postoji i da vjerska pitanja Bošnjaka prelaze pod ingerencije BNV-a, dok je interes Koštunice bio da se pravljenjem paralelnog sistema u Islamskoj zajednici onemogući povraćaj oduzete vakufske imovine koja je obuhvaćena Zakonom o vraćanju oduzete imovine crkvama i vjerskim zajednicama, te da se ista podredi tajkunima i drugim njima dvojici bliskim ljudima.\nSnažan otpor takvim izdajama, artikulisan je 2010. godine na direktnim izborima za BNV na kojima je lista Bošnjačke kulturne zajednice koju je predvodio akademik Muamer Zukorlić, uprkos upotrebi državnog aparata, represijama i torturi birača, te otvorenoj krađi na samim biralištima izvojevala apsolutnu pobjedu, iako joj je priznato tek 48,40 odsto, odnosno 17 od 35 mandata. Međutim, postizborna dešavanja dokazala su da je i dalje na snazi partnerstvo Ugljanina i vladajućih državnih elita iz Demokratske stranke, odnosno Borisa Tadića, jer su prilikom konstituiranja brutalno prekršeni Ustav i zakoni, te iskazana otvorena segregacija spram izborne volje birača, koju je u ime demokratske vlasti, a u interesu Ugljanina implementirao tadašnji ministar Svetozar Čiplić sa saradnicima, što je dovelo do suspendiranja volje birača i uvođenja prinudne uprave u ovom organu s ciljem održavanja Ugljanina i njegovih kadrova protivustavno na pozicijama te podređivanja interesa bošnjačkog naroda zadovoljenju njihovih ličnih i partijskih potreba.\nNovi izbori za BNV održani su 2014. godine i na njima je opet došlo do obznanjivanja partnerstva Ugljanina i određenih beogradskih političkih elita, jer je dozvoljena otvorena krađa izbora, naročito u Tutinu gdje je snimljeno punjenje kutija od strane predsjednika izbornog mjesta, na šta se se Republička izborna komisija jednostavno oglušila i time omogućila Ugljaninu da još četiri godine crpi resurse BNV uprkos drukčijoj volji većine birača. Poseban presedan saziva 2014-2018. godine, s obzirom na snažnu opozicionu grupu liste „Za Bošnjake, Sandžak i muftiju“ bilo je protivzakonito sprječavanje javnosti rada BNV i istjerivanje medija sa zasijedanja, što je otvorilo puteve daljih zloupotreba ovog organa. Republički organi su ili bili nemoćni ili su se činili nevještim da na bilo koji način uvedu red u ovaj organ i prepustili su Ugljaninu da sprovodi bezvlašće.\nSve dok traje to partnerstvo i ne bude jasne diferencijacije između političkih elita većinskog naroda i ličnih i partijskih interesa Ugljanina, trajat će i zloupotreba ovog organa, odnosno njegova upotreba za različite ciljeve, makar njegovo djelovanje bilo i protivustavno i suprotno zakonima, a svakako s najviše štete po same Bošnjake i ostvarenja, poboljšanje i unapređenje njihovih prava. Ovo je naročito pogubno za integrativne procese i implementaciju pozitivnih zakonskih rješenja, čime bi se suštinski i morao baviti ovaj organ, međutim sve to ostaje po strani, u statusu mirovanja ili odumiranja, jer se dimnim zavjesama pozornost skreće na pitanja koja nisu u nadležnosti ovog organa, vrlo često iluzorna i imaginarna, manipulatorska i beznadežna. Samo, za razliku od devedesetih, bošnjački narod je nakupio iskustva i vrlo dobro razumije pozadinu a i posljedice takvog ponašanja, što stvara novu energiju koja traži mehanizme da konačno izađe iz ovog začaranog kruga upotreba i zloupotreba, što tu novu autohtonu i originalnu vrijednost kandidira kao jedinu alternativu koja strpljivo čeka šansu koja neminovno dolazi.\nAutor je vijećnik BNV sa liste „Matica bošnjačka“\n*Tekst je deo projekta „Depolitizacija BNV, namera ili stvarnost“, koji se sufinasira sredstvima iz budžeta Republike Srbije, Ministarstvo za kulturu i informisanje. Stavovi izneti u podržanom medijskom projektu nužno ne izražavaju stavove organa koji je dodelio sredstvo.


bgprevodi | A great WordPress.com site\nDecember 10, 2014 bgprevodi\tLeave a comment\nPrevodi tekstova i dokumentacije različite tematike od strane proverenih sudskih tumača u agenciji BG prevodi. Ukoliko Vam je potreban prevod izvoda, uverenja, diploma, medicinske dokumetacije, ugovora, garancija i ostalih stučnih tekstova, naša agencija Vam pruža usluge sudskih tumača koji poseduju veliko iskustvo. Svi prevodi prolaze proveru kod lektora, maksimalno poštujemo zadate rokove uz mogućnost dogovora oko hitnih prevoda.\nViše o ovoj temi na www.bgprevodi.rs\nUkoliko imate potrebu za kvalitenim prevodima sa nemačkog na srpski bilo koje dokumetacije, literature ili tekstova savremenog jezika agencija BG prevodi će Vam poći u prevodu tekstova bilo koje tematike. Naši iskusni prevodioci i lektori do sada su vršili prevode sa nemačkog na srpski jezik za poznate kompanije, prevodili su brojne knjige i ugovore uz maksimalno poštovanje zadatih rokova. Jedna od naših usluga je i simultovani prevod na raznim događajima uz obezbeđenu opremu.\nnemačkiprevodprevod saprevod sa nemačkog na srpskisrpski\nUnapredite i olakšajte svoje poslovanje profesionalnim prevođenjem sa srpskog na engleski tekstova svih vrsta i tematike. Prevodjenje diploma, seminarskih, diplomskih, master radova od strane naših diplomiranih prevodioca sa srpskog na engleski jezik uz poštovanje zadatih rokova i iz različitih oblasti. Simultovani prevod je takođe jedna od naših usluga. Naša agencija BG prevodi poseduje veliko iskustvo kako sa fizičkim, tako i sa pravnim licima i domaćim i stranim kompanijama. Svi tekstovi prolaze dodatnu proveru lektora.\nengleskiprevodprevod saprevod sa srpskog na engleskiprevodjenjeprofesionalnosrpski\nProfesionalan prevod sa ruskog na srpski u agenciji koja poseduju višegodišnje iskustvo u prevodu stručne literature, dokumetacije, ugovora i drugih tekstova iz savremenog ruskog jezika. Savladajte jezičku barijeru, prepustite prevod našim prevodiocima koji će kvalitetno i u zadatom roku ispuniti sve Vaše zahteve. Svi tekstovi su gramatički provereni od strane lektora. Kvalitet naših prevoda je ispraćen povoljnom cenom sa popustima na veću količinu tekstova.\nprevodprevod saprevod sa ruskog na srpskiprevodjenjeprofesionalnoruskisrpski\nEkspanzija engleskog jezika i njegovo korišćenje u svakodnevnom životu i poslovanju iziskuje potrebu za kvalitetnim prevodima sa engleskog na srpski jezik. Naša agencija BGprevodi poseduje višegodišnje iskustvo u prevodima sa diplomiranim prevodiocima, koje odlikuje veliko iskustvo u prevodima tekstova, dokumetacije, ugovora sa engleskog na srpski različite tematike. Simultovani prevod je takođe jedna od naših usluga. Ispravnost svih naših prevoda je potvrđena od strane lektora.\nengleskiprevodprevod saprevod sa engleskog na srpskiprevodjenjeprevodjenje sasrpski\nMay 15, 2014 bgprevodi\tLeave a comment\nJedno od mogućih profitabilnih zanimanja je svakako i zanimanje prevodica. Najtraženi je prevod sa srpskog na engleski i prevod sa engleskog na srpski, pa je prilikom upisa filološkog fakulteta uvek najveća konkurencija na katedri za engleski jezik. Kako je engleski jezik postao univerzalno sredstvo komunikacije u svetu, prevodioci ili sudski tumač za engleski jezik je postala veoma tražena profesija.Samim tim i broj studenata koji se prijavljuju na studije engleskog jezika raste iz godine u godinu. Karijera prevodioca ili sudskog tumača pruža mnoge zanimljive opcije. Sudski tumač odn.prevodilac ne mora biti vezan za određenu kancelariju, može raditi na projektu, što je po pravilu uvek bolje plaćen posao, može sam kreirati svoje radno vreme. Ovakav vid angažovanja veoma pogoduje ženama koje imaju malu decu i žele da im posvete više vremena nego druge zaposlene majke.Samim tim što ne moraju da rade u nekoj firmi od devet do pet, već same kreiraju svoje radno vreme i posao mogu obavljati od kuće, žene koje se odluče za posao prevodioca su u prednosti.\nKako su najtraženiji prevodi sa srpskog na engleski i obruto, to je više prevodioca koji se bave ovom delatnošću.U poslednjih desetak godina, sa razvojem kineske ekonomije u svetu se javlja potreba za kadrovima koji vladaju kineskim jezikom. U Srbiji i na Balkanu još nije zavladao takav trend. Pored engleskog jezika, najtraženiji su prevodioci i sudski tumači za nemački i ruski jezik, zatim francuski,italijanski,španski,grčki…Strane kompanije koje otvaraju predstavništva na našem tržištu uveliko utiču i na formiranje tržišta radne snage, što uključuje i sudske tumače i prevodioce. Sudski tumač specijalizovan za ruski jezik je veoma tažena profesija zbog velikog broja ruskih kompanija koje posluju na našem tržištu.Kompanije koje imaju konstantnu potrebu za vršenjem velikog broja prevoda obično zaposle prevodioca da radi za njih puno radno vreme. Pored ovog, česti je slučaj angažovanja eksternih prevodilačkih agencija kojima potom delegiraju svu dokumentaciju za prevođenje. Prevodilačke agencije se nekad specijalizuju za samo određeni jezik, a veće i razvijenije agencije imaju čitave timove prevodilaca specijalizovane za skoro sve svetske jezike.Pored prevoda sa srpskog na neki strani jezik, česta je potreba da se sa jednog stranog jezika prevede tekst na drugi strani jezik. Prevodilačke agencije koje su najviše razvile svoje poslovanje u svom timu imaju i sudske tumače koji prevedene tekstove overavaju svojim pečatima i na taj način zvanično potvrđuju verodostojnost prevoda originalnom tekstu.\nprevod sa engleskog na srpskiprevod sa srpskog na engleskisudski tumač\nProfesija sudskog tumača\nMarch 19, 2014 bgprevodi\tLeave a comment\nSudski tumač je lice profesionalni prevodilac sa jednog jezika na drugi koji svoje prevode overava pečatom. Tako overeni prevodi važeći su u pravnom prometu jer sadrže overu ovlašćenog sudskog tumača. Da bi neko postao sudski tumač, potrebno je da se ispune uslovi koje zahteva Ministarstvo pravde. Ti uslovi se odnose na odlično poznavanje jezika za koji se postaje sudski tumač, kao i položen odgovarajući ispit. Jedan sudski tumač se može specijalizovati za više jezika. Ovom profesijom se obično bave lica sa završenim filološkim fakultetom, ali to nije izričit uslov koji propisuje Ministarstvo pravde. Rad sudskih tumača se reguliše Pravilnikom o sudskim tumačima.\nSudski tumač je lice ovlašćeno da izvrši npr. prevod sa srpskog na engleski, ili bilo koji drugi jezik i da tako prevedeni tekst overi svojim pečatom, kojim potvrđuje verodostojnost originalu.\nTekstovi koji se prevode sa srpskog na engleski, ili bilo koji drugi jezik obično su sadržani u nekom zvaničnom dokumentu, kao što su npr. presude, izveštaji, poslovna dokumentacija, izvodi, diplome, bankarske garancije i slično. Takođe, važno je napomenuti da sudski tumač ne mora da prevodi svaki tekst, ali tekst sadržan u zvaničnom dokumentu mora, jer se na taj način potvrđuje da je prevod verodostojan originalu.\nViše informacija na http://bgprevodi.rs\nprevod sa srpskog na engleskisudski tumač\nSudski tumač i prevodi\nFebruary 27, 2014 bgprevodi\tLeave a comment\nUkoliko postoji potreba da se uradi prevod sa srpskog na engleski, ili bilo koji drugi jezik, a da se pri tom radi o zvaničnom dokumentu, najbolje je da se angažuje ovlašćeni sudski tumač.\nSudski tumači su stručna lica čija je osnovna delatnost prevod sa srpskog na engleski, ili bilo koji drugi jezik. To su lica sa završenim filološkim fakultetom koja su položila odgovarajuće stručne ispite i dobila licencu za rad od strane Ministrstva pravde. Ne moraju svi prevedeni tekstovi biti overeni pečatom sudskog tumača, ali ukoliko se radi o zvaničnim pravnim, finanskijskim dokumentima, poslovnim izveštajima i slično, poslovni običaji ili zakon nalaže da prevod overi ovlašćeni sudski tumač.\nSudski tumač nakon prevoda tekst overava pečatom i na taj način garantuje verodostojnost originalu.\nPored prevoda sa srpskog na engleski, ili bilo koji drugi jezik, delatnost sudskih tumača se odnosi i na funkciju prevodioca u sudskim procesima.Ukoliko u suđenju učestvuje lice kojem srpski jezik nije maternji, ono ima pravo da radi razumevanja toka suđenja, kao i sporazumevanja sa ostalim učesnicima postupka zahteva da suđenju prisustvuje ovlašćeni sudski tumač za konkretan jezik.\nViše o ovome na http://www.bgprevodi.rs/\nprevod sa engleskog na srpskiprevod sa nemačkog na srpkiprevod sa srpkog na nemačkiprevod sa srpskog na engleskisudski tumač\nJanuary 16, 2014 bgprevodi\tLeave a comment\nSudski tumači su veoma cenjeni profesionalci čije usluge su potrebne svakom društvu. Njihove usluge koriste sudovi, ali mogu ih koristiti i pravna i fizička lica. Sudski tumač je u obavezi da prihvati svaki sudski poziv, ali je slobodan u izboru poslova koja će obavljati za pravna i fizička lica.Razlika između prevodioca i sudskog tumača je u tome što sudski tumač poseduje pečat sa svojim imenom kojim overava svoje prevode. Svojim pečatom sudski tumač garantuje istovetnost prevedenog teksta sa originalnim.Ministarstvo pravde, na predlog jednog ili više predsednika viših sudova, najmanje jednom godišnje raspisuje konkurs za postavljanje sudskih tumača. Da bi neko ko se bavi prevođenjem postao i sudski tumač potrebno je da ispuni određene uslove propisane od strane Ministarstva pravde. To je, naravno, izuzetno poznavanje maternjeg jezika, kao i jezika za koji želi da bude sudski tumač. Iako se ovom profesijom obično bave diplomirani filolozi, to ne mora uvek da bude slučaj. Sudski tumači ne moraju imati završen filološki fakultet, ali moraju imati visoko obrazovanje i obimno poznavanje jezika.Kandidati koji nemaju odgovarajuće visoko obrazovanje podležu proveri znanja pred komisijom koju obrazuje ministar.O postavljanju tumača rešenjem odlučuje isključivo ministar, a njihov rad uređuje se Pravilnikom o sudskim tumačima.\nViše informacija na http://www.bgprevodi.rs/index.php/sr/sudski-tumac


