Yu-build|Građevinarstvo i arhitektura|Graditeljske obuke|Upravljanje projektima|Održivi razvoj - Pustinjski pesak kao ekološka alternativa betonu\nStudenti na postdiplomskim studijama Carolyn Tam, Matteo Maccario, Hamza Oza i Saki Maruyami radili su zajedno na materijalu koji bi se pravio od materijala kojeg ima u izobilju u prirodi. Pustinjski pesak se do sada nije koristio u betonskim konstrukcijama zato što je isuviše sitan, to jest, ima veoma malu granulaciju. Zato se u betonskim mešavinama koristi klasičan pesak.\nMeđutim, tu se dolazi do problema jer u svetu vlada oskudica peska jer se on, osim u građevini, koristi i u industriji stakla i u pravljenju čipova. Masovna iskopavanja sa obala reka i sa dna mora, prave veliku štetu životnoj okolini, a negativan uticaj na ljude je logično posledičan. Procena je da se godišnje iskopa 25 milijardi tona peska, dok 50 milijardi tona ostaje zarobljeno iza brana što ostavlja dubok trag na prirodu.\nDa stvar bude još gora, dolazi i do ilegalnog iskopavanja peska u zemljama poput Indije gde kriminalne organizacije eksploatišu korita reka i plaže bez ikakvog plana i reda.\nResurs kojeg ima u izobilju\nFinite je tu da ponudi rešenje za ovaj problem! Ime nije slučajno izabrano… Pošto u svetu vlada nestašica peska jer ga nema u beskonačnim količinama, ovaj materijal je dobio ime Finite, što znači „konačan„.\nFinite se pravi od pustinjskog peska, kojeg u prirodi ima u izobilju, kao i od veziva čija receptura je tajna pronalazača. Tu u svakom slučaju nije cement čija proizvodnja čini 5% od globalne emisije CO2 u atmosferu.\n„U najgorem scenariju, naš materijal ima upola manji ugljenični otisak nego beton, kaže Maccario za Dezeen.\nSem toga što je nisko ugljenični materijal, Finite se može koristiti više puta za razliku od betona koji uglavnom završi na deponiji.\n„Element od Finitea se može reciklirati. Betonski element mora skroz da se smrvi kako bi se koristio kao filer u nekoj sledećoj betonskoj mešavini“, objašnjava Maccario.\nKako navode pronalazači, Finite je netoksičan materijal koji se može ostaviti da se prirodno razgradi u prirodi ili se može ponovo iskoristiti na sledećem objektu.\nIdealan za privremene objekte\n„Od njega se, na primer, mogu praviti paviljoni, koji bi se mogli posle par meseci, kada se događaj završi, bezbedno dekonstruisati,“ kaže Tam.\nIz tima poručuju da bi se materijal mogao koristiti na Bliskom istoku kao alternativa betonu jer bi se pesak vadio lokalno, umesto da se uvozi što jako puno košta.\nTeoretski, Finite bi se mogao koristiti i za stalne strukture kao što su stambeni objekti, ali to se neće desiti pre nego što ovaj građevinski materijal prođe sve testove i regulative.


Kroz impozantnu izložbu „Moda u modernoj Srbiji“ autorke Draginje Maskareli, višeg kustosa Muzeja primenjene umetnosti sprovešće Vas u petak 15.11. u 17.30h Smiljana Popov, novinrka i autorka tv serijala „Beograd za početnike“.\nKako se Beograd iz orijentalne kasabe pretvarao u modernu varoš, kako se Srbija iz osmanskih pašaluka transformisala u evropsku kneževinu, a zatim i kraljevinu…O tim burnim istorijskim procesima veoma slikovito i precizno, a neverbalno svedoči istorija odevanja. Kako smo se iz šalvara i dimija, turbana i fesova, presvlačili u krinoline i balske haljine, redengote i frakove sa cilindrima…\nUlaz je na ovo vođenje slobodan.\n“ Tokom XIX veka, u Srbiji su se odigrale velike promene u političkoj, društvenoj, kulturnoj i privrednoj sferi. Ustanci protiv viševekovne osmanske vlasti, podignuti 1804. i 1815. godine, doveli su do donošenja dva sultanova hatišerifa, 1830. i 1831. godine, i stvaranja autonomne Kneževine Srbije, kao i do konačnog sticanja nezavisnosti na Berlinskom kongresu 1878. i proglašenja Kraljevine 1882. godine. Prelazak sa feudalnog na kapitalističko društveno uređenje, pratila je izgradnja novih kulturnih modela s lokalnim specifičnostima i usvajanje kulturnih modela građanske Evrope.\nNosioci procesa izgradnje moderne države, pripadnici srpske građanske klase, uspešno su prilagodili svoj vizuelni izgled evropskim uzorima, dok je modno tržište svojom bogatom i raznovrsnom ponudom odgovaralo njihovim zahtevima. Posebno mesto u građanskom odevanju našao je nacionalni kostim, konstruisan od nacionalizovanih elemenata, preuzetih iz „tradicionalnog“ osmansko-balkanskog odevnog asortimana. Materijal predstavljen na izložbi Moda u modernoj Srbiji svedoči o dinamičnim promenama modnog sistema i društva u Srbiji XIX veka“…\n(iz kataloga „Moda u modernoj Srbiji“ autorke Draginje Maskareli)


RTS :: Invazija trećih bića\nRTS 2 Invazija trećih bića\nnedelja, 28. okt 2018, 23:25\nSeme vanzemaljaca pada iz svemira i uskoro neobično cveće počinje da cveta širom grada. Nakon što donese jedan od tih uzoraka kući, jedne noći biolog Elizabet Driskol primećuje da njen momak sa kojim živi, Džefri, više ne liči na sebe - postao je hladan i uzdržan, kao da jednostavno više nije sav svoj.\nUloge: Bruk Adams, Art Hindl, Donald Saterlend, Lionard Nimoj, Džef Goldlblam...\nRežija: Filip Kaufman


NBS: Referentna kamata ostaje 1 odsto | Vojvodina uživo\nNaslovna ‣ Srbija ‣ NBS: Referentna kamata ostaje 1 odsto\nNBS: Referentna kamata ostaje 1 odsto\nBEOGRAD – Izvršni odbor Narodne banke Srbije (NBS) odlučio je danas da referentnu kamatnu stopu zadrži na nivou od jedan odsto.\nMeđugodišnja inflacija je, prema podacima Republičkog zavoda za statistiku, u decembru 2021. iznosila 7,9 odsto i na njen rast u najvećoj meri uticali su više svetske cene energenata i drugih primarnih proizvoda, zastoji u snabdevanju i znatno više cene transporta na globalnom nivou.\nPrema oceni NBS, inflacija će se i tokom prvog tromesečja ove godine kretati oko nivoa zabeleženog krajem prošle godine ili blago iznad njega, na šta će se odraziti efekti energetske krize u svetu i po tom osnovu više cene uvoznih proizvoda.\nDodaje se da bi od drugog tromesečja trebalo da usledi usporavanje inflacije i njeno kretanje ka centralnoj vrednosti cilja, koju bi mogla da dostigne krajem 2022.\nUsporavanju inflacije, prema oceni NBS, doprineće iscrpljivanje efekta privremenih faktora koji se prvenstveno odnose na više cene energenata i poljoprivrednih proizvoda, kao i očekivano postepeno rešavanje problema zastoja u globalnim lancima snabdevanja.\nKako se dodaje, na rast inflacije uticala je i suša, koja se odrazila pre svega na cene neprerađene hrane.\nNarodna banka navodi da je tri četvrtine inflacije u 2021. bilo određeno cenama hrane i energenata.\nS druge strane, bazna inflacija, kad se isključe hrana, energija, alkohol i cigarete, na šta mere monetarne politike imaju veći uticaj, bila je znatno niža od ukupne inflacije i prethodnih meseci u proseku je iznosila je oko tri odsto međugodišnje.\nOčuvanju bazne inflacije na niskom nivou doprinosi dugogodišnja relativna stabilnost deviznog kursa, koja predstavlja snažno sidro cenovne stabilnosti i koja će biti očuvana i u narednom periodu, ocenjuje NBS.\nU kratkom roku ublažavanju daljeg rasta cena trebalo bi da doprinesu i mere Vlade Srbije o privremenom ograničavanju cena osnovnih životnih namirnica i električne energije za privredu, ocenjuje NBS.\nPrema preliminarnoj proceni Republičkog zavoda za statistiku, Srbija je u 2021. ostvarila realni rast bruto domaćeg proizvoda od 7,5 odsto, što je iznad očekivanja NBS i doprinosi povoljnijoj osnovi za rast u ovoj godini.\nU srednjem roku očekujemo privredni rast u rasponu od 4,0 do 5,0 odsto, čemu će doprineti nastavak investicionog ciklusa i realizacija velikih infrastrukturnih projekata, kao i rast lične potrošnje podržan povoljnim trendovima na tržištu rada, piše u saopštenju.\nPriliv stranih direktnih investicija u Srbiju u 2021. iznosio je 3,9 milijardi evra, čime je premašen dosadašnji rekord iz 2019.\nNaredna sednica Izvršnog odbora na kojoj će biti doneta odluka o referentnoj kamatnoj stopi biće 10. februara, navodi NBS.