Prvi ostavite komentar o ovom proizvodu SKU: 88-1000071010\n3,5 cm udobnosti, podrške i osjećaja bestežinskog stanja. Savršeno rješenje za one koji žele poboljšati svoju podlogu za spavanje i uživati u svim prednostima memorijske pjene i Tencel® vlakana: prirodna regulacija temperature, nevjerovatna udobnost, mašinski periv na 40°C. Idealno za ljude koji spavaju na strani ili leđima.


Nova usluga na stranici FZZZ-a: Objavite CV i lakše nađite posao – inmedia.ba\nNova usluga na stranici FZZZ-a: Objavite CV i lakše nađite posao\n0 24 Septembra, 2013 11:15\nOd idućeg mjeseca Federalni zavod za zapošljavanje na svojoj internet stranici uvodi novu funkcionalnost koja treba unaprijediti i olakšati posredovanje u zapošljavanju.\nNaime, nezaposlene osobe i ostali tražitelji zaposlenja će na portalu www.fzzz.ba.moći objaviti svoju biografiju, te na taj način se predstaviti velikom broju poslodavaca, što će im olakšati put do zaposlenja.\nNa ovaj način Federalni zavod za zapošljavanje želi dati dodatni doprinos u olakšavanju pronalaska zaposlenja za nezaposlene osobe i odgovarajućih zaposlenika za poslodavce, a u narednom periodu radit će se i na uspostavljanju automatskog uparivanja otvorenih oglasa za posao i objavljenih biografija što bi još brže i efikasnije povezalo poslodavce i osobe koje traže posao.\nPodsjećanja radi, internet stranica Federalnog zavoda za zapošljavanje (www.fzzz.ba), koja prosječno mjesečno bilježi oko 75.000 posjetilaca, u sklopu izbora najboljih web stranica u Bosni i Hercegovini WebAward.Me 2012 proglašena najboljom u kategoriji Javna uprava.\nDanas u Sarajevu novi protesti roditelja bošnjačke djece?\nSkupština USK ostala bez većine


Izetbegović odbio poziv da se obrati poslanicima NSRS\nTanjug 26. januara 2022. 13:04\nBANJALUKA – Predsednik Stranke demokratske akcije Bakir Izetbegović nije prihvatio poziv predsednika Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljka Čubrilovića da se obrati na narednoj sednici parlamenta Srpske na temu političko-ekonomske situacije u BiH.\nČubrilović je u izjavi za banjalučki Glas Srpske ranije najavio skoro održavanje posebne sednice NSRS o situaciji u BiH na koju je pozvao da se obate i lider SDA Izetbegović i predsednik HDZ BiH Dragan Čović.\nČubrilović je rekao tim povodom da je „nama neophodan razgovor, jer hitno mora da padne ovo medijsko ‘duvanje’ rata u političkom i javnom diskursu“.\n„Republika srpska neće rat nijedan njen zvaničnik, nijedan medij, nijedan izabrani funkcioner nikada nikada i nigde nije pomenuo rat kao opciju. U tom smislu sam ih pozvao posebno imajući u vidu da su se oglušili na poziv predsednice Republike Srpske koja ih je ranije pozivala nan dijalog u skladu sa zaključcima NSRS“, rekao je Čubrilović.\nIzetbegović je u odgovoru Čubriloviću zahvalio na pozivu i podsetio da je on član Kolegijuma Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine na kojem je već, kako kaže, diskutovano o toj temi.\nU uverenju da će diskusija bti nastavljena, Izetbegović konstatuje da je blokada institucija, kako kaže, „bespotrebno nametnuta“ i smatra da „nikome ne donosi dobro“.\n„Iznalaženje najprihvatljivijih rešenja za državu Bosnu i Hercegovinu“ stvar je državnih institucija, a ne entitetskih, i može biti razmatrano samo u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine i ostalim nadležnim državnim institucijama“, naveo je Izetbegoviću u pismu Čubriloviću, preneli su sarajevski mediji.\nDodao je i da Stranku demokratske akcije u NSRS-u predstavlja niz, kako kaže, veoma iskusnih i sposobnih poslanika koji mogu dati konstruktivan doprinos rešavanju situacije u kojoj se kao društvo i država nalazimo, ali samo u delu koji se odnosi na entitet Republike Srpske.\nIzetbegović, između ostalog, u pismu kaže i da su „upravo odustajanje od blokada i povlačenje neustavnih zakona i zaključaka osnovni preduslov za poboljšanje aktuelne političko-ekonomske situacije u Bosni i Hercegovini“.\nDirektor SOA: Rusija povećala broj sajber napada na HR\n10:23: Obustava saobracaja u Beogradu zbog snimanja filma „Svjedok“


October 2013 - PORTAL ZA ENERGETSKU EFIKASNOST\nOctober 29, 2013 milicazmaj\nEvropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) pokreće novi finansijski okvir od 75 miliona evra za održivu energetsku efikasnost na području zapadnog Balkana (WeBSEFF II), koji će pomoći bolje korišćenje i očuvanje energije u regionu, saopštila je EBRD.\nFinansijski okvir u vrednosti od 75 miliona evra je dizajniran da obezbedi kreditne linije lokalnim bankama u Albaniji, Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj, Makedoniji, Kosovu, Crnoj Gori i Srbiji za dalje kreditiranje privatnih i opštinskih korisnika investicija u energetsku efikasnost i obnovljive izvore energije. Projekat je trenutno u prvoj fazi i pokrenut je u Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj, Makedoniji i Srbiji.\nWeBSEFF II je deo regionalnog programa za energetsku efikasnost za zemlje zapadnog Balkana, koji je takođe deo zajedničke inicijative za Investicioni okvir zapadnog Balkana i EBRD-a. Pod ovim programom, Evropska unija podržava WeBSEFF II sa 11,5 miliona evra bespovratnih sredstava za programe tehničke saradnje i investicionih podsticaja za korisnike kredita u vidu besplatnih konsultacija i saveta, kao i besplatne revizije energetske potrošnje.\nRegion zapadnog Balkana ima veliki neiskorišćeni potencijal za ulaganja u energetsku efikasnost, mada brojne prepreke na tržištu i dalje postoje. WeBSEFF II je dizajniran za rešavanje ovih pitanja, a u skladu sa ciljevima zemalja učesnica koji su zacrtani u “Nacionalnim planovima za energetsku efikasnost”, koji takođe daju značajnu ulogu javnom sektoru.\n– Ovaj novi finansijski okvir predstavlja značajan korak napred u našim naporima da podržimo ekonomično korišćenje energije na zapadnom Balkanu, u regionu gde i dalje postoje značajni nedostaci – rekao je direktor EBRD-a za Srbiju Mateo Patrone. – Nadovezujući se na prethodne projekte u ovoj oblasti, stavljamo poseban akcenat na obnovljive izvore energije i energetsku efikasnost. S tim u vezi, mi ćemo naročito obratiti pažnju na sektor gradskih opština, gde i dalje postoji veliki neiskorišćeni potencijal za uštede.\nNovi finansijski okvir se nadovezuje na uspeh prvog programa u iznosu od 60 miliona evra, koji je EBRD pokrenuo 2009. godine zajedno sa osam banaka iz regiona. Samo u Srbiji do sada, obezbeđen je 31 projekat energetske efikasnosti i za obnovljive energetske izvore, u ukupnom iznosu od 31 miliona evra kredita, koji su finansirani do danas. EU je obezbedila bespovratna sredstva u okviru istog programa.\nAngela Merkel zelena samo koliko se mora\nOctober 7, 2013 milicazmaj\nAngela Merkel trenutno se bori protiv oštrih popisa o izduvnim gasovima koji bi pogodili nemačke proizvođače automobila. Dva najveća dnevna lista Nemačke iznose sasvim suprotne stavove o tome.\nBrisel je u petak bio poprište male političke drame, za sada bez epiloga. Ambasadori pri EU tvrde da je stvar iznad njih, te da će je verovatno rešavati lično Angela Merkel i Fransoa Oland. O automobilima je reč. Naime, predlog evropske regulative o izduvnim gasovima kaže da od 2020. godine vozila koja proizvede jedna automobilska firma u proseku smeju izbacivati najviše 95 grama ugljen-dioksida po kilometru vožnje. I tu se krije borba za tržište, pre svega Nemaca i Francuza. Ako regulativa prođe, naime, BMW i Dajmler koji prave mahom moćna vozila više klase – neće moći da ispune regulativu. Verovalo se da će to dati vetar u leđa Pežou i Renou, mada ni u ovim kompanijama nisu sigurni da li će ispuniti zahteve. Zato Angela Merkel otvoreno traži da od 2020. pravilo „95 grama“ važi samo za 80 odsto proizvedenih automobila jedne firme, a da u punoj meri stupi na snagu tek 2024. godine.\nUgledni Frankfurter algemajne cajtung osvrće se na ulogu kancelarke, koju su mnogi podrugljivo nazvali lobistom BMW-a i Dajmlera u ovoj stvari. „Sme li savezna kancelarka u inostranstvu da se zauzima za dobro nemačke industrije? Glupo pitanje, naravno da sme. Njena funkcija je obavezuje da služi nemačkom narodu, a i privreda tu spada.“ List navodi da Merkelova danima telefonira u evropske prestonice, priča, preti, obećava, kako bi zaštitila interese nemačke privrede. „A ko bi to inače radio za Nemačku? Možda francuski predsednik? U Pežou i Renou bi se sigurno obradovali. Ili možda velikodušni Italijani? Sigurno im ništa nije preče nego da obezbede BMW-u i Dajmleru prednost nad Fijatom.\nAli ipak kancelarka je tema zlokobnih mahinacija da je samo lobistkinja u krilu moćnih automobilskih patrona. Takve i slične bezobraštine dolaze pre svega od vajnih ekologa. Očigledno očekuju od šefice nemačke vlade da bude neutralna, i da sa svog tornja nemo posmatra kako se stvari odvijaju. Ali ona nije za to izabrana“, stoji u komentaru frankfurtskog lista. Dalje se konstatuje da postoje ljudi koji bi najviše voleli svet bez automobila te da je nekima zaštita klime zamenila religiju. „Da budemo načisto – niko ne želi da se vrati krntijama od pre nekoliko decenija. To bi bila uvreda za inženjere u Štutgartu, Ingolštatu, Minhenu ili Volfsburgu – oni su već žestoko smanjili zagađivanje. Uz to je i mit da automobili najviše doprinose klimatskim promenama. Ulični saobraćaj je prema izbacivanju ugljen-dioksida iza poljoprivrede ili proizvodnje energije.“\nDosta „zeleniji“ komentar zatičemo u drugom velikom listu, minhenskom Zidojče cajtungu. Tamo piše da se kancelarka poslednjih dana izjašnjava o koalicionim pregovorima, stanju nacije, nezaposlenosti na istoku – što su sve važne teme – ali kada je reč o novom izveštaju Međunarodnog panela o promeni klime, Merkelova je samo pustila portparola da kaže dve rečenice. U tom izveštaju stoji, kako je ranije preneo Zidojče, da su rizici promena klime nešto manji nego pre šest godina. Trik je u tome što su se sada klimatski faktori drugačije računali, kritičari kažu da je opasnost ugljen-dioksida potcenjena, pa su tako i dobijene nešto povoljnije prognoze. Uprkos tome, apokaliptičnih scenarija ne manjka.\n„Izveštaj je potvrdio opšte mesto – ne postoji veći problem od klimatskih promena. Ako se otope himalajski glečeri, oko 1,4 milijarde ljudi u Aziji ostaće bez pijaće vode. Ako se u Evropi podigne nivo mora, 70 miliona ljudi koji žive na obali moraće da napušta svoje domove, slana voda naplavila bi i uništila plodna polja. Svaki drugi problem – manji je od ovog. Svaki problem odlučuje o tome kako da organizujemo život – u društvu, državi, svetu. Klimatska politika, međutim, odlučuje koliko nam je života ostalo. Dve trećine Nemaca smatra pozitivnim promenu energetske politike i prelazak na obnovljive izvore. Upravo zato se kancelarka i njena partija zalažu za promenu.\nAli energetska promena je za sada samo mrtvo slovo. Mnogi građani veruju da je dovoljno napraviti nekoliko vetrenjača na moru i imati ministra za zaštitu životne sredine koji vodi računa o tome da dalekovodi budu što manje vidljivi. Ali šta se dešava kada stvari postanu konkretne, kada se dovede u pitanje naše razumevanje svakodnevice?“, pita se kolumnista i daje zanimljiv primer. „Bitburg, gradić u Ajfelu, 13.000 stanovnika. Građani se upravo bune protiv opštinske uprave jer je u centru uvela sistem jednosmernih ulica. Moraju, kažu, da voze kilometar ukrug, samo da bi došli do radnje koja je udaljena 300 metara. Nikome ne pada na pamet da ih pita očigledno – a šta će vam automobil za tih 300 metara?“\nOni koji stvari tako postave, odmah bivaju kažnjeni, piše Zidojče. Navodi inicijativu partije Zelenih da se u celoj zemlji uvede „vegi-dan“, jedan dan u sedmici kada će sve kantine i restorani u Nemačkoj nuditi samo vegetarijansku hranu, što baš Zelenima i nije donelo sjajan izborni rezultat.


Meri Balog - Dogovor - BDRMedia\nPočetna/Meri Balog/Klub ranjenih duša/Meri Balog – Dogovor\nMeri Balog - Dogovor količina\nŠifra proizvoda: BGD2129 Kategorije: Klub ranjenih duša, Meri Balog Oznaka: Klub ranjenih duša\nVrativši se kući nakon nekoliko nedelja provedenih sa svojim prijateljima iz Kluba ranjenih duša, Vinsent Hant, vikont Darli, ubrzo je morao ponovo da ode, zapravo da pobegne. Cela njegova porodica dala se u potragu za nevestom kako bi ga oženili. Očajan zbog toga i u želji da sâm nađe sebi ženu, Vinsent odlučuje da pobegne i to u seoce u kom je proveo najlepše dane svoga detinjstva. Ali i tu se pojavljuje bračna zamka. Tiha i nenametljiva Sofija Fraj, svojom mudrošću uspeva da ga spase, ali zbog toga biva kažnjena i izbačena iz kuće svojih staratelja. Osećajući zbog toga veliku odgovornost, Vinsent joj nudi ruku spasa. Iako slep, on vidi rešenje njihovih problema – brak.\nU početku Sofija odbija njegov predlog, ali ubrzo shvata da je to jedini izlaz. Tako je postignut dogovor…


Legendarni gitarista i lider Dire Straits Mark Nofler objavio je video za pesmu “Good on You Son” koja najavljuje njegov novi solo album – “Down the Road Whenever”\nMOUNAIKI -.. -COLOURED-\nEVO GA, KONAČNO… STIGLO REMASTERIZOVANO REIZDANJE “…AND JUSTICE FOR ALL” ZA 30. GODIŠNJICU KULTNOG ALBUMA METALLICE\nSvetlo dana konačno je ugledalo iščekivano novo izdanje grupe Metallica remasterizovano reizdanje albuma “…And Justice For All”, koje ove godine slavi 30. rođendan.\nGrupa je reizdanje objavila u raznim oblicima – od standardnog CD-a, kasete, vinila do bogatog kolekcionarskog deluxe box seta…, dostupnih putem Metallica.com. Za reizdanje su predstavljene i digitalne verzije, a remasterizovani album kod nas je moguće preslušati putem Deezer i Google Play platformi.\nFanove će zasigurno obradovati i činjenica da proširena verzija reizdanja (Expanded Edition) uključuje i prethodno neobjavljene demo i live snimke, prve mixeve pesama kao bogatu knjižicu sa do sada neobjavljenim fotografijama Rosa Halfina. Limited Edition Deluxe Box Set će zaista biti pravo muzičko blago, budući da će sadržati remasterizovani dvostruki 180g LP, 11 CD-a, 4 DVD-a, knjigu od 120 stranica, s neobjavljenim fotografijama i komentarima brojnih učesnika ove priče…\nAlbum “…And Justice For All” originalno je objavljen 1988. godine, za Metallicu je to bilo četvrto po redu studijsko izdanje, a ubrzo se pokazalo ujedno i izdanjem koje im je širom otvorilo vrata prema fanovima širom sveta. Album je u SAD čak 8 puta imao platinasti tiraž a ujedno je i “prvo” izdanje u mnogočemu – to je prvi album Metallice na kojem se pojavljuje basista Džejson Nnjusted, prvi album s kojim su u SAD došli u Top 10 (dostigli #6 poziciju), snimili su svoj prvi video i to za singl “One” i ušli na Top 40 listu singlova, prvi put nastupili na dodeli nagrada Grammy, i ujedno i osvojili svoj prvi Grammy (‘Best Metal Performance for “One”‘).\nPočetkom maja sledeće godine Metallica stiže u Evropu – grupa je nedavno objavila datume evropskog dijela stadionske turneje “Worldwired Tour 2019”, u sklopu koje će posetiti 25 gradova. Najbliže našim prostorima nastupiće u Beču, a svi detalji mogu se pronaći na njihovoj web stranici.\nU SKLOPU 50. GODIŠNJICE “BELOG ALBUMA” OBJAVLJEN NOVI SPOT BEATLESA ZA “BACK IN THE U.S.S.R.”\nObjavljen je novi video spot Beatlesa za pesmu “Back In The U.S.S.R.” kojim će se obeležiti rođendan “White Albuma”, kultne ploče liverpulske četvorke objavljene 22. novembra 1968. godine.\nNovi video za pesmu uključuje zrnaste slajdove različitih motiva, od aviona, benda do moskovskog metroa i Crvenog trga, dok se preko fasade spota izmenjuju rukom pisani stihovi pesme u zelenoj boji. Pesma je navedena kao “2018 Mix” pesme “Back In The U.S.S.R.” i biće uključena u predstojeće reizdanje albuma.\nPodsećamo, proslava rođendana “Belog albuma” najavljena je još u septembru i uključivaće nove mikseve ukupno 30 pesama. Takođe će uključiti 27 ranih akustičnih demo sniamka i 50 različitih pesama sa studijskih sesija, od kojih mnoge nikada ranije nisu objavljene.\nBox-set je dostupan od 9. novembra.\nŽAN MIŠEL ŽAR OBJAVIO NOVI STUDIJSKI ALBUM, NASTAVAK SERIJALA “EQUINOXE”\nFRANCUSKA PEVAČICA ZAZ SINGLOM “DEMAIN C’EST TOI” NAJAVLJUJE NOVI ALBUM