Vasilije Randelj - Iznad proseka - IIM FTN Blog\n„Asistent Nemanja Sremčevnam je jednom prilikom na vežbama skrenuo pažnju da na Fakultet tehničkih nauka – Novi Sadpostoji grupa studenata koji nešto zanimljivo rade i odmah mi je to privuklo pažnju. Nakon završetka vežbi sam zatražio kontakt osobe kojoj mogu da se obratim i tako kreću prvi zadaci i obaveze za mene u preduzeću, a ujedno i ceo tok mojih studija počinje da se menja.“\nOvim rečima priču započinje direktor Studentsko preduzeće FTN Vasilije Randelj. Ovo je priča o momku koji je sa 20 godina seo u lidersku fotelju i sa malo iskustva, hrabro i odlučno, krenuo da vodi grupu studenata.\n„U SP-u sam počeo da radim kao član marketing tima, ali su me uvek zanimale aktivnosti ostalih funkcija i svaki sastanak sam iznosio određene primedbe u cilju poboljšanja procesa rada. Iz tih razloga sam često ostajao posle sastanaka da pričam sa tadašnjim direktorom Andrijom Stojanović koji je svaki put pronalazio vremena da me sasluša“.\nNa pitanje koliko je teško rukovoditi grupom studenata koji uvek imaju dodatna pitanja i kako usklađuje sve obaveze, Vasilije odgovara:\n„Kažu da je najteže raditi sa ljudima, ali ako su ti ljudi spremni na promene, spremni da rade na sebi i konstantno usvajaju nova znanja, na to se onda, definitivno, ne može gledati kao problem, nego rad sa njima postaje čast i privilegija! Što se tiče obaveza, najbitnije je odrediti prioritete i postaviti sebi ciljeve na kraći i duži vremenski period, a sve ostalo je rutina.“\nZa sam kraj, Vasilije je uputio savet: „Radite na razlikama kako bi vas prepoznali u moru drugih, budite istrajni na tom putu i uživajte u onome što radite, jer ako vas to ne ispunjava onda nešto radite pogrešno!“


Hoti: Neće biti promene granica ili razmene teritorija |\nNastavak obračuna kriminalnih klanova u zatvoru u Crnoj Gori |\nS. Makedonija: Uhapšena grupa policajaca zbog zabave uprkos zabrani okupljanja |\nSrbija nije primenila sedam od 17 antikorupcijskih preporuka, 10 delimično |\n► Megan Markl najbolje odevena žena sveta\nMarkl (37) koja je postala vojvotkinja od Saseksa kada se udala za britanskog princa Harija u maju, popela se na vrh liste časopisa People ispred holivudskih glumica kejt Blančet i Sandre Bulok, advokatice za ljudska prava Amal Kluni i rijaliti zvezde Kim Kardašijan.\n"Nikada nismo imali listu s članom kraljevske porodice ili s bilo kim izvan Holivuda. Međutim, kada govorimo o stilu u 2018, Megan Markl je neizbežna", rekla je urednica časopisa Andrea Lavintal za Rojters.\n"Njene odevne kombinacije su bile jedne od upečatljivijih ove godine, pa smo odlučili da je stavimo ne samo na listu, nego i da je proglasimo najbolje odevenom", rekla je Lavintal.\nMarkl, rođena u Kaliforniji, bivša je zvezda televizijske serije "Suits" i retko se pojavljivala na naslovnim stranicama časopisa i novina dok se nije verila za Harija u novembru 2017. godine.\nNjihovo venčanje gledali su milioni ljudi širom sveta.\nMarkl je osvojila simpatije jer je nosila kombinacije iz maloprodajnih dizajnerskih lanaca i tako zaobilazila tradicionalni britanski protokol pokazujući gole noge, gola ramena i složivši kosu u pomalo neurednu punđu na venčanju.\n"Bilo da nosi običnu košulju i poderane farmerice kao svaka devojka ili dizajnersku venčanicu i tijaru kao retko koja od nas, uvek će izgledati elegantno", rekla je Lavintal.\nPeople je takođe pohvalio i glumicu Kejt Blančet za odevanje izazovnih, ali bezgrešnih kombinacija, Amal Kluni za "hrabre i glamurozne vlastite modne kreacije" i zvezdu filma "Ocean's 8" Sandru Bulok za koju je časopis napisao da "nikada nije izgledala čarobnije".\nKim Kardašijan, koja često kombinuje ležerne kombinacije nadahnute kreacijama supruga Kanje Vesta sa onim glamuroznim koji ističu njezu liniju, u junu je američko društvo modnih dizajnera dodelilo nagradu za društvenog influensera.\n"Izgledala je odlično ove godine. Drži se svoje estetike i radi ono što i želi", rekla je Lavintal.\nBritanski princ Hari i njegova supruga Megan danas su se oprostili od 11 miliona pratilaca na Instagram profilu "Saseksrojal" (Sussexroyal) porukom u kojoj govore o teškoćama u svetu...\nBritanska kraljica Elizabeta II će održati u ponedeljak sastanak s princom Harijem u nastojanju da reši krizu izazvanu iznenadnom najavom njega i njegove supruge Megan o povlačenju sa važnih...\nKraljica Elizabeta Druga brzo deluje da bi upravljala javnom porodičnom krizom povodom odluke njenog ukuna, princa Harija i njegove supruge Megan da se udalje od kraljevske porodice, i naredila...


eKapija | Krajem 2021. predviđen završetak apartmanskog dijela kompleksa Snježna dolina na Jahorini - Otvaranje hotela u martu 2023. (FOTO)\nIzvor: eKapija | Utorak, 14.09.2021.| 08:15\nKrajem 2021. predviđen završetak apartmanskog dijela kompleksa Snježna dolina na Jahorini - Otvaranje hotela u martu 2023. (FOTO)\nNajprije će apartmanski dio biti gotov krajem 2021. godine, tačnije 31. decembra, a hotel u martu 2023.\nKompleks je smješten u naselju Obućina bare, na 1.595 metara nadmorske visine. Na samo 30 metara od budućeg rizorta nalazi se ski staza koja je povezana sa drugim stazama i ski lift sa rasvjetom, sistemom vještačkog osnježivanja kao i poligon za djecu.\nSa svoja dva dijela budući kompleks činiće jedninstvenu cjelinu. Prvi dio je apartmanski, sa sedam lamela/zgrada (četiri sprata plus povučena etaža), a prekoputa je predviđen moderni hotel sa svim sadržajima po uzoru na najbolje svjetske ski rizorte, plus četiri hotelske zgrade sa apartmanima.\nKako su nam pojasnili iz Stanprometa, ovaj kompleks uz hotel od pet zvjezdica nudi i unutrašnji bazen, velnes, fitnes i SPA centar od 1.000 m2, igraonice, sadržaj za rekreaciju sa stazama za šetanje, restoranom i gastro barom, sa više od 400 parking mjesta na -1 podzemnoj etaži hotelskog dijela.\nUz apartmane su projektovane i skijašnice koje se dodatno kupuju. Predviđen je i dovoljan broj parking mjesta vlasnicima i posjetiocima uz opciju iznajmljivanja na -1 podzemnoj etaži rizorta.\n- Sveukupno ovde će biti više od 250 apartmana i 400 soba na 30.000 m2. Apartmani u zgradama će biti kvadrature od 31 do 69 m2 po cijeni od 2.100 i 2.200 EUR plus PDV po kvadratu - kažu iz Stanprometa.\nNO 1 PODRUŽNICA 2 STANPROMET NEKRETNINE Ilidža\nUNIS-INSTITUT d.o.o. Sarajevo


Rusija uvela nove sankcije Ukrajini | Info | Svet\n2. decembar, 01:18\nRuski udar na Kijev: Nove sankcije za 400 Ukrajinaca 4 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n01.11.2018. / 12:06\nNa osnovu ukaza koji je potpisao premijer Dmitrij Medvedev Rusija ce zamrznuti imovinu 322 državljana Ukrajine i 68 ukrajinskih pravnih lica.\nNa spisku su sudije, poslanici, poslovni ljudi, ali i clanovi kabineta predsednika Ukrajine Petra Porošenka i kompanije.\nMedu njima su Porošenkov sin Aleksej, bivši premijeri Julija Timošenko i Arsenij Jacenjuk, predsednik parlamenta Andrej Parubij, ministri unutrašnjih poslova i odbrane, državni tužilac, nacelnik generalštaba, šef ukrajinske naftne kompanije, sudije Ustavnog suda i drugi.\nSankcije obuhvataju zamrzavanje racuna i imovine tih lica na teritoriji Rusije kao i zabranu iznošenja kapitala iz Rusije.\nSaopšteno je da su sankcije uvedene zbog "neprijateljskih akcija Ukrajine protiv ruskih gradana i pravnih lica".\nOdnosi Moskve i Kijeva se neprestano pogoršavaju otkako je prozapadna struja pocetkom 2014. preuzela vlast u Ukrajini zbacivši proruskog predsednika Viktora Janukovica, cemu je usledilo rusko pripajanje Krima i sukobi na istoku Ukrajine.\nU borbama izmedu proruskih pobunjenika i ukrajinske vojske poginulo je više od 10.000 ljudi, a Kijev i zapad optužuju Rusiju da vojno pomaže pobunjenike, što Moskva negira.\nVojni sukob su pratili i ekonomski sporovi, pre svega na temu gasa.\nRusija ukrajina sankcije dmitrij medvedev kijev\n01.11.2018. / 15:47\nI tvoj komentar je monopol!\n01.11.2018. / 12:30\nPotresli su se, mogu da izvoze u EU gde je bolje tržište nego u Rusiji. Imaće jeftinije gorivo, a ne kao Srbija koja se oslanja na Rusiju pa ima bratski najskuplje gorivo u Evropi jer Gasprom drži monopol.\n01.11.2018. / 15:26\n@Aca koju to robu Ukrajina može ponuditi zapadu?! Ha, ha, ha....