Putanja: Pokreni se Saveti i zanimljivosti Kako zaposliti dobrog radnika?\nKako zaposliti dobrog radnika?\t1\nVećina kompanija će pri zapošljavanju ići proverenom metodom intervjua. Po mogućnosti u više krugova, sa sve specifičnijim zadacima, dok ne pronađu pravu osobu za radno mesto. No vrlo često se dogodi da izabrana i idealna osoba nemaju zajedničku tačku.\nNedavno su iz Googlea priznali kako njihov način intervjuisanja ljudi, s poznatim pitanjima o ping-pong lopticama i školskom autobusu, ne daje nikakve rezultate, te da bi isti kvalitet ljudi zaposlili da su išli i sa najstandardnijim pitanjima na svetu. Možda bi zaposlili druge individue, ali kvalitet se nebi bitno promenio.\nStoga su analitičari širom sveta pokušali dati odgovor na večno pitanje – kako pronaći dobrog zaposlenika? Nakon niza ponuđenih teorija, nerešenih problema i neodgovorenih pitanja, došlo se do odgovora – zavisi od posla za koji se traži i onoga ko traži.\nPrvo, u većini poslova možete zaboraviti svo ranije iskustvo, osim ako se nije odvijalo u identičnoj kompaniji kakva je vaša (u slučaju da ste vi oni koji tražite radnika). Razlike, koje se možda čine sitnima, mogu usloviti da osoba koja je bila vrhunski radnik u prošloj firmi kod vas podbaci. Najlakše je gledati to kroz prizmu sporta – ne jednom se dogodilo da je vrhunski fudbaler briljirao u jednom klubu, prešao u bolji, u kojem su svi uslovi poboljšani, a nije napravio ništa. Jednostavno, nije se prilagodio okolini niti se okolina njemu.\nDrugi problem je specijalizacija. To što je neko bio najbolji učenik i student ne znači apsolutno ništa kada počne da radi. U pitanju su najčešće sasvim drugačije osobine koje određuju uspešnost u školi i na poslu. Takozvani „skills set“, odnosno skup osobina i znanja koje neko poseduju, puno su bitniji nego klasično obrazovanje (iako bez njega kod određenih poslova ne ide).\nTreće, ali ništa manje bitno, je znanje onog koji ispituje i traži osobu. Statistički gledano, puno je lakše naći kvalitetnog radnika za usko specijalizovan posao, bilo da je reč o pranju prozora ili razbijanju subatomskih čestica. Osoba koja ispituje i traži kandidate morala bi imati znanje/iskustvo koje može parirati kandidatima (a super bi bilo i da je veće od njihovog). Time će moći postaviti točno određena pitanja i zadatke. Naravno, kada se traži kreativac koji bi u Googleu morao izmisliti nešto novo i poboljšati postojeće, teško je biti osoba koji će znati više od kreativca u kreativnom poslu. Ali isto tako niti odgovor na pitanja koliko treba vremena da se operu svi prozori u Seatlleu neće dati pravi sliku o kandidatu. Jednako kako to neće napraviti ni socio-psihološka pitanja osobe iz HR-a.\n← Šta da radite kada vam bankomat "ukrade" novac


Anketiranje građana Kalesije, “Podrška statističkom sistemu Bosne i Hercegovine za pripremu glavnog okvira za uzorak” – Općina Kalesija\nAnketiranje građana Kalesije, “Podrška statističkom sistemu Bosne i Hercegovine za pripremu glavnog okvira za uzorak”\nObavještavamo građane općine Kalesija, da će u periodu od 02.03. – 02.05.2022. godine, u okviru projekta “Podrška statističkom sistemu Bosne i Hercegovine za pripremu glavnog okvira za uzorak”, na teritoriji općine Kalesija provesti anketiranje, domaćinstava za potrebe ažuriranja statističkog okvira uzorka.\nAnketiranje se sprovodi u skladu sa Zakonom o statistici Bosne i Hercegovine (Službeni glasnik BiH 26/04 i 42/04) i Zakonom o statistici Federacije Bosne i Hercegovine (Službeni novine FBiH 63/03 i 9/09).\nAnketiranje će provoditi akreditovani anketari, koje angažuje Federalni zavod za statistiku. Zaštita ličnih podataka je zagarantovana od strane Zavoda, prema Zakonu o statistici Federacije BiH i Zakonu o zaštiti ličnih podataka.\nMolimo građane za punu saradnju tokom provođenja ove veoma značajne aktivnosti, za općinu Kalesija, Federaciju BiH i Bosnu i Hercegovinu.\nPrevious\tProdužen rok za konkurisanje za općinsku stipendiju\nNext\tJavni poziv za zakup poljoprivrednog zemljišta u Kalesiji