Seansa kod psihologa\nKod psihologa možete otići po savet, smernicu, razgovor o nekom problemu ili nedoumici. Psiholozi kažu da ih mladi posećuju više nego ikada, ali i da postoji strah od osude društva ako se za to sazna pa se sa problemima najteže nose između 16. i 22. godine života. Prve ljubavi, izostajanje podrške porodice, društva - sve to dovodi do toga da se osoba povuče u sebe kada psiholozi savetuju terapiju koja osim rešavanja trenutnog problema pomaže i da se osoba nauči samostalnom rešavanju teškoća u kojima se nađe. Uprkos popularnom uverenju, psiholozi ne umeju da čitaju misli, već raspolažu informacijama koje im daju klijenti kako verbalnom, tako i neverbalnom komunikacijom.\nLjiljana Mikić, diplomirani psiholog, daje opis svog zanimanja i navodi da je osposobljena za rad pre svega sa zdravim ljudima i ne propisuje lekove.\n- Psiholozi ne postavljaju medicinske dijagnoze, već pružaju psihološku podršku, savetovanje i po potrebi vrše psihološko testiranje. Smatra se da uz pravovremenu dijagnostiku i pažljiv izbor terapijskih metoda, u relativno kratkom periodu, osobe koje se jave za pomoć mogu očekivati, pa sigurno, poboljšanje. Depresija spada među najrasprostranjenija oboljenja današnjice, a prema podacima Svetske zdravstvene organizacije do 2020. godine biće i vodeća. Depresija nije slabost, depresija je bolest koja može i mora da se leči - ističe Ljiljana. - Problem nastaje kada osoba nije svesna da svojim mislima dovodi sebe do depresije i održava depresivne misli sve dok stanje ne postane hronično. Depresiju kao poremećaj ne treba mešati sa depresivnim epizodama kojoj su skloni svi ljudi i koja se može javiti kada se osobi u životu desi nešto loše ili još češće kada joj se iznenada desi nekoliko loših događaja koji uzdrmaju njenu stabilnost. Depresivna epizoda je prolazna i iz nje se izlazi spontano, za razliku od depresije koja je stanje koje traje duže od šest nedelja - dodaje ona.\nSeansa kod psihijatra\nOgraničene mogućnosti za zaposlenje i osamostaljivanje često ostavljaju prostor za nedoumice i potrebu mladih da se obrate psihijatru. Za svoje stanje često krive druge, a stepen psihičkog zdravlja određen je sposobnošću pronalaženja rešenja, kao i dobroga u svemu.\n- Kod psihijatra dolaze oni koji sebe smatraju odraslima da zatraže savet i rade na svojoj ličnosti u smislu da se osećaju bolje u vlastitoj koži, a nekada dođu samo po lek jer to smatraju najbezbolnijom metodom - ističe psihijatar dr Dragana Zorić.\nPrincip lečenja kod psihijatra je celovit jer se ljudima pomaže i psihoterapijom. Nekada je lekovit razgovor, nekada je potreban i medikament, a najbolje je kada pacijent dobije pomoć koju smatra najdelotvornijom.\n- Osobe koje su u kandžama depresije laicima izgledaju razmaženo pa ih savetuju da se trgnu i prestanu da izigravaju bespomoćnost. Nedovoljna informisanost i stav o depresiji kao ličnoj slabosti često ostavljaju prostor za ovakvu ideju, a što se tiče razlike između depresije i depresivne epizode - osnovna je u dužini trajanja. Ideje samooptuživanja i pesimističke misli su sadržaj koji se ponavlja i koji ume da zavede osobu čak i na put bez povratka - upozorava dr Zorić.\nStatistika kaže da svaki četvrti čovek bar jednom u životu ima potrebu za profesionalnom pomoći. Nije sramota potražiti stručno mišljenje, a najveća greška koju možete da napravite jeste da trpite tegobe.


Dve majice koje je nosio i koje su „amortizovale“ ujed, pomogle su da đak prvak L.Đ. (8) ne doživi teške telesne povrede i traumu kada je na njega skočio vlasnički „rotvajler“ čija je vlasnica odmah potom uhapšena.\nNovosađanka nakon svađe zgrabila sekiru i udarila supruga u glavu\nMM Odgovornost je na vlasniku naravno, povodac, korpa i kesice za skupljanje izmeta, sve je to obavezno za pse kada idu u setnju. Inace, imam mesanca snaucera, osrednje velicine, blentava i slatka, pokupila je kao bebu sa ulice, deca trce da je pomaze sto nikada ne dozvoljavam jer je jos uvek mala i voli da gricka kad se igra, sto ne boli, naravno. Ali iz predostroznosti ne dam ipak deci da je maze. Inace, godinama me opsedaju ulicni psi, razni copori i klanovi ogromni, mali, srednji i nikada, bas nikada me nijedan nije povredio. Govorim o velikom broju pasa zaista. Zato se i sada bojim da ce najvise da nagrabuse eto bas takvi, sami, napusteni i na ulici. ALI vlasnici pasa moraju da shvate da ne smeju da pustaju pse bez povoca 'da se samo istrce' u parkovima, na ulici, gde god, jer mnogi ljudi se boje pasa. Ako se ja ne bojim, to ne znaci da se svi ne boje. Pamet u glavu. I DA, zena sa rotvajlerom itekako treba da odgovara, prvo, sto je dete moglo da strada, drugo, sto ce i pas mozda biti uspavan, odveden, sta vec.\npedja Imao sam dva psa i veliki sam ljubitelj istih, ali dokle više ovo...Ako ja moram da se vezujem dok vozim auto, moraju i oni njima da vežu usta i na povodcu. Jasan je zakon, samo sto ne pamtim kad sam video da neki pas ima korpu... Isto tako, uvek sam nosio kesicu sa sobom sa moje pse da počistim šetalište ili gde god da izvrši nuždu...Ovamo vlasnici ljubimaca traže solidarnost od ostalih ljudi kada udju u autobus sa životinjom i kada dolazi do nemilih scena, a kada se ovako nešto desi njihova solidarnost je gde ?!\nDex Ja imam zenku staforda, koju nikad nisam izveo bez korpe. I mogu da tvrdim da sam jedini u kraju. Ostalih pedesetak vlasnickih pasa se setaju ne bez korpe , vec i bez povoca. Iskreno ja sa svojim stafordom dozivljavam sokove svaki dan jer se na nas zalecu neobuzdabni, pusteni vlasnicki psi i napadaju nas. S druge strane, ljudi koji setaju malu decu od mene beze jer vide da moj pas ima korpu, dok pustaju decu da trce za psima bez korpe. Paradoks. O lutalicama necu ni da komentarisem.\nMima Volim pse, moja odrasla deca imaju svoje ljubimce koje obozavam. Neodgovornost vlasnika je nesto sto prevazilazi sve granice i sto se jedino moze sankcionisati drakonskim kaznama i novcanim i zatvorskim. Pisem iz iskustva, jer vec godinu dana zivim kao zatvoru od dva komsijska staforda koje vlasnici pustaju bez povoca i bez korpe "da se istrce " ulicom u kojoj zivim tvrdeci kako su oni "mirni, divni....i nece vam nista...". Molim nekog da me uputi kome da se zalim, ako uopste to i ima smisla? Decaku zelim brz oporavak, a vlasnici sto duzi boravak u zatvoru, a psu novog i odgovornog vlasnika.\nstevan Nadam se da se zenski pol nece uvrediti, ali treba zabraniti zenama/devojkam da setaju pse preko 30ak kila... Jednostavno one fizicki tu zivotinju ne mogu da obuzdaju kada im dodje zuta minuta. Moze pas da bude dresiran maksimalno, ali nekad ce jednostavno reagovati instinktivno, i tu morate biti u stanju da ga fizicki obuzdate. Znam o cemu pricam, imam ogromnog GSD-a koji je dresiran, zna 10ak komandi, ali jednostavno opet moram ja biti jaci od njega. Jos ova kao fura rotvajlera... zivotinja od 50 kila, ne mogu je ni neki muskarci obuzdati a kamoli zensko.\nPseci zivot Ljbimca (psa, macku, papagaja, krokodila, pitona, vepra, tigra ...) svako moze da drzi pod uslovom da ne remeti zivot ostalih ljudi! Dakle, pas ne moze da laje i nocu zavija na mesec, ne moze da se "igra" sa detetom koje to ne zeli, macka ne sme da skici u prolece pred parenje, piton ne sme da pojede komsijsku macku ukoliko nije dosla bas u njegov dom i sl. Ljudi shvatite da su ljubimci vasa odgovornost i da odgovarate za njih kao za oruzje. Pune su ulice psecih izmeta, i niko nije kaznjen. Nocu neke zgrade zvuce kao zoo vrt. Ne moze tako. Ima bagatela zemlje po Srbiji pa napravite sebi ranc od 10 hektara i uzivajte sa zivotinjama. U civilizovanim zemljama (neko spomenuo Nemacku ovde) vase dete ne sme da se igra sa drugim detetom ukoliko njegov roditelj to ne odobri!\ngde ste sad Gde su sad ova silna udruzenja za zastitu životinja? Sta da radi sad taj roditelj, da pomazi kucu i izvini mu se sto njegov sin nije shvatio da kuca hoce da se "igra" malo s njim. Korpa i povodac OBAVEZNI a kazne kao za pojas u autu. Vi sto branite psa, a sta ako je rotvajler hteo dobro da ugrize ali dete se izmaklo. Samo pomislite da je to bilo vase dete, ako ga imate ?!\nLuka Dokle vise!? Kod mene u kraju toliko, lutakica, besnih.. a o pit bulovima bez korpi i drugih opasnih pasa koje setaju i da ne pricam! Tek kad se desi ovako nesto, povede se prica koja traje najvise 3 dana! Pa tako do sledeceg slucaja i sve u krug. Komunalci najvise kaznjavaju parkirane automobile jel je to sigurica, klasika..\nHhhhp Slazem se,rotvajler ima najjaci ugriz od svih rasa,tako da na koga se nameraci tesko da moze da se izvuce bez teskih telesnih povreda ili kako ovde pisu refleksivno da odreaguje i spase se,jer rotvajler kada ujede pravi pritisak od skoro 150kg..takodje svaki vlasnik koji nije snazniji od svog psa treba da ga seta sa korpom\nDarko Ns Ja ne mogu da cerujem da ovi sto su opcinjeni zivotinjama osudjuju dete koje je ujeo rot??? Dete je krivo a nije pas?? Svi ste vi za dijagnozu i za specijalnu ustanovu na celu sa ovim sto smatra da u Nemackoj rotvajler nije opasan pas.. A vlasnicu na dugu robiju pa ce nauciti da seta psa opremljenog kako treba!!


ZVEZDIN 'GARDISTA' O OMONIJI: Vujadin Savić otkrio šta će Zvezdi predstavljati najveći problem na Kipru! - Domaći fudbal, Fudbal, Evrokupovi\nHotSport»Domaći fudbal, Fudbal, Evrokupovi»ZVEZDIN ‘GARDISTA’ O OMONIJI: Vujadin Savić otkrio šta će Zvezdi predstavljati najveći problem na Kipru!\nZVEZDIN ‘GARDISTA’ O OMONIJI: Vujadin Savić otkrio šta će Zvezdi predstavljati najveći problem na Kipru!\nAleksandar Rakočević| 2020-09-01T17:46:29+02:00\t1. sep 2020. 17:46|0 komentara|HotSport\nBivši štoper Crvene zvezde Vujadni Savić prokomentarisao je ekipu Omonije.\nSrpski šampion će se u trećem kolu kvalifikacija za Ligu šampiona sastati sa kiparskim šampionom, Omonijom. Taj duel odigraće se na njihovom terenu, odlučeno je žrebom u Nionu.\nBivši kapiten crveno-belih, Vujadin Savić, smatra da je njegov voljeni klub u veoma dobroj poziciji.\n– Imali smo dobar žreb, mislim da smo super prošli. Omonija je dobra ekipa, ali nije ništa posebno. Velike su nam šanse da prođemo dalje – rekao je Savić za ‘Sportski žurnal’.\nOn smatra da će Zvezdi najveći problem predstavljati izuzetno velika temperatura.\nPROČITAJTE JOŠ: KONAČNO – ZAVRŠILA SE JEDNA FUDBALSKA SAGA: Makeda ne stiže na ‘Marakanu’, evo gde će bivši as Mančester junajteda nastaviti karijeru!\n– Šteta je što se ne igra u Beogradu, veliki problem za naše igrače će biti temperatura. Ovde je preko dana 40 stepeni. Ipak, radujem se jer ću biti u prilici da gledam utakmicu uživo – dodao je Zvezdin ‘gardista’.\nOmonija je do ovogodišnje titule došla uz mnogo sreće. Naime, pri prekidu prvenstva zbog pandemije korona virusa Omonije imala isti broj bodovao kao i Anortozis, a presudio je bolji međusobni skor.\nVujadin Savić je dres Crvene zvezde nosio od 2017. do 2019. godine. On je sa crveno-belima osvojio dve titule prvaka Srbije i izborio plasman u grupnu fazu Lige šampiona i Lige Evrope, nastupivši na ukupno 65 utakmica.\nTAGOVI: FK Crvena zvezda, Vujadin Savić, Omonija


Vil Smit se ipak razvodi\nAktuelno, Hollywood i svet, Najsvežije vesti, Vesti — By taty on December 10, 2011 4:11 pm\nVil Smit sa porodicom\nIako su poslednjih meseci nekoliko puta demantovali, izgleda da je brak između Džade Pinket i Vil Smita pred definitivnim krajem.\nOvaj par je 15 godina u braku i imaju dvoje dece. Početkom godine počele su da kruže priče kako im je brak u krizi i da će se uskoro razvesti, ali su oni to demantovali.\nNeimenovani izvor, otkrio je medijima u SAD-u, da već nekoliko nedelja njihova veza ne funkcioniše. Pokušali su da ostanu zajedno, da spasu brak kako zbog dece, tako i zbog karijere, ali nisu uspeli, stoga ne žele više da žive u laži.\nPar se nije zvanično obratio javnosti, ali prijatelji kažu da žive odvojeno i da se Vil sve češće može videti u noćnom provodu sa prijateljima.\nTags: glumac, Holivud, Holivudski glumac, Hollywood, Razvodi se Vil Smit, Vesti iz Holivuda, Vil Smit, Vil Smit se ipak razvodi\nPotrebno: 400 gr obarenih i samlevenih kopriva glavica crnog luka 50 gr soje u ljuspicama parče hleba jaje kašičica slatke...


Rebić pozdravio gest policijskih službenika koji su doneli novogodišnji paketić dečaku koji mašta da postane policajac\nDirektor policije Vladimir Rebić primio je danas dvojicu policijskih službenika, Ivicu Krstića i Miloša Aleksića, koji su doneli paketić dečaku koji je poželeo da mu umesto Deda Mraza novogodišnji poklon uruče policajci...\nPripadnici MUP-a, Sektora za vanredne situacije biće na terenu dok se situacija ne stabilizuje\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, Sektora za vanredne situacije, i dalјe su angažovani u spasavanju i pružanju pomoći stanovnicima Republike Srbije kojima je, usled povećanih snežnih padavina, život otežan i oni će biti na terenu dok se situacija ne stabilizuje...\nSrbija i Velika Britanija nastaviće da rade na unapređenju saradnje u oblasti unutrašnjih poslova\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović razgovarao je danas u Beogradu sa ambasadorom Velike Britanije Denisom Kifom o nastavku saradnje dve zemlje u oblasti unutrašnjih poslova...\nStefanović: Zajednički zadatak svih nas, kao i čitavog društva u celini je da nemamo nijednog nastradalog u saobraćajnoj nezgodi\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović, koji je danas u Beogradu predsedavao konstitutivnom sednicom Tela za koordinaciju poslova bezbednosti saobraćaja na putevima, poručio je da postoji trend smanjenja broja stradalih na putevima u Srbiji, ali da je pred nadležnim institucijama još mnogo posla...\nMiličković i Marić obišli pripadnike vatrogasno–spasilačke jedinice Zemun\nDržavni sekretar Ministarstva unutrašnjih poslova Milosav Miličković i načelnik Sektora za vanredne situacije Predrag Marić obišli su danas pripadnike vatrogasno–spasilačke jedinice Zemun kojima su se zahvalili na požrtvovanosti i predanom radu tokom cele godine, ali i za vreme novogodišnje noći...\nRasvetlјeno 20 krađa u kancelarijama, knjižarama, ordinacijama\nPronađeni narkotici, uhapšen osumnjičeni\nTri ukradena automobila pronađena i podnete krivične prijave\nZaplenjeno oko 2,7 kilograma marihuane i 220 grama amfetamina\nOsumnjičen za pretnje supruzi\nUhapšene četiri osobe zbog korupcije\nUhapšen osumnjičeni zbog iskorišćavanja dece u pornografske svrhe\nPripadnici SVS MUP-a Srbije uvek uz građane\nGrađanima ugroženim snežnim padavinama pomoć pružaju pripadnici Sektora za vanredne situacije MUP-a Republike Srbije...\n24.11.2018. | 11.00\n27.12.2018. | 18.30\nMinistarstvo unutrašnjih poslova omogućilo je građanima korišćenje nove elektronske usluge „Prijava boravišta stranca”, bez odlaska na šalter MUP-a, putem Portala eUprava ...