Put ka slobodi vodi kroz srce | Planeta Radosti\n„Čovek samo srcem dobro vidi“ reče jednom Antoan de Sent Egziperi. Sećate li se ove divne rečenice iz „Malog princa“? Šta to uopšte znači „videti srcem“? Do pre samo nekoliko godina sam to razumeo kao neku umetničku rečenicu koja baš lepo zvuči. Međutim, od kada sam počeo da se dublje bavim duhovnošću, uvideo sam da naše srce zaista ume da „govori“ i da ukoliko želimo, možemo i da ga „čujemo“. Nešto me je snažno vuklo ka tome da ga sledim, jer sam verovao da samo tako mogu biti istinski srećna osoba, te da jedino tako moj život može biti svrsishodan i ispunjen. Saznao sam i da naše srce ima želje koje su ustvari istinske potrebe našeg bića i često su veoma različite od želja našeg uma. Želje uma su obično materijalnog tipa – kuće, kola, putovanja, idealan posao, savršen ljubavni partner ili porodica, itd… – sve što se nekako može videti ili opipati. Učeći o željama srca, uvideo sam da su one potpuno drugog karaktera. Odlučio sam da osluškujem srce i nakon duže potrage, pre nekih sedam-osam meseci, u dubokoj meditaciji koja je trajala čitava tri sata, konačno sam saznao šta je to što moje srce zaista želi.\n– Da više živim u sadašnjem trenutku\n– Da više ćutim i govorim mudro samo kada osetim inspiraciju\n– Da vidim savršeno, bez sočiva i naočara\nPravo da vam kažem, uopšte nisam bio nešto posebno srećan kada sam ih zapisao. Jedna od prvih zamerki mog uma je bila: „Kako će ovo obezbediti moju budućnost? Kako ću da zaradim za hranu ako budem više ćutao?“.\nOva moja pitanja bila su zapravo očigledan znak mog straha ili nepoverenja u životni proces. Nisam imao pojma ni da postoji naziv za to, a ni da je kod mene prisutan. Čitajući knjigu Siniše Ubovića „Meditacija za početnike“, koju sam dobio od njega na dar, mislio sam kako to i nije baš za mene, jer ja sam već odmakao od nivoa „početnika“. Moji um su se sa mnom poigravao, a da toga nisam bio svestan. I onda pročitah pasus koji mi je otvorio oči. Siniša kaže da među meditantima ima mnogo ljudi koji umeju da osete ljubav prema čitavom Univerzumu (tj. da su im otvorene gornje čakre), ali da je problem često u donjim čakrama, odnosno nepovezanost sa Zemljom, jer je upravo ona izvor svega materijalnog. Ukoliko nismo povezni sa Zemljom, ne osećamo se istinski bezbednim na podsvesnom nivou i snažni, neprimetni strahovi utiču na naše ponašanje. Samo što nisam uzviknuo „Eureka“ kao slavni Arhimed. Majčica Zemlja je zaista izvor svega što mi je potrebno da bi na njoj i živeo, a ja to nisam umeo da prepoznam. Istog dana sam potražio odgovor kako bih mogao da se direktno suočim sa baš ovim strahom. I naravno, čitajući o metafizičkim značenjima koje nam telo šalje, uvideo sam da su bol u zadnjem delu vrata i kratkovidost, koje sam ja imao, znaci upravo tog straha od budućnosti ili straha od neuspeha. Da bih se oslobodio straha, neki od saveta su bili da što više vremena provodim u prirodi, da hodam bos ili negujem biljke, smanjim ogroman broj svojih aktivnosti i planova na minimum, meditiram u prirodi i živim mnooooogo sporije.\nIako je to značilo veliku promenu za mene, znao sam da je to ono što je potrebno i nisam odustajao. A verujte, bilo je mnogo situacija kada je moj um ludeo i govorio „Lenčugo, idi radi nešto konkretno“. Ali, uz konstantnu zahvalnost i rastuće poverenje u proces, iz dana u dan, strah je polako nestajao, osećao sam se sve mirnije i nekako, znao sam da ne moram da obavim milion aktivnosti dnevno da bih bio zadovoljan. Sve se nekako usporilo, a ja sam, neočekivano, počeo da se osećam bezbednije. Kako je strah postajao manji, ljubav i poverenje su rasli. Sada sam na potpuno novi način razumeo Sokratove reči „Znam da ništa ne znam“. Nekada bih ponavljao tu rečenicu kao papagaj, ali istinski u sebi misleći „Ma ja znam, nego vi ostali ne znate. Slušajte šta vam ja kažem.“ A danas, zaista duboko u sebi osećam da ne znam i tome se beskrajno radujem. Umesto planiranja svojih dana, prepuštao sam se životu i nekako govorio „Verujem ti, vodi me gde god da poželiš.“ I zaista, što sam se više prepuštao, osećao sam da me je život vodio upravo na savršena mesta za mene, ali i sve ostale u njemu. Zaista, ova transformacija iz „ja znam“ u „ja ne znam“ je jedno od najdivnijih iskustava koje sam doživeo.\nA onda se desio jedan zaista poseban san. Tren pre nego što sam se iz njega probudio video sam sledeće reči: “Sada je vreme da odeš na lasersku operaciju vida. Ponovo dobro vidiš”. Osećao sam da ova informacija dolazi sa najčistijeg mogućeg mesta i znao sam da se odnosi na unutrašnji vid.\nLjubazna teta mi je rekla da je operacija moguća tek za mesec ipo dana, jer doktorka ide na odmor, kao i da je potrebno da na deset dana skinem sočiva, kako bih se spremio za pripremni pregled. Pošto sam znao da sam spreman za to već SADA, ljubazno sam zamolio gospođu da proveri da li je ipak moguće da zakažemo pregled ranije i zaista, posle minut čekanja, odgovor je bio da skinem sočiva odmah i dođem za deset dana na pregled. Bilo je potrebno da nosim naočare narednih dana, kako bi se oko pripremilo za pregled, ali ja sam još u januaru polomio staklo i nisam želeo da ih popravljam, iskazujući poverenje da ću ponovo videti savršeno. U novonastaloj situaciji, pozvao sam očnu kliniku u kojoj sam kupio naočare i pitao koliko vremena treba da čekam, znajući da je u prošlosti to uvek bilo bar sedam dana. Naravno, ovog puta je odgovor bio “dođite sutra po vaše naočare”. Neverovatno! Naredne dane sam proveo u potpunom miru, u prirodi. Posle deset dana, došao sam na pripremni pregled. Na pitanje ko me je preporučio, odgovorio sam samo da verujem svom unutrašnjem osećaju. Bilo je svima smešno, ali i istinito. Zaista, da nisam imao toliko poverenje, teško da bih racionalno dozvolio nekome da prčka laserom po mom oku, a da pažljivo ne proverim svaki detalj. A ovako, šta god da se pojavilo na putu, jednostavno sam znao da će biti savršeno, jer samo tako i može da bude. I naravno, pregled je prošao upravo tako. Moje oči su bile podobne za operaciju, ali još jednom mi je ljubazna teta rekla da je intervencija moguća tek kad se doktorka vrati sa puta, za nekih mesec dana. U svakoj prethodnoj sličnoj situaciji u životu ja bih poslušao taj racionalni glas. Ali, odlučio sam da još jednom iskažem poverenje i zamolio je da još jednom proveri sa doktorkom. I naravno, još jedno čudo – doktorka je imala još jedan slobodan termin, a čovek koji servisira laser i neophodan je za proceduru, upravo je odložio odlazak na more te, umesto za mesec ipo, operacija je bila zakazana za dva dana. Seriji čuda tu nije bio kraj. Evo još jednog zanimljivog detalja. Posle pregleda mi je rečeno da treba da kupim i naočare za sunce, kako bih nekoliko meseci bio zaštićen, zbog povišene osetljivosti oka. U prodavnici sam bezuspešno pokušao da nađem neke koje mi odgovaraju, a potom izgovorio sledeću rečenicu: “Neka, onda ću doći posle operacije, to će moja sestra da izabere, ona to najbolje zna.” Nekoliko minuta kasnije, kada sam izašao iz prodavnice, shvatio sam da u to vreme moja sestra radi i da neće moći da mi pomogne. No, nisam se oko toga uzbuđivao, znao sam da će sve biti kako treba. Kažu da kada sledimo želje svog srca, čitav Univerzum se ujedini kako bi pomogao. I zaista, prvo se moja devojka javila i rekla da će se vratiti sa odmora kako bi bila sa mnom kao podrška. Pošto sam stigao kući, naišao sam na sestru. Nije imala pojma šta se sa mnom dešava, ali je stigla da mi kaže kako je upravo uzela slobodan dan. Tek tada sam joj rekao za moju predstojeću operaciju, a ona je iznenađeno rekla “Pa jel’ ima ko da te vozi?” Naravno, dan kasnije je ovaj dvojac izabrao savršene naočari za mene, a ja sam bio u konstantnom stanju zadivljenosti.\nKrenuo sam kući posle kontrole na kojoj je doktorka utvrdila da je sve prošlo perfektno. Prišao sam vratima od lifta. Ono što je usledilo verovatno je nemoguće rečima opisati, ali ovo je najbolje što umem. Odjednom, to više nisu bila samo vrata. U istom času, brzinom munje, osetio sam da su ta vrata potekla od majke Zemlje, da su ona sačinjena od nekog metala koji je u njoj sazrevao, možda milionima godina. Zatim sam u istom trenutku, u svojim mislima video rudara koji je taj metal iskopao, zatim čoveka koji ga je transportovao, pa obradio i na kraju, onog koji ga je ugradio baš na ovo mesto, kako bih ja sada imao privilegiju da se njime vozim. Sve se to dešavalo u trenu, a ipak – nekako sam bio svedok bar dela lanca događaja koji je vodio do baš ovog trenutka i bio sam apsolutno oduševljen. Zatim sam pogledao ka fotelji koja se nalazila pored i doživeo istu stvar. Osetio sam kompletnu njenu istoriju i stajao nepomičan u stanju apsolutnog divljenja. Zatim sam ušao u lift i do svog automobila se kretao neverovatno polako, i šta god bih opazio, zastajao sam i divio mu se – čarobnim oblacima, visokoj zgradi koja je dom velikom broju ljudi, automobilima koji nam pomažu da stignemo negde brže i komfornije, ljudima koji su sedeli u kafiću i radili ono što u tom trenutku žele, pa čak i zrnima prašine koja su letela oko mene. Sve je bilo nekako čudesno i savršeno i sve je bilo živo. U tom času sam se setio indijskog učitelja i događaja sa njegovog predavanja od pre nekoliko godina. U sred njegove rečenice, vetar je malo pomerio zavesu i kroz prozor je provirio zrak sunca. Učitelj je zaćutao. Nakon nekoliko sekundi nam je rekao kako je osetio ogromnu zahvalnost prema zrnu prašine koje mu se pojavilo pred očima i rekao nešto tipa: „Zamislite samo šta je sve moralo da se desi od početka postojanja Univerzuma do sada, da bih ja video ovo zrno prašine. Ono mi se pokazalo i ja sam poželeo da mu se zahvalim.“\nDo tog trenutka sam jurio za raznim stvarima ili osećajima, svesno ili nesvesno. Koliko god da sam se trudio da budem miran, da budem prisutan u sadašnjem trenutku, i dalje su postojale želje za koje sam mislio – „e samo da se one ostvare i biću zaista srećan“. Očekivao sam razna čuda, a neka su se i desila. Ali, u ovom trenutku sam direktno svedočio najvećem čudu od svih – veličanstvenom SADA. Konačno sam razumeo bar delić svih onih priča koje su govorile da je sve tu već zbog nas, da se beskonačno mnogo stvari desilo kako bismo sada mogli da dišemo, trčimo, šetamo, pevamo, gledamo, dodirujemo, ljubimo… Vazduh, Sunce, voda – sve što nam je zaista neophodno je već besplatno i tu je kako bismo mogli da iskusimo upravo to čudo. Osećao sam savršenu bezbednost, sreću, zahvalnost – mir koji prevazilazi svako poimanje. Ono o čemu sam čitao i slušao, bar na neko vreme, desilo se i meni – video sam očima Ljubavi. I znao sam da tome želim da posvetim ostatak svog života. Takođe mi je bar na trenutak bilo jasno da šta god da poželim, a u skladu je sa potrebama mog bića, mogu da uradim. Ranije bih mislio „Dobra ideja, ali da li će mi neko pomoći, da li ću imati dovoljno novca za to…“ i izuzetno se plašio neuspeha, a sada sam jednostavno video, da ako je to mom biću zaista potrebno, nema šanse da se ne dogodi, te da će se pojaviti sve ono što je potrebno. Ali, da bi se sve to i desilo, bilo je potrebno je da prihvatim 100% odgovornosti za sve što se dešava u mom životu i da umesto da rešavam probleme intelektom (koji jeste naš vredan deo, ali jednostavno vidi mnogo manje nego što mi mislimo) – prepustim kontrolu svom najmudrijem delu i živim u inspiraciji, trenutak po trenutak.\nSetio sam se rečenice Dalaj Lame da svetu nije potrebno više poslovno uspešnih ljudi, ali da je potrebno više ljubaznih. Istovremeno, setio sam se i Duška Radovića koji reče „onaj ko ume da voli, ne bi trebalo ništa više da radi“. Osećao sam da sam savršeno bezbedan i bezbrižan, da sam na pravom putu i da ću upravo tako voditi najbolji mogući život za sebe i sve u svom svetu.\nNekoliko dana nakon toga, trebalo je da se vratim poslu nastavnika. Usnio sam zanimljiv san, u kome sam se uz potpunu zahvalnost, oprostio od svih kolega i učenika. Ipak znajući da imam mnogo lepih koristi od tog posla, otišao sam na posao. Ali, već prvog dana sam osetio manjak entuzijazma. Pitao sam se da li je to što razmišljam o tome da napustim posao samo moj kukavičluk i neprihvatanje dara koji sam dobio i biranje onoga što mi deluje lakše u trenutku? Znao sam da na to pitanje razmišljanjem sigurno neću doći do pravog odgovora, pa sam odlučio da u miru prirode pronađem svoje rešenje. Čim sam pronašao potpuni mir sa novonastalom situacijom, desile su se neke stvari koje bih ranije smatrao izuzetno neprijatnim (izuzetno negativna reakcija koleginice, a odmah zatim i značajno povećanje mog obima posla bez naknade), ali sam i tada odlučio da ne reagujem istog časa, već sam zatražio jedan dan, kako bih i sa tim događajem pronašao mir.\nDošao sam kući, opustio se i u kontinuiranoj zahvalnosti osluškivao svoje srce. Misli su polako nestajale, pa se vraćale kao još veći nemir… I sledeće jutro sam proveo u istom stanju, ništa drugo ne radeći. Zatim sam krenuo u šetnju kraj Dunava. Kretao sam se izuzetno polako. I odjednom, pojavilo se pitanje: „ Da li bih radio ovaj posao, da mi odjednom bude drastično smanjen obim posla i bude mi ponuđena mnogo veća plata“? U tom času sam znao da to nije ono što ja želim. Nije bio problem u većoj plati ili vremenu, bilo je potrebno da poslušam svoje srce. Ono je reklo da treba više da ćutim , a to je značilo i – nema više predavanja. Opet me je preplavio čarobni mir. Znao sam da je još jedan ciklus u mom životu završen i da me čeka nešto novo. Ali, za to nešto novo je potrebno još jednom iskazati ogromno poverenje i hrabrost. Kažu da je potrebna hrabrost da bismo voleli. Narednog dana dao sam odlučio da napustim svoje radno mesto na bezbednom i lepom državnom poslu. Trebalo je da ostanem još tri dana u školi, kako bi na moje mesto došla savršena zamena. Znao sam da će reakcije drugih ljudi samo odražavati moje stanje i da će svaki njihov nemir, zapravo biti moj. Kažu da kada sledimo inspiraciju i činimo neracionalne stvari, uvek izazivamo zemljotres u svom životu. Ali, ukoliko ostanemo povezani sa svojim srcem, zemljotres se polako umiri. Tako je i bilo.\nNa jednom od mojih poslednjih časova u školi, devojčica u prvoj klupi nosila je majicu na kojoj je pisalo „Nirvana“. Ni sam ne znajući baš savršeno značenje, upitao sam je, a potom i ostale učenike, da li znaju šta je to. Pošto niko nije znao, predložio sam onima koje to zanima da provere za sledeći čas. I zaista, na sledećem času se javiše troje učenika. Dali su mi tri odgovora, različita, a ustvari ista. Savršeni mir, savršena sreća, totalna bezbrižnost. Dok su pričali, duboko u sebi znao sam da su ovi odogovori zapravo namenjeni meni. Ja sam iskusio NIRVANU! Potpuna bezbrižnost – shvatanje da je sve savršeno ovako kako jeste i da samo treba da nastavim da slušam svoj Duh i da će se on pobrinuti za mene.\nDok ovo pišem, prisećam se raznih trenutaka iz svoje prošlosti. Način na koji sam ranije hodao, na primer. Naučen da je najvažnije pobediti i biti najbrži, uticao je na mene. Zato bih, kada sam šetao, u mislima vodio trku sa ostalim prolaznicima, te bih sebi čestitao sebi kada ih preteknem sve. Naravno, sada mi je jasno da su ti trenuci protekli, a da ja nisam primećivao ni ljude, ni miris ruže, ni prelepe oblake. Slično je bilo i u obdaništu, kada bi nam vaspitačica rekla „ko prvi pojede, pobednik“. Decenijama sam jeo kao mećava, a da nisam imao pojma ni odakle stiže ta hrana koja mi omogućava da živim. Sada je sve mnogo drugačije. Znam da je ljubav u meni konačno prevagnula i da će strahovi, kojih i dalje ima, lakše otputovati na svoje odredište.\n1) Ako misliš da moraš – grešiš\n2) Ako žuriš – grešiš\n3) Savet koji nije tražen je kao prst u oko\nPre nekoliko godina, slušao sam predavanje dr Hu Lena, učitelja Ho’oponopona sa Havaja, koje mi je promenilo život. „Ne postoji ništa izvan nas“, reče tada on. Ono kako ja razumem ovu rečenicu je da ne možemo iskusiti ništa nečim što je izvan nas. Mi smo izvor svih naših iskustava. Zato je svačiji svet jedinstven. Neko ko je doživeo traumu u vodi će najčešće drugačije posmatrati kupanje u reci od nekoga ko obožava plivanje. Na taj isti način, tj. različito ćemo doživljavati i zemlju, vazduh, hranu, različite ljude, ceo svet. Zato je ustvari sve u nama. Jer, ukoliko mi kreiramo svoju realnost, onda kreiramo i „negativna“ iskustva. Ukoliko to mesto u sebi transformišem u ljubav i moje iskustvo će se promeniti. Ali, kako to stvarno funkcioniše? Evo primera iz života koji se upravo desio.\nVeć duže vreme pišem ovaj tekst. I kad god sam pomišljao da ga završim, nešto je u meni govorilo „nije kraj, nije kraj“. Pred sam zaključak, odlučio sam da odem u šetnju. Hodao sam veoma polako, i uprkos visokoj temperaturi, zaista uživao. Međutim, bio sam veoma iznenađen kada sam u ogromnom Dunavu, u blizini fabrike hartije na Ada Huji video čoveka koji pliva. I to čovek roni, pliva raznim stilovima, istinski uživa, u potpunosti slobodan. Odmah su došle misli „Da li je možda smrtno bolestan, pa radi šta god poželi?“ i slično. Nastavio sam sa svojom šetnjom i u povratku ga primetio kako izlazi iz vode. Nešto me je vuklo da mu priđem.\nJA: Izvini, primetio sam da plivaš u Dunavu i da istinski uživaš. Svi pričaju o tome koliko je Dunav prljav i koliko je opasno u njemu se kupati. Kako to da si se usudio na tako nešto?\nON: Znaš, moj deda je bio alas, a onda i moj otac. Odrastao sam na ovoj reci i volim je. Kupam se na ovom mestu već dvanaest godina i nikada nisam imao nikakvu boleštinu.\nJA: Tako sam i mislio. Hvala ti i doviđenja.\nOvaj čovek istinski voli Dunav i nema nikakav strah od njega. Neke drevne civilizacije nas uče da je apsolutno sve oko nas živo, da sve ima emocije, pa na taj način i ova reka… Ona oseća njegovu ljubav i voli ga, te će njegovo iskustvo Dunava biti savršeno. Straha nema. A kada straha nema, ostaju samo mir, ljubav i sloboda.