Privremeni prekid vojnih vežbi i aktivnosti sa svim partnerima\nMinistar odbrane u Vladi Republike Srbije Aleksandar Vulin saopštio je da je Vlada na današnjoj sednici donela odluku da u narednih šest meseci prekine sve vojne vežbe i aktivnosti sa svim partnerima.\nVulin je nakon sednice Vlade naveo da se naša zemlja nalazi pod velikim i nezasluženim pritiskom Evropske unije, podsetivši na to da je Srbija odlukom Narodne skupštine vojno neutralna zemlja.\nOd nas se traži da, po cenu napuštanja naše evropske budućnosti i po cenu još većih pritisaka na našu politiku, ali i naš narod na Kosovu i Metohiji i Republici Srpskoj, napustimo planirane vojne vežbe sa Belorusijom, rekao je ministar.\nDa bismo sačuvali poziciju vojne neutralnosti, izbegli ili bar umanjili posledice pojačanih napada na našu zemlju, politiku i ekonomiju, Vlada je donela odluku da se u narednih šest meseci prekine sa svim vojnim vežbama i svim aktivnostima sa svim partnerima, bez razlike, objasnio je ministar.\nU narednom periodu nećemo učestvovati u bilo kakvim vežbama ili vojnim aktivnostima ni sa NATO-om ni sa ODKB-om, ni sa Ruskom Federacijom, SAD, Kinom, EU, ni sa istokom ni sa zapadom, poručio je Vulin.\nPrema njegovim rečima, naše učešće u mirovnim operacijama biće posebno razmotreno i prema potrebi suspendovano.\nKako je naglasio, proces opremanja i jačanja naše vojske neće biti zaustavljen već će se raditi na povećanju borbene gotovosti više nego ikada.\nOvo je jedini način da sačuvamo vojnu neutralnost i ova bolna odluka nas obavezuje da se oslonimo samo na sebe i samo na svoju snagu, zaključio je ministar.


Zaposleni neće novac, neće pohvale — hoće... - Sputnjik Srbija\n00:40 09 April 2020\n11:35 03.09.2016 (osveženo 15:58 03.09.2016) Preuzmite kraći link\nU svojoj knjizi „Isplata: Skrivena logika koja oblikuje našu motivaciju“, bihevioralni ekonomista Den Arili opisao je istraživanje koje pokazuje da pica efikasnije od novca motiviše radnike da povećaju produktivnost.\nDa li tražite načine da podstaknete svoje zaposlene da pokažu bolje rezultate? Rešenje za vašu potragu bi moglo da bude — pica.\nU svojoj knjizi Arili piše o eksperimentu izvedenom u „Intelovoj“ fabrici poluprovodnika u Izraelu. Za potrebe eksperimenta zaposleni u fabrici podeljeni su u četiri grupe, od kojih su tri dobile obećanje da će biti nagrađene ukoliko uspeju da izvrše navedene zadatke do kraja dana.\nČlanovima prve grupe ponuđeno je 30 dolara po osobi ukoliko uspeju da izvrše zadatak.\nDrugoj grupi je rečeno da će dobiti pohvalu šefa, a članovima treće grupe da će dobiti vaučere za picu.\nČetvrta grupa bila je kontrolna i obavljala je zadatke kao deo svojih redovnih obaveza.\nRezultati istraživanja pokazali su da mala novčana nagrada najmanje motiviše radnike. Grupa kojoj je obećan novac povećala je produktivnost za nekih 4,9 odsto u odnosu na kontrolnu grupu.\nGrupa kojoj je obećan kompliment povećala je produktivnost za 6,6 odsto, čime je potvrđeno da je ljubaznost potcenjena na radnom mestu.\nMeđutim, dokazano je da je najbolji motiv pica, pošto je grupa kojoj su obećani vaučeri povećala produktivnost za 6,7 odsto.\nArili je naveo da pobednički rezultati ne proizilaze iz želje za picom. S obzirom da se pice isporučuju u kuće radnika, to bi ih učinilo „junacima u očima članova svojih porodica“, kaže on.\nAli ko zna, možda je ipak sve samo zbog sira i kobasica, ili će istraživači sledeći put ponuditi neku veću novčanu nagradu i videti kako će se stvari onda razvijati.\nmotivacija, pica, istraživanje, Svet