O Agenciji | Federalna agencija za upravljanje oduzetom imovinom\nFederalna agencija za upravljanje oduzetom imovinom je samostalna federalna upravna organizacija sa svojstvom pravnog lica, osnovana Zakonom o oduzimanju nezakonito stečene imovine krivičnim djelom FBiH("Službene novine Federacije Bosne i Hercegovine" broj: 71/14)\nDirektor Agencije: doc.dr.sci. Vinko Jakić\nSektor za preuzimanje i upravljanje oduzetom imovinom\nSektor za analizu, planiranje i informisanje, pomoćnica direktora: Hanadi Karić\nSektor za pravne, kadrovske, opće i materijalno finansijske poslove: pomoćnik direktora: Benaris Čosić\na. upravljanje privremeno oduzetom i oduzetom imovinom po odredbama Zakona o oduzimanju nezakonito stečene imovine krivičnim djelom („Službene novine Federacije BiH“, broj 71/14) (u daljnjem tekstu: Zakon) i drugih zakona;\nb. provođenje analiza u području oduzimanja imovinske koristi pribavljene krivičnim djelom;\nc. stručnu edukaciju iz područja finansijskih istraga i oduzimanja imovinske koristi pribavljene krivičnim djelom;\nd. obavljanje i drugih poslova propisanih Zakonom.\nAgencija u provođenju svojih nadležnosti obavlja sljedeće poslove:\na. skladišti, čuva, prodaje, vrši najam imovine oduzete na osnovu Zakona. Ako za to postoji opravdana potreba, ovu imovinu Agencija može povjeriti na čuvanje drugoj instituciji o čemu se zaključuje poseban ugovor;\nb. vrši stručnu procjenu vrijednosti privremeno oduzete i oduzete imovine po odredbama ovog i drugih zakona;\nc. vodi evidecije o imovini kojom raspolaže i upravlja, sudskim postupcima u kojima se odlučuje o takvoj imovini;\nd. prikuplja od nadležnih institucija podatke, statističke izvještaje i druge informacije iz pravomoćno okončanih postupaka za oduzimanje imovinske koristi u skladu sa Zakonom, sa ciljem obrade i analize tih podataka i informacija, uočavanja trendova u vršenju krivičnih djela iz kojih se pribavlja imovinska korist;\ne. prikuplja informacije iz sudskih registara, porezne uprave, registra vrijednosnih papira i drugih javnih registara koji se tiču vlasništva nad imovinom;\nf. vrši analize i procjene rizika sa ciljem identifikacije faktora i okolnosti koji pogoduju pribavljanju imovinske koristi iz vršenja krivičnih djela;\ng. objavljuje redovne i godišnje izvještaje o stanju u oblasti oduzimanja imovinske koristi pribavljene krivičnim djelom, te ih dostavlja Vladi Federacije Bosne i Hercegovine (u daljnjem tekstu: Vlada Federacije) i Parlamentu Federacije Bosne i Hercegovine (u daljnjem tekstu: Parlament Federacije);\nh. obavještava Vladu Federacije i Parlament Federacije o rezultatima analiza u području provođenja zakona ili drugih propisa o finansijskim istragama i oduzimanju imovinske koristi pribavljene krivičnim djelom;\ni. inicira i daje preporuke za unapređenje pravnih propisa u oblasti provođenja finansijskih istraga i oduzimanja imovinske koristi pribavljene krivičnim djelom;\nj. sačinjava prijedlog Strategije za oduzimanje imovinske koristi pribavljene krivičnim djelom u Federaciji Bosne i Hercegovine (u daljnjem tekstu: Strategija) i Akcioni plan za njeno izvršenje te ih upućuje Vladi Federacije i Parlamentu Federacije na usvajanje;\nk. koordinira i prati provođenje Strategije i Akcionog plana, te daje mišljenja i preporuke za njihovo efikasnije provođenje;\nl. u saradnji sa drugim nadležnim institucijama učestvuje u obuci državnih i policijskih službenika i nosilaca pravosudnih funkcija u vezi sa finansijskim istragama i oduzimanjem imovinske koristi pribavljene krivičnim djelom.


Reljanović, M., & Petrović, A. K. (2011). Šikanozno vršenje prava, diskriminacija i zlostavljanje na radu - zakonska regulativa i praksa. Pravni zapisi, 2(1), 186-196. https://doi.org/10.5937/pravzap1101186R\nReljanović M, Petrović AK. Šikanozno vršenje prava, diskriminacija i zlostavljanje na radu - zakonska regulativa i praksa. Pravni zapisi. 2011;2(1):186-96. doi: 10.5937/pravzap1101186R\nReljanović, Mario, and Aleksandra K. Petrović. "Šikanozno vršenje prava, diskriminacija i zlostavljanje na radu - zakonska regulativa i praksa." Pravni zapisi, vol. 2, no. 1, 2011, pp. 186-96. DOI.org (Crossref), https://doi.org/10.5937/pravzap1101186R.\nM. Reljanović and A. K. Petrović, "Šikanozno vršenje prava, diskriminacija i zlostavljanje na radu - zakonska regulativa i praksa," Pravni zapisi, vol. 2, no. 1, pp. 186-196, 2011, doi: 10.5937/pravzap1101186R.\nReljanović, Mario, and Aleksandra K. Petrović. "Šikanozno vršenje prava, diskriminacija i zlostavljanje na radu - zakonska regulativa i praksa." Pravni zapisi 2, no. 1 (2011): 186-96. https://doi.org/10.5937/pravzap1101186R.\nReljanović, M. and Petrović, A.K. (2011) 'Šikanozno vršenje prava, diskriminacija i zlostavljanje na radu - zakonska regulativa i praksa', Pravni zapisi, 2(1), pp. 186-196. doi:10.5937/pravzap1101186R.