Prof. dr Gavro PERAZIĆ:\nOKUPACIJA CRNE GORE NAKON PODGORIČKE SKUPŠTINE (1918-1919. GODINE) SA STANOVIŠTA MEĐUNARODNOG PRAVA\nNakon neustavnog rušenja Kraljevine Crne Gore, na Podgoričkoj skupštini, 1918. godine, Crnu Goru su zaposjele strane trupe.\nO statusu tih jedinica Gavro Perazić je, u časopisu Istorijski zapisi, objavio članak «Međunarodnopravna osnova mandata savezničkih oružanih snaga na teritoriji Crne Gore 1918-1919. godine», koji prenosimo\nKralj moli saveznike da Srbija ne okupira Crnu Goru\n1. – Na sjednici Vrhovnog ratnog savjeta savezničkih i udruženih sila u Versaju, 2. novembra 1918. godine, odlučeno je da Crnu Goru posjednu francuske, engleske, italijanske, američke i srpske trupe. Sve te vojne formacije stavljene su pod vlast Vrhovnog ratnog savjeta. To potvrđuje i predsjednik Francuske Republike u pismu kralju Nikoli, gdje kaže da su sve vojne snage saveznika, uključiv i komandanta Istočne armije, generala Franše Deperea, stavljene pod vlast Ratnog savjeta velikih sila. Prema tome, hijerarhijska vojna linija (lanac komandovanja) se protezala: Vrhovni ratni savjet – Komanda Istočne armije – Komanda srpske vojske. Komanda je formirana za Crnu Goru i Kotor, zamišljena kao privremena, neposredno je bila stavljena pod vlast Glavnog komandanta za istok F. Deperea, i njome je komandovao francuski general.\nAUTONOMIJA U KOMANDOVANJU\nMeđutim, srpskoj komandi je bila, ipak, ostavljena izvjesna autonomija u komandovanju sopstvenim detašmanom koji je nastupao pravcem Metohija – Crna Gora. No, u krajnjem Vrhovna komanda savezničkih snaga je imala nad njom vojničku nadležnost.\nInače, kralj Nikola i nejska vlada bili su uporni u zahtjevu da, ako treba Crnu Goru da okupiraju saveznici, da to budu Francusko-britanske, ili italijanske trupe, a da se to onemogući srpskim trupama.\n2. – Skladno opštem planu za protjerivanje i savlađivanje neprijatelja na balkanskom ratištu, a na temelju odluka Vrhovnog ratnog savjeta, vojni i pomorski predstavnici (maršal Daglas Hag, Peršing i Peten) skicirali su nacrte primirja 7. oktobra 1918. godine, kojima je odlučeno pod tačkom 5: ''Srbija, Crna Gora i Albanija biće evakuisane kao gore navedene'' (radi se o evakuaciji Francuske, Belgije, Luksemburga i Italije).\nKlemanso je javio telegramom Depereu 10. novembra 1918. godine da su savezničke grupe namijenjene za operacije u Crnoj Gori stavljene pod njegovu komandu i da srpske trupe čine dio tih snaga, kao i italijanske, te je umjesno izbjeći kontakt između njih što je moguće više. Inače, Pjaćetini (italijanski general) saopštio je Franše Depereu da je dobio od svoje vlade nalog da prihvati princip mješovite operacije u Skadru, pod uslovom da se okupacija Crne Gore rezerviše za Italiju, što je poslije ocijenjeno kao neka konfuzija. Inače, komanda italijanskih snaga je dobila uputstvo da se komanda nad Kotorom ne može dozvoliti srpskom oficiru.\nFormiranje srpskog detašmana uslijedilo je na osnovu Instrukcije glavnog komandanta savezničkih armija, od 18. oktobra i na osnovu toga srpska komanda je izdala svoju naredbu za komandanta skadarskih trupa. Srpski oficir za vezu pri Vrhovnoj komandi savezničkih vojski Marinković izvještava Glavnog komandanta savezničkih armija da je za komandanta skadarskih trupa imenovan pukovnik Milutinović i da su u sastavu ovih jedinica II jugoslovenski puk, tri brdske baterije, ljudi pod komandom Koste Pećanca, kasnije Ohridski detašman, a poslat je i dovoljan broj oficira, činovnika i crnogorskih vojnika.\nDOBROVOLJCI IZ "SRPSKIH ZEMALJA"\nOd strane Francuza je u ovaj detašman ušlo: 58. lovački bataljon, dvije brdske baterije, konjički eskadron. Dakle, otprilike 3.800 srpskih vojnika, 850 konja, 12 brdskih topova, dok je Francuza bilo 1.500 ljudi, 618 konja i osam brdskih topova.\nMada to nije važno sa stanovišta međunarodnog prava, jer je to bila vojna formacija srpske vojske, neki pisci ukazuju da su kadrovski sastav ovih snaga činili dobrovoljci iz Bosne i Hercegovine, Slavonije, Hrvatske, Damacije i Vojvodine, među kojima je bio mali broj Srbijanaca. Budući da je ovaj odred srpske armije formiran 23. oktobra 1918. godine i da je već 24. oktobra preduzeo marš za Crnu Goru, on je najprije stigao na crnogorsko ratište. Italijani su već 5. novembra stigli, dok će se američki bataljon iskrcati 20. novembra.\nNaime, još prije nego su austrougarske jedinice napustile Crnu Goru, Živojinović navodi da je italijanska vlada donijela odluku, na poziv Compagnia di Antivari, radi zaštite njenih objekata, da pošalje svoje trupe, i početkom novembra 1918. godine italijanske snage počele su da se iskrcavaju na pojedinim mjestima, ali su već tada srpske trupe i komiti bili posjeli unutrašnjost Crne Gore.\nI ako je, kako stoji u dokumentaciji, čak i dislokacija savezničkih snaga bila određena na Vrhovnom ratnom savjetu, ipak se u literaturi zapaža njihova povremena predislokacija, vjerovatno iz raznih razloga: snabdijevanja, nemira tu i tamo ili poznate Božićne pobune, komunikacijskih razloga i sl. Kako je 13. novembra 1918. godine izvijestio pukovnik Furtu (Foutrou) generala Deperea, savezničke čete su bile raspoređene: po jedna u Nikšiću i Rijeci Crnojevića i četiri u Podgorici, a na Cetinju je bila komanda i 6. četa. Dimo Vujović navodi da je 6. januara 1919. godine, znači u periodu Božićne pobune, raspored bio sljedeći: italijanske jedinice u Baru, Viru, Kotoru, Ulcinju; francuske u Cetinju, Baru Viru, Nikšiću, Kotoru Zeleniki; engleske u Viru; američke na Cetinju i pravcem Podgorice, Kotoru i Zeleniki. Neosporno je da je italijanskih jedinica bilo najviše i da su one posljednje napustile Crnu Goru.\nO USLOVIMA OKUPACIJE NAKNADNO\nU posebnoj instrukciji, koju je Franš Depere uputio 21. oktobra 1918. godine, ukazuje se da pokrivanje lijevog boka od srpske armije na maršu ka sjeverozapadu i zahtijeva da oslobođenje Crne Gore bude vođeno u skladu sa oslobođenjem Srbije. U instrukciji se dalje podvlači da će glavna akcija biti uperena od strane srpskih snaga kojima će biti pridodate neke francuske jedinice. Uz to, ova akcija, po i instrukciji, treba da omogući dizanje naroda protiv invazora, a srpskom komandantu će pripasti dužnost da to organizuje da bi se tako kompenzirala slabost regularnih jedinica, usljed teškoća u komunikaciji. Pri tome, sekundarna se akcija predviđala ka Skadru i Baru od Ohridskog detašmana, a uslovi ove okupacije i operacije biće regulisani kasnije.\nU odnosu na Crnu Goru srpskoj armiji se stavlja u dužnost da organizuje mješoviti detašman koji će ovu misiju obaviti. Sva obavještenja biće osigurana za ovu akciju, a ustanak će biti i podizat u mjeri napredovanja ovog detašmana. Određuje se i francuski sastav koji je stavljen pod komandu vojvode Mišića za potrebu u Crnoj Gori (58. lovački bataljon, dvije baterije i konjički eskadron). Uporedo se vojvoda Mišić moli da dostavi što prije plan akcije, sastav, određivanje misije, mjere za ustanak i sl.\nNavedene činjenice o konstituisanju i sastavu ove ekspedicije kojima će se uskoro pridružiti i jedinice iz svih vojnih sastava velikih savezničkih sila na teritoriji Crne Gore nesumnjivo ukazuje na karakter međusaveznički i mnogonacionalni ove vojske upućene u Crnu Goru, čije su snage u tom pogledu imanentno morale imati jedinstven i međunarodnopravni status.\nDalji zaključak se isto tako mora izvesit u tom smislu; iako se radilo o nacionalnoj teritoriji Crne Gore, te analogno nad tom ekspedicijom koja je oslobađala Crnu Goru imao komandu jedan srpski komandant (II puk), on tu komandu nije posjedovao u interesu i za račun svoje države ili bilo koje u sklopu savezništva, već za račun i interese svih saveznika zajednički i jedinstveno. To je morala biti osnovna pretpostavka sa stanovišta međunarodnog prava.\nOkupator nijesu bile samo srpske jedinice\n3. – U sljedećoj poruci glavnog komandanta savezničkih snaga vojvodi Mišiću 24. oktobra, Franše Depere ukazuje da je glavna misija ovih trupa da oslobode Crnu Goru i pokriju lijevo krilo savezničkih armija i da zato treba da se nazovu drugačije (crnogorska jadranska kolona ili sl), što ostavja da Mišić sam odredi, jer je njihova akcija na Skadar sekundarna. Akcija ovih snaga na Podgoricu i Kotor, kombinovna sa ustankom naroda, jeste glavna; inače, ova ka Skadru i Baru biće komandovana od pukovnika Furtoa (Fourtau), u kom cilju se stavlja privremeno na raspolaganje srpskom komandantu. Kad Skadar padne, saglasno sporazumu savezničkih vlada njega će okupirati francusko - britanske i italijanske trupe, pod komandom pukovnika Furtoa.\nBORBENI ZADATAK SRPSKE VOJSKE\nOvu vojno - operativnu instrukciju vojvoda Mišić razrađuje u Uputstvu komandantu skadarskih trupa u kojoj naznačava: da se brzom akcijom iz Metohije što prije protjeraju svi neprijateljski dijelovi koji bi se još nalazili u Crnoj Gori i da se ovlada, na prvom mjestu, Skadrom; nadalje,da se prikupe crnogorski obveznici i da se od njih formiraju jedinice koje će produžiti čišćenje cjelokupne crnogorske teritorije od neprijatelja.\nOvaj dio dispozitiva Uputstva, koji u suštini predstavlja borbenu zapovijest, upravo konkretizuje opštu Instrukciju glavnog komandanta savezničkih armija za istok i predstavljaju borbeni zadatak srpske vojske u Crnoj Gori. U tom dijelu dispozitiva srpski odred ispunjava saveznički dio borbenog zadatka na ovom sektoru balkanskog ratišta.\nPrema tome, iz dispozicije Uputstva (Instrukcije) Franše Deperea koju izdaje Srpskoj vrhovnoj komandi, kao i iz Uputstva za komandanta Skadarskih trupa koje je izdala Srpska vrhovna komanda za ovu ekspediciju, u prve dvije tačke, koje su od kapitalnog značajna u zadatku ovih oružanih snaga, ogleda se osnovna namjena ove vojske, sa stanovišta ratnih zadataka savezničke vojske: protjerati neprijatelje iz Crne Gore i organizovati nove jedinice na teritoriji Crne Gore da bi produžile svoje gonjene neprijatelja.\nInstrukcija Franše Deperea, dakle, ne prelazi granicu ratne namjene ove vojske, ona ne daje nikakvo uputstvo u pogledu organizacije vlasti i održavanje poretka na oslobođenoj teritoriji, što neće biti slučaj sa Uputstvom vojvode Mišića srpskom detašmanu, o čemu ćemo nešto poslije govoriti.\nBoravak ovih trupa, posebno srpskih, na teritoriji Crne Gore u istoriografiji se često naziva okupacija Crne Gore od strane srpske vojske – kao da sa ovom području nijesu bile u trupe svih savezničkih snaga u Crnoj Gori u tom periodu.\nJE LI OKUPACIJA – OKUPACIJA?\nMi nemamo namjeru detaljno iznositi čitavu lepezu raznih teoretskih shvatanja o raznim vrstama okupacije (ratna, mješovita, mirna itd.) kojima se veoma mnogo bavila doktrina međunarodnog prava toga doba, ali se potpuno slažemo sa shvatanjem znamenitog autora Bustamenta kad kaže da su pisci mahom uzimali apstrakciju koncepcije, smatrajući je kao opštu na osnovu gramatičkog smisla riječi okupacija. No, naravno i u našem slučaju, u vojnim komunikacijama često se nalazi izraz okupacija koji se identifikuje sa posjedanjem teritorije od neprijatelja zauzete, pri čemu se ne vodi računa o tome da li je ona pod njegovim suverenitetom, ili je neprijatelj posjeduje po nekom drugom osnovu (sam je okupirao od svog neprijatelja, uzeo pod zakup, ili kao servitut, ali je pod međunarodnim mandatom i sl.).\nU tom pogledu nema spora u međunarodnom pravu o karakteru te teritorije, i to kako u međunarodno pozitivnim normama tako i nacionalnim. Centralni pravni tekst u tom pogledu bio je tada, a i danas je, Haški pravilnik o zakonima i običajima rata na kopnu od 1907. godine, koji dobar dio posvećuje (III) problemu vlasti na neprijateljskoj teritoriji, gdje u članu 43 kaže: ''Teritorija se smatra okupiranom kad se stvarno nalazi pod vlašću neprijateljske vojske', kao i da je okupitor dužan da obezbijedi ''javni red i sigurnost''.\nOksfordski priručnik od 1880. godine ukazuje: ''Područje se smatra okupiranim kada je država kojoj ono pripada usljed provale neprijateljskih trupa stvarno prestala da ondje vrši redovitu vlast i kada neprijateljski osvajač jedini ondje može da održava red. Granica u kojima se ta činjenica zbila određuje opseg i trajanje okupacije''. Podsjetimo još i na Ratna pravila Knjaževine Srbije po međunarodnom pravu od 1877. godine, koja u paragrafu 71. ukazuje da ''kad jedna stranka zauzme teritoriju svog protivnika (na primjer varoš, grad, ili cijelu oblast) onda se na tom zauzetom dijelu neprijateljskog zemljišta prekida suverenska vlast dotadašnje vlade i na njeno mjesto stoji vojnička vlast one ratne sile koja je oblast zauzela''.\nDakle, iz iznijetih tekstova je jasna doktrina da ratna okupacija (ocupatio bellica) kao predmet mora imati neprijateljsku teritoriju koja je vojničkom silom zauzeta od njenog suverena, a čak ne ni preoteta silom od drugog okupatora. Prema tome, osnovna pretpostavka – predmet okupacije ne postoji u slučaju posjedanja crnogorske teritorije od strane savezničkih vojski 1918. godine.\nOtuda se postavlja pitanje da li je pravni status crnogorske teritorije dozvoljavao ulazak u Crnu Goru savezničkih vojski, uključiv naravno i srpske vojske, bez znanja i odobrenja njenog suverena.\nPo sebi se razumije da je teritorija Crne Gore i dalje ostala ratište po međunarodnom pravu, iako je 1916. godine prestala da bude vojište – aktivna ratna zona. Ona je ulaskom Crne Gore u rat to postala, kao i teritorija svake zaraćene strane – centralnih sila i udruženih i savezničkih. To znači da se bilo kad na toj teritoriji opet može otvoriti vojište, gdje se aktivne operacije opet odvijaju.\nPotpisujući separatan ugovor – kapitulaciju, Crna Gora nije izašla iz ratnog stanja, niti je prestala da bude članica ratnog saveza. Ratno stanje kao međunarodno - pravna institucija počinje objavom rata ili prostim početkom ratnih operacija, a završava se stupanjem na snagu mirovnog ugovora, ili na neki drugi način okončanja ratnog stanja – jednostranim deklaracijama bivših zaraćenih strana.\nRatno stanje između Crne Gore i Austro - Ugarske je počelo 6. avgusta, a između Srbije i Austro - Ugarske 28. jula 1914. godine. Time nastupa novi međunarodno-pravni odnos – prekid diplomatskih odnosa, trgovine i sl. Vremenski trajanje toga stanja može da bude nejasno. Ali, ima raznih situacija, kao na primjer da ratno stanje stupi na snagu i da se vojske ne sukobe, čak ni tokom čitavog rata.\nU STATUSU ZARAĆENE STRANE\nIma i takvih situacija da vojska jedne ratujuće strane okonča aktivne vojne operacije ugovorom o primirju ili kapitulacijom, kao što ima i situacija da se tokom rata samo povremeno i za kratko vrijeme sukobe zaraćene vojske, a ratno stanje se produžava. Pravilo je da se u ratovima vojnih koalicija zajednički i počinje i okončava ratno stanje. Ali, to pravilo ima i izuzetaka, te mogu i da potpišu separatne ugovore sa neprijateljem (Bugarska i Italija u drugom svjetskom ratu), u kojima se obavezuju da pristupe suprotnoj ratnoj koaliciji – dakle, da preko noći, takoreći, mijenjaju svoj pravni položaj, od saveznice postanu neprijateljske države.\nAko se ostane samo na tom ugovoru (primirju, ili kapitulaciji, ili prostoj obustavi vatre) koji ima za cilj da okonča privremeno, ili za duže vrijeme efektivne ratne operacije, a ne potpiše se mirovni ugovor kojim se definitivno okončava ratno stanje, ta država ostaje u statusu zaraćene strane kao što je bila na samom početku rata.\nCrna Gora je oslobođena prije dolaska srpske vojske\nU našem slučaju pravno je interesantno utvrditi da su crnogorski faktori zaista tražili i očekivali potpis mirovnog ugovora s Austro-Ugarskom, ali druga strana nije uvažila punomoćje crnogorskih delegata za takav sudbonosni i veoma značajni dokumenat, koji podliježe strogoj ocjeni međunarodnog prava. Usljed toga, budući da je vlada izbjegla i instalirala se u jednoj savezničkoj zemlji, ona je manifestovala i dalje saveznički karakter do kraja rata. Samim tim činom, ona je manifestovala i ubjeđenje da ostaje i dalje suveren svoje države, u nadi da će se opet povratiti da nastavi svoju dužnost kao predstavnik suvereniteta crnogorske države.\nCRNA GORA BEZ VOJSKE\nAli, nesumnjivo, pozicije i vlada i oružanih snaga dviju saveznica, Crne Gore i Srbije, i pravno i vojno-strategijski bile su različite. Naime, posjedajući Crnu Goru okupator ne stiče suverenitet, niti je nasljednik u pravu suverena, jer je okupacija jedno faktičko i privremeno stanje. I Srbija je bila u istom položaju okupacije kao i Crna Gora, s tom razlikom što je ostala aktivna zaraćena strana, ne potpisujući nikakve obaveze o predaji oružja i apstinenciji od daljih borbi. Takođe, i njena vlada je izbjegla na tuđu državnu teritoriju, čekajući opšti momenat savezničkih akcija da se vrati u otadžbinu. Razlika je i u tome što se Crna Gora samim potpisom kapitulacije obavezala da su za nju ratne operacije s Austro-Ugarskom okončane, ali ne i ratno stanje. Crna Gora nije imala svoje vojske, kao Srbija, da bi je ta vojska oslobodila, kad nastupi promjena strategijskih okolnosti.\nPodjednako, crnogorska i srpska teritorija su pune tri godine bile neaktivna ratišta, isključena iz vojišne zone, te su se mogle u bilo koje vrijeme rata reaktivirati, bilo sopstvenim trupama (ako ih ima), ili vojskom saveznika.\nOtuda je pitanje ovlašćenja za ulazak trupa strane države – saveznika na crnogorsku teritoriju u ovakvim prilikama, bez znanja ili odobrenja nejske vlade bespredmetno, jer zakonita vlada u Neji, iako priznata od saveznika, nije imala ni pravne ni vojne mogućnosti da aktivira ratište na sopstvenoj državnoj teritoriji, koje je bilo kapitalno za okončanje rata na balkanskom ratištu. Zato ona to nije mogla spriječiti svojim saveznicima.\nPotpisivanjem kapitulacije crnogorska vlada je sebe obavezala na prestanak otpora, ali nije obavezala i svoje saveznike. Oni su imali slobodu akcije i na njenoj teritoriji, jer je i ona ulazila u jedinstveno ratište saveznika. Jer, gdje se god nalazile trupe neprijatelja na ratištu, sem ako se radi o neutralnoj zemlji ili nekoj teritoriji pod specijalnim statusom neutralizovane zone, ili demilitarizovane zone – koje, inače, ne mogu ući u ratište – suprotna strana je ovlašćena da ih uništava i likvidira.\nCrna Gora samim činom kapitulacije nije prešla u neutralni status. Ako bi joj neprijatelj dozvolio da putem mirovnog ugovora dobije neutralni status – o čemu je bilo pregovora svojedobno, kad se na crnogorskom dvoru razmišljalo kakve uslove da ponude Austrijancima za obustavu vatre – i ako bi joj takav status priznale druge države, a neprijatelj povukao svoje okupacione trupe sa njene teritorije, onda se na njenoj teritoriji ne bi mogle odvijati vojne operacije, niti bi čak i savezničke snage mogle ući na njenu teritoriju radi ratnih operacija.\nBOJKOTOVAN KRALj – SAVEZNIK\nZa svoje operacije preko crnogorske teritorije, saveznici nijesu našli za potrebno ni da konsultuju nejsku vladu, niti je ona imala udjela u planiranju ovih ratnih operacija za oslobađanje Balkana i njene sopstvene teritorije. Prema tome, saveznici su imali pravo da odaberu odgovarajuće pravce nastupanja, sredstva i jedinice koje će najuspješnije obaviti zadatak pobjede neprijatelja i na crnogorskom ratištu. Otuda je zahtjev kralja Nikole (koji smo ranije naveli) za izuzeće srpskih trupa u akciji zauzimanja Crne Gore i njenog posjedanja bio pravno nelogičan.