Izvozimo struju, uvozimo lijekove | Tema | Bosna i Hercegovina | poslovnojutro.com\nDomaća preduzeća u prva dva mjeseca ove godine na inostrano tržište plasirala su robu vrijednu 564 miliona KM, a najveće učešće u izvozu Srpske imala je struja, dok su se su najviše uvozili lijekovi. Statističari Zavoda za zapošljavanje RS izračunali su da je vrijednost izvoza za prva dva mjeseca ove godine manja za 3,6 odsto u odnosu na isti period lani, a u posmatranom periodu došlo je i do smanjenja uvoza za 2,4 odsto. Ukupna vrijednost uvezene robe u prva dva mjeseca ove godine iznosila je 673 miliona KM. Najviše proizvoda sa etiketom Republike Srpske završilo je na tržištu Italije i Hrvatske.\nU aprilu pad u turizmu u RS veći od 90 pro...\nSedmični promet na Sarajevskoj berzi 869.1...


Protesti, Amerika i rasizam: Zašto je nastao pokret „Životi crnaca su važni“ : Južne vesti\nProtesti, Amerika i rasizam: Zašto je nastao pokret „Životi crnaca su važni“\n17:52, 22. 8. 2020.\nDemonstranti pokreta „Životi crnaca su važni" u londonskom Hajd parku\nSlogan „Životi crnaca su važni", koji danas znaju desetine hiljada ljudi širom sveta, inspirisao je nastanak heštega i okupio internet zajednicu građana, kao i aktivistički kolektiv koji se zalaže za etička načela zasnovana na poštovanju ljudskog života.\nAli, kako je od posta na društvenim mrežama nastao planetarni fenomen i šta će dalje biti sa njim?\nImena koja se najviše vezuju za pokret „Životi crnaca su važni" nisu njegovi lideri, već žrtve čija je smrt skrenula pažnju na ogroman problem sa rasizmom u Sjedinjenim Američkim Državama (SAD), da navedemo samo neka: Džordž Flojd, Briona Tejlor, Erik Garner, Majkl Braun.\nKoreni pokreta sežu do 2013. godine, kada je policajac Džordž Cimerman, koji je ubio Trejvona Martina na Floridi, oslobođen optužbi.\nOvaj sedamnaestogodišnjak vraćao se iz prodavnice, gde je kupio slatkiše i čaj. Cimerman je tvrdio da mu je nenaoružani tinejdžer delovao sumnjivo.\nKada je policajac oslobođen krivice za ubistvo obrušila se lavina nezadovoljstva, a Fejsbuk post „Životi crnaca su važni" verno je dočarao opšte raspoloženje i pokrenuo ljude u akciju.\n„Pre sedam godina dobili smo poziv da se okupimo. Bilo nas je tridesetak i stajali smo u dvorištu zajednice crnačkih umetnika u Los Anđelesu, a okupila nas je Patris Kulors, jedna od suosnivačica i moja najdraža prijateljica", kaže Melina Abdulah, profesorka Panafričkih studija u Los Anđelesu i suosnivačica jednog od prvih ogranaka pokreta „Životi crnaca su važni".\n„Bili su tu studenti… umetnici, organizatori i majke. Znali smo da je deo naše svete dužnosti da nešto preduzmemo. A bili smo i dovoljno arogantni da pomislimo kako možemo da promenimo svet, samo nismo imali plan kako", smeje se ona.\nAko su pozivi na pravdu za Trejvona Martina bili prva iskra pokreta „Životi crnaca su važni", smrt Majkla Brauna godinu dana kasnije zaista je dovela pokret u žižu američke javnosti.\nNenaoružanog tinejdžera ubio je policajac u Fergusonu, u državi Misuriji. Pokret je izašao na ulice, a ljutiti sukobi sa policijom bili su česti.\nNa kraju, ubistvo Džordža Flojda uzdiglo je delovanje pokreta na novi nivo.\nBivši američki ambasador Endrju Jang, legendarni lider borbe za građanska prava, kaže da mu činjenica da su ljudi digli glas daje „ogroman osećaj ponosa".\n„Naročito što su protesti ostali u velikoj većini slučajeva nenasilni", kaže ovaj 88-godišnjak.\nJang je godinama radio rame uz rame sa Velečasnim Martinom Luterom Kingom, ali je i te kako i sam bio lider aktivista za građanska prava.\nKasnije je dobio američku predsedničku Medalju slobode, a radio je i kao američki ambasador u Ujedinjenim nacijama.\n„Naravno da je tada bilo mnogo drugačije. Morali smo da idemo od vrata do vrata, od crkve do crkve", kaže on.\n„Kad je doktor King otišao u zatvor, na protestu se pojavilo svega 55 ljudi", priseća se ambasador Jang.\nAmbasador Endrju Jang sedi Martinu Luteru Kingu zdesna sa drugim liderima borbe za građanska prava\nŠezdesetih godina prošlog veka ključne ličnosti američke borbe za građanska prava bile su poznate u čitavom svetu.\nMeđutim, čak i neko dobro upućen u borbu za ravnopravnost, kao što je to ambasador Jang, ne može da navede imena boraca današnjeg pokreta.\n„Iskreno, ne znam ko su okupljeni oko pokreta 'Životi crnaca su važni'", priznaje on.\n„Ne znam ko su vođe. Štaviše, ne znam ni da li postoje. Mislim da je to možda duhovni, emocionalni pokret nastao zbog implicitnih nepravdi u našem društvu sa kojima ranije nismo bili spremni da se suočimo."\nOni koji su učestvovali u pokretu „Životi crnaca su važni" od njegovih začetaka kažu da je decentralizovani pristup nameran.\n„Jedno od naših vodećih načela je grupno liderstvo", kaže profesorka Abdulah.\n„Liderstvo nije samo u držanju javnih govora, ono je i u organizovanju, planiranju, uvođenju umetnosti u pokret, stvarima koje ne dobijaju prevelika priznanja", kaže ona.\nOsim toga, žene su na čelu mnogih ogranaka pokreta.\n„Crnkinje su se oduvek nalazile u središtu borbe za oslobođenje crnaca. Često je njihov značaj bio umanjivan, ali ovaj put odbijamo da dozvolimo da nas jednostavno preskoče", kaže profesorka Abdulah.\nŽena koja je postavila osnove ove doktrine i pokreta „Životi crnaca su važni" u celini, kaže profesorka Abdulah, bila je Ela Bejker - feministička liderka borbe za građanska prava koja je zagovarala decentralizovani građanski aktivizam umesto akcija pod vođstvom jednog lidera.\n„Svi mi proučavamo Elu Bejker kao jednu od najbriljantnijih organizatorki pokreta otpora koja je koračala ovom Zemljom. Ona je bila nedvosmislena u stavu da pokreti treba da budu veći od pojedinaca."\nPokret „Životi crnaca su važni" razvio se u slobodnu američku i međunarodnu krovnu mrežu pod nazivom „Globalna mreža za živote crnaca".\nMeđutim, kao neprofitna organizacija registrovani su samo u Americi, koja sada dobija grantove i obećanja fondacija, a korporacije se utrkuju koja će se pre svrstati na stranu pokreta.\nOgranci „Života crnaca" nikli su širom SAD, ali i po celom svetu, a masovni protesti do sada su održani u Velikoj Britaniji, Evropi i Kanadi.\nPokretu su se priključili mnogi novi članovi, iz različitih sfera društvenog života, koji ranije nisu osećali da je ovo i njihova borba.\n„Mislim da su mnogi ljudi u našem gradu odjednom osetili da mi kao belci moramo da budemo istinski samokritični i razmislimo o našoj ulozi u svemu ovome", kaže A. Dž. Kroker, jedna od organizatorki bdenja pokreta „Životi crnaca sa važni" u Norvudu, u američkoj državi Kolorado.\nNorvud je većinski belački grad od oko 500 stanovnika, koji se nalazi na nekih šest sati vožnje od najbližeg međunarodnog aerodroma.\nKroker kaže da grupa uči kako da se bori protiv rasizma u svojoj maloj zajednici, u situacijama kao što je, na primer, kampanja za zvaničnog okružnog prevodioca za španski.\nOni će pokrenuti „Životi crnaca su važni" i kao temu za diskusiju u gradskoj većnici, a u lokalnom klubu čitalaca diskutuje se o knjizi Ibrama Eks Kendija „Kako biti antirasista".\n„Zaista cenim to što ljudi počinju da se obrazuju po ovom pitanju. Postoji mnogo literature čiji je cilj da edukuje naše belačke kolege o problemima koji se tiču svih nas i to je dobro", kaže Čarls Vajt, klavijaturista benda Day Dream Sessions.\nNekoliko pesama ovog benda postale su nezvanična himna uličnih demonstracija u Vašingtonu, uporedo sa starim protestnim himnama Marvina Geja i Sema Kuka.\nAli Vajt i članovi njegovog benda isto tako su skeptični prema onome što opisuju kao prelazak pokreta u mejnstrim tokove.\n„Osećam kao da su 'Životi crnaca su važni' postali trend", kaže bubnjar i vođa benda Dejvid Muni.\n„Isprva se radilo o promeni stanja na terenu, ali sada imate sve te korporacije koje tvrde da podržavaju crnce, dok se ustvari samo nadaju da će tako privući više mušterija i zaraditi više novca."\n(Sleva udesno) Erik Džekson, Dejvid Muni, Čarls Vajt, nastupaju kao Day Dream Sessions tokom protesta u organizaciji pokreta „Životi crnaca su važni" u Vašingtonu\nIako pojedini lideri pokreta „Životi crnaca su važni" to negiraju, tokom godina je ponekad dolazilo do mimoilaženja između ove organizacije i mladih crnaca - grupe za čija se prava pokret prevashodno i bori, primećuju članovi benda.\n„Mislim da je prvobitna inkarnacija pokreta 'Životi crnaca su važni' ono u šta smo verovali i za šta smo marširali", kaže trubač Erik Džekson.\n„Suština je bila u policijskoj brutalnosti i posledicama po crnce. Ali, sada mislim da je to višeslojna stvar, sa feminizmom i LGBT i svim tim različitim slojevima koji su se slili na jedno mesto. Mislim da pokret mora da pronađe novu okosnicu".\n„Ali 'Životi crnaca su važni' kao poruka je nešto iza čega i dalje mogu da stanem", insistira on.\nProfesorka Abdulah je, međutim, ponosna je što organizacija svesno predstavlja presek raznih stvari, sa mnogim ženama i aktivistima pokreta LGBT-a u njenom središtu.\n„'Životi crnaca su važni' je bio nedvosmislen u poruci da smo mi pokret koji se bori i za prava žena. Ali to ne znači da isključujemo muškarce, štaviše, imamo mnogo snažnih vođa", kaže ona.\nOna kaže da je organizacija zainteresovana za opipljive promene, a rezultati su već donekle vidljivi.\n„U proteklih šest godina, ukupan broj lica koje je ubila policija nije se mnogo promenio, a to nije dobro", kaže profesorka Abdulah.\n„Međutim, u gradovima sa jakim ogranci pokreta 'Životi crnaca su važni', broj ubijenih je dramatično opao, mada je to anulirano rastom na drugim mestima."\nOna kaže da se do rezultata nije stiglo zahvaljujući pregovorima sa policijskim službama, što organizacija apsolutno odbija da radi, već izlaskom na ulice i stavljanjem do znanja policiji da su sve vreme pod lupom.\nProfesorka Abdulah kaže da pokret „Životi crnaca su važni" želi mnogo više, uključujući smanjenje budžeta za policiju i demontiranje aktuelnog sistema Ministarstva unutrašnjih poslova u SAD.\nOna smatra da treba uspostaviti potpuno novu službu za održavanje reda i mira, zbog se našla na meti brojnih kritika.\nAli, iako ona kaže da organizacija zagovara specifičnu vrstu pritiska na institucije, Abdulah nema ništa protiv da ogranci krenu svojim putem.\n„Zaista je sjajno kada vidimo kako novi ogranci pokreta 'Životi crnaca su važni' niču širom planete. To možda nisu zvanični ogranci, ali je znak da su ljudi pronašli globalni cilj".\nDodatno izveštavanje: Eva Artesona i Rakara Finli


86C-2: TERRA Srbija d.o.o.\nDizajniran za korišćenje. Napravljen da traje\nJCB bagere na gusenicama proizvodi više od 50 godina, a novi midi bager 86C-2 proizvod je celog ovog iskustva. Uključuje najnoviji Stage V motor i nadograđuje performanse mašine, udobnost i jednostavnost upotrebe. On je na vrhu po efikasnosti, sigurnosti i izdržljivosti u industriji.\nKupci sasvim opravdano zahtevaju kvalitetne, pouzdane i izdržljive mašine koji izdržavaju dugi niz vremena. Najnoviji bager 86C-2 dizajniran je da bude robustan, jak i izdržljiv bez narušavanja performansi.\n100% karoserija od čelika čini je jakom i jednostavnom za popravku.\nČvrsti štitnici cilindra strele pružaju zaštitu od oštećenja.\nJCB-ov 86C-2 može se pohvaliti novim motorom Stage V i vrlo je produktivan midi bager. Najviša snaga i okretni moment pri malim brojevima okretaja motora čine efikasnije cikluse, dok niz potpuno novih inovativnih funkcija pomaže da se izvuče maksimum iz svake kapljice goriva.\nGusenični rovokopači iz JCB dizajnirani su za pružanje, mnogo više, od samo izvrsnih performansi i dugog veka trajanja. Mašine poput 86C-2 midi bagera takođe će pružiti vrhunsku vrednost uloženog novca, kako na radnom mestu tako i izvan njega.\nAutomatski kick down, u praznom hodu za povećanje uštede goriva\nRavno staklo u celosti kako bi se smanjili troškovi zamene\nJCB veruje da je temeljni deo visoke produktivnosti udobno, ergonomsko radno okruženje. Zbog toga su, nove, 86C-2 midi kabine i kontrole, nadograđene kako bi se omogućio jednostavan pristup uvid u operatora, i vlasnika, kao i za sigurno i ugodno okruženje.\nPovećani prostor zahvaljujući novim upravljačkim palicama bagera\nNovi Bluetooth radio, grejanje i klimatizacija


Počinje rušenje nestabilnog dela zgrade Generalštaba\nZgrada "starog" Generalštaba na uglu Ulice Kneza Miloša i Nemanjine konačno će, 16 godina pošto je pogođena u NATO bombardovanju, biti rekonstruisana, pošto su danas počeli radovi na pripremi terena za rušenje jednog njenog dela.\nOn je rekao da je firma "Elita-kop" dala najpovoljniju ponudu.\n- Želja nam je da se zadrži prednji deo i da se veza koja postoji sa starim Generalštabom uspostavi i da u tom objektu Vojska Srbije može da ima neke dalje aktivnosti - rekao je Gašić.\n- Ovo što spolja vidite, nije ni približno loše koliko je to unutra, tako da, iz godine u godinu, sve je veći rizik po prolaznike i moramo da taj deo objekta sklonimo i hvala Bogu da bude u zemlji dovoljno para, da možemo ponovo da izgradimo ovaj blok za potrebe vojske - rekao je Gašić.\nDodao je da će, pored izvođača radova, pirotehnička ekipa vojske biti tu za svaki slučaj non-stop, iako je, kako je rekao, objekat pregledan i nema zaostataka "sredstava" iz 1999.\n- Učinićemo sve da bude maksimalna bezbednost i radnika koji rade na rušenju, kao i prolaznika i vozača - rekao je Gašić.\nNačelnik Uprave za infrastrukturu Ministarstva odbrane pukovnik Milorad Đokić rekao je da za sada sve aktivnosti idu po planu i da se sve predviđene mere sprovode. "Procenjena površina rušenja je negde oko 5.000 kvm. Za izvođenje tih radova koristiće se vrlo složena tehnika koju "Elita-kop" ima", rekao je Đokić.\nGeneralštab Rušenje Priprema


Mostar: Podijeljeni ramazanski paketi pomoći za 40 ugroženih porodica\nNaslovnica NAJNOVIJE Društvo Mostar: Podijeljeni ramazanski paketi pomoći za 40 ugroženih porodica\nPredstavnici tuske fondacije “Yasam Cicegi” (Cvijet života) koja pomaže ugroženim porodicama u Africi, Palestini i drugim zemljama gdje je pomoć potrebna u sklopu ramazanskih aktivnosti danas su posjetili Mostar i razveselili 40 ugroženih porodica, paketima pomoći kojih je za BiH inače, dostavljeno 100, javlja Anadolu Agency (AA).\nDirektorica Fondacije “Yasam Cicegi“, Tugce Kilic je kazala kako su ramazanski paketi pomoći jedan od pokazatelja ugroženim porodicama da imaju prijatelje iz Turske.\n“Mi inače pomažemo ljudima u Africi, Palestini, i zemljama u kojima je ljudima pomoć potrebna. Vi ste izašli iz rata prije 25 godina i znamo kakva je ovdje situacija. Hoćemo da pomognemo ljudima kojima je pomoć potrebna“, kazala je Kilic za Anadolu Agency (AA).\nTako su za BiH dovezli 100 paketa pomoći u suradnji s Generalnim konzulatom Turske u Mostaru i Udruženjem “Zajedno za naš grad“ Mostar, te razveselili 40 ugroženih mostarskih porodica, nakon čega slijedi podjela ramazanskih paketa pomoći i u Stocu i Konjicu.\nInicijator i osnivač Udruženja “Zajedno za naš grad“ Mostar Nermin Mehić ističe kako je u ovu plemenitu akciju ušao na poziv Generalnog konzulata Turske iz Mostara koji je prepoznao njihov rad i brigu za ljude u potrebi.\n“Dobili smo 100 paketa koji će se dijeliti u Konjicu, Mostaru i Stocu za ugrožene porodica. To su ramazanski paketi, koje ćemo dijeliti ljudima u potrebi kako za muslimanske porodice tako i one porodice koje nisu muslimanske, a trebaju pomoć“, kazao je Mehić.\nOn ističe da to udruženje već četiri godine radi na području cijele BiH i obuhvata brojne familije kojima je pomoć potrebna.\n“Obuhvatili smo veliki projekt koji radimo svaki dan, a to je posjeta na kućni prag za 70 starih osoba od Konjica Mostara do Stoca. Njima svakodnevno nosimo obroke na kući, a imamo svoju kuhinju gdje spremamo hranu za one u stanju potrebe“, pojasnio je Mehić.


Klizavi kolovozi u zapadnim krajevima\n04/11/2019 | 08:12 ⇒ 08:45 | Izvor: SRNA\nU zapadnim i jugozapadnim krajevima Republike Srpske i Federacije BiH, zbog kiše koja pada, saobraćaj se odvija po mokrim i klizavim kolovozima, dok su na putevima u ostalim krajevima za sada kolovozi suvi.\nU kotlinama i uz riječne tokove kao i u višim predjelima smanjena je vidljivost zbog jutarnje magle, a na dionicama koje prolaze kroz usjeke i pored kamenih kosina povećana je opasnost od odrona kamenja i zemlje na kolovoz, saopšteno je iz Auto-moto saveza Republike Srpske.\nZbog sanacionih radova na magistralnom putu Modriča jedan-Vukosavlje /Јakeš/-Podnovlje-Šešlije-Јohovac-Rudanka-Doboj-granica Republike Srpske/FBiH /Karuša/ najavljene su izmjene režima saobraćaja, uz postavljenu signalizaciju.\nZbog radova na magistralnom putu Kladanj-Olovo, tunel "Karaula" zatvoren je za saobraćaj, a vozila saobraćaju preko starog prevoja Karaula.\nSporije zbog radova saobraća se i na magistralnim putevima Sarajevo-Trnovo u mjestu Krupac, Srebrenik-Orašje u tunelu Ormanica, Doljani-Metković između graničnih prelaza i Ključ-Bosanski Petrovac na prevoju Lanište.\nNa graničnim prelazima u BiH jutros zadržavanja nisu duža od 20 do 30 minuta.\nZbog rekonstrukcije graničnog prelaza Vardište, danas i sutra saobraćaće se sporije uz povremene obustave.\nЈoš je obustavljen saobraćaj za teretna vozila i autobuse na graničnom prelazu Brčko-Gunja.\n14:10 > U subotu pretežno sunčano, temperatura do 18 stepeni\n10:16 > Za vikend promjenljivo, od ponedjeljka zahlađenje\n08:01 > Promjenljivo oblačno, temperatura do 15 stepeni


Inter se okliznuo, Atalanta uzela bod u Milanu | Fudbal | Direktno\n11. 01. 2020. 22:53 0\nInter se okliznuo, Atalanta uzela bod u Milanu\nFudbaleri Intera nisu uspeli da nastave seriju pobeda, jer su u 18. kolu Serije A remizirali na svom terenu sa Ataalntom - 1:1.\nInter nije odigrao dobar meč, iako je prvi došao do prednosti, dok je, sa druge strane, tim iz Bergama napadao i ti ataci su im se na kraju isplatili, pa su došli do boda.\nEkipa iz Milana je do vođstva došla u četvrtom minutu, kada je mrežu gostiju pogodio Lautaro Martinez. On je matirao tim iz Bergama posle dodavanja Romelua Lukakua, čime je samo potvrđeno da ovaj belgijsko-argentinski tandem odlično funkcioniše.\nMeđutim, nije se Atalanta predavala uprkos zaostatku, napadala je, što joj se ispaltilo u 75. minutu, kada je Robin Gosens pogodio i postavio konačan rezultat.\nDo kraja meča više nije bilo golova, ali šansi nije manjkalo. Tako je Atalanta u 87. minutu mogla do sva tri boda, međutim golman Intera je zaustavio udarac Luisa Murijela sa bele tačke.\nInter je posle ovog remija lider u Seriji A sa 46 bodova, ima jedan više od Juventusa, ali i meč više, dok je Atalanta na petoj poziciji sa 35 bodova.\nSerija A FK Inter FK Atalanta\nVAR "mučio" Inter, Italijani otišli u polufinale\nI TO DOŽIVESMO Junajted je Interu poklonio Sančeza!