\n4. – Pri ulasku u Crnu Goru jedinice II jugoslovenskog puka su naišle na masovni ustanak oslobodilačkih snaga (koji su se formirale u bataljone) i na komitski pokret (koji je bio prisutan tokom cijelog rata na teritoriji Crne Gore, a pri kraju samog rata dobio i veoma masovne razmjere). Naravno, ove vojne formacije stavila je pod svoju komandu Komanda II jugoslovenskog puka, budući da mu je u borbenoj zapovijesti za ekspediciju u Crnoj Gori bilo naloženo ''da prikupi crnogorske obveznike'' i od njih stvori jedinice za dalju borbu.\nU uputstvu vojvode Mišića ovi se borci nazivaju ''obveznici'' dok se u Instrukciji Franše Deperea kaže ''podizanje naroda, ustanak naroda'' /le soulevement de la population contre l' enevahisseur/ . Pojam obveznik u stvarnosti, gledano sa stanovišta međunarodnog prava, ne bi se mogao prihvatiti, jer komandant jedne strane vojske ne može biti ovlašćen da obaveže drugog državljanina na službu radi odbrane, čak ni svoje sopstvene zemlje. Oni su se, zaista, podigli dobrovoljno, iz patriotskih pobuda i prije dolaska srpskih jedinica oslobodili skoro cijelu Crnu Goru.\nOkončavši borbe, poslije oslobođenja Podgorice, komandant srpskog detašmana ih je raspustio svojom naredbom od 12. novembra 1918. godine.\nOve vojne formacije, samonikle na teritoriji Crne Gore, ne izvode svoj status iz statusa crnogorske vojske koja je 1916. godine kapitulirala. Budući da su stavljene pod Komandu II jugoslovenskog puka, na dobrovoljan način ustale i toj se jedinici priključile, svoj pravni status izvode iz statusa jedinice koja je njima komandovala i za njih odgovarala. Takav stav je međunarodno pravo zauzelo još na početku ovog vijeka. Naime, još je Institut za međunarodno pravo, na svojem zasjedanju u Firenci 29. septembra 1908. godine, u Rezoluciji tada usvojenoj utvrdio da takve /strane/ jedinice imaju isti pravni položaj kao vojska u čijem se sastavu bore. Ovo, naravno, pod uslovom da nijesu digle pušku protiv sopstvene države.\nKO JE MOBILISAO CRNOGORCE?\nInače, nije bilo uobičajeno, sem izuzetno, da se stranoj državi, pa i saveznici u jednom ratu, omogućava da mobiliše vojnike druge države za svoje vojske. Ako se radi o dobrovoljcima, to je već druga pravna situacija i to je zakonita radnja od strane države kad ih prima u svoje redove. Za vrijeme Prvog svjetskog rata, postojali su, doduše, ugovori između Velike Britanije, Francuske, Rusije, SAD, Italije i Grčke o uzajamnom pravu mobilizacije savezničkih državljana, ako se nalaze na tlu neke savezničke države. Ali, to su ugovorni odnosi, inače nema opšteg pravila takvog sadržaja.\nPo okončanju ovog zadatka koji je imao terenski određen okvir /teritorija Crne Gore/, svim trupama na balkanskom ratištu predstojao je zadatak daljeg gonjenja neprijatelja i njegovog prisiljavanja na kapitulaciju. U tom cilju, stigavši na tri rijeke /Sava, Dunav i Drina/, bilo je nužno za sve armije na Balkanu utvrditi dalje zadatke, pa naravno i srpskoj armiji. Zato je Franše Depere izdao zapovijest za prelazak preko rijeke i oslobađanja teritorije pod Austro-Ugarskom.\nNa osnovu toga i na molbe mnogih mjesnih organa /vijeća i odbora/ na teritoriji Austro-Ugarske, Vrhovna komanda srpskih trupa je komandama armija i Jadranskih trupa izdala zapovijest za prebacivanje na tlo Austro-Ugarske.\nOkupator Crnu Goru ugurao u ''veliku srpsku zajednicu''\n5. – Uputno je zapaziti činjenicu da je već 1. decembra 1918. godine proglašeno formiranje države Srba, Hrvata i Slovenaca, u koju su ušle pored dvije samostalne države /Srbija i Crna Gora/ i djelovi pod Austro-Ugarskom: Hrvatska, Slovenija i Vojvodina i dr. Vezano za ovu činjenicu, koja se i očekivala, treba ukazati i na politički dio sadržaja Uputstva za srpske trupe koje im je izdala njihova vlastita komanda. Naime, u tom uputstvu se detaljno razrađuju zadaci crnogorskim oficirima, činovnicima i vojnicima koji će pod rukovodstvom Crnogorskog odbora za ujedinjenje raditi na vojno-političkim pitanjima i tako pomoći procesu ujedinjenja Srbije i Crne Gore ''inicijativom i dobrom voljom samih stanovnika Crne Gore bez ikakve presije od strane naših trupa''.\n«OBAZRIVOST» PREMA CRNOGORCIMA\nU posebnoj tački ovog Uputstva /tač. 3/ propisan je u detalje postupak obazrivosti prema Crnogorcima, čak i prema eventualno nekim vojnim jedinicama ako bi se ubacile sa strane ili se na licu mjesta regrutovale. Čak i ako bi naišli na vatru, zabranjuje se po svaku cijenu promijeniti oružje, već odmah izvijestiti Vrhovnu komandu ako organi samih Crnogoraca ne mogu naći rješenje.\nUzgred, napomenimo da i ta obzirnost govori o okupaciji, jer bi okupator imao pravo da i silom slomi takav otpor, da bi zasnovao red i poredak za koji on odgovara po međunarodnom pravu. Posebno je značajno u tom cilju navesti instrukciju političke prirode u kojoj stoji namjera da se Crnogorci uvjere da ''mi nijesmo došli da vladamo Crnom Gorom'' već da je uvedemo u ''veliku srpsku zajednicu'' za koju je naš narod vjekovima težio.\nImajući u vidu datum izdavanja ovog uputstva, razumljivo je što se Komanda srpskih trupa tako obazrivo odnosi prema Crnoj Gori, jer je to još uvijek tuđa država, jednaka međunarodnopravna ličnost kao i njihova država, te moraju poštovati suverenitet i običaje domaće teritorije. Zato Uputstvo još uvijek i odiše shvatanjem da se ova vojska neće miješati u unutrašnje procese Crne Gore, мada se izražava njihova ujediniteljska ideja za koju će, ako zatreba, poslužiti kao garant onim snagama koje budu na toj liniji.\nNo, dok se za ovo vrijeme još očigledno može zapaziti da te ture imaju neku ulogu u tom pogledu, od datuma ujedinjenja u državu SHS njihova pretpostavljena komanda izdaje izričitije naredbe da zaštite procese koji su u toku i koji su na liniji očuvanja ujedinjene države.\nPrema tome, iako je ovaj kontigent vojske u nečemu imao specijalni položaj i autonomnost, što kontigenti drugih država nijesu, te iako mu je isključena mogućnost da upotrijebi ''silu i presiju'' u obavljanju funkcije kako je to stajalo u Uputstvu, ipak je bio garant u krajnjem procesu ujedinjenja i obezbjeđenju poretka koji su ujediniteljske snage uspostavljale.\nPRVOG DECEMBRA NESTALA CRNA GORA\n6. – Sa stanovišta međunarodnog prava nije sporno da je 1. decembra formirana nova međunarodnopravna jedinka i da je tada nestalo dvije jedinke kao samostalne države – Srbije i Crne Gore. Naravno, taj datum označava i datum transformacije mandata i statusa ovog srpskog kontigenta. On više nije kontigent srpske armije niti izvodi status iz države Kraljevine Srbije, niti je pak na teritoriji druge države već je na teritoriji svoje sopstvene.\nOvo i pored činjenice da državu SHS nijesu još bile priznale druge države (to će doći vrlo kasno). Stvar je drugih da li će nas priznati ili ne, a naša je stvar hoćemo li zajedno živjeti kad će to odlučiti. Uostalom, i međunarodno pravo, i ako je kasnije došlo izričito priznanje, nikad nije sporilo da država SHS postoji od 1. decembra 1918. godine i da od tog datuma teku sve pravne posljedice stvaranja države SHS.\nNo, pravni problem je i u tome da li od tog datuma, 1. decembra, ovaj kontigent mijenja svoju misiju – mandat, jer smo vidjeli da je promijenio status po međunarodnom pravu, te da li je njegov mandat koji je imao i pred svijetom još ima u kontradikciji sa nestankom njegove države i promjenom pripadnosti novoj državi njegovih vojnika. Sasvim je na mjestu ovo pitanje. Jer, da je slučajno njegova država prije 1. decembra tražila njegovo angažovanje u unutrašnjim procesima, onda bi njegov međunarodni mandat nestao, pošto takvog zadatka nema u dispoziciji međunarodne komande, već naprotiv: poštovati slobodu i pravo Crnogoraca da sami uređuju svoje odnose u državi.\nOBEZBJEĐIVALI RED I POREDAK\nSve dok se situacija na crnogorskoj teritoriji bude razvijala normalnim tokovima, gdje nije bilo presije ni sile ni od jedne strane, ove trupe su mogle da budu predstavnici međunarodnih foruma kao sve ostale, odnosno da tu misiju smatraju kao prevalentnu. Ali, u slučaju primjene sile od strane raznih faktora koji su htjeli da te tokove silom preokrenu, kao razne pobune – božićna i sl. – one su zakonito mogle da posluže novoj državi radi uspostave mira i reda. Štaviše, i drugi kontigenti su im u tome mogli zakonito pomoći, jer svaka vojska kad ima takvu misiju mora da obezbijedi red i poredak na teritoriji na kojoj vrši svoju službu. Na žalost, to nije bio slučaj s italijanskim kontigentom, koji je bio glavni uzročnik tog meteža, pobune, te se, samim tim, kao međunarodni organ isključio iz tog mandata.


Hong Kong je nažalost izgubljen – The Balkantimes Press\nHong Kong je nažalost izgubljen\n29/05/2020 Balkantimes.Press\t214 ViewsHongkong, kina, komentar, Svet, Tajvan\nAko kinesko protivugovorno zadiranje u slobodu ljudi u Hong Kongu ne ostane bez posljedica, onda je i vojna intervencija na Tajvanu samo još pitanje vremena, smatra Aleksander Gerlah.\nKineski Narodni Kongres i predsjednik Xi Jinping\nKina je ostvarila ono zbog čega je svjetska zajednica strahovala: Narodni kongres je donio novi takozvani „Zakon o bezbjednosti“ koji znači kraj autonomije Hong Konga. Tako će ubuduće istupanja za demokratiju, slobodu i ljudska prava biti zabranjena kao opasna za nacionalno jedinstvo Kine. I –kao zavjera ili separatizam.\nKineska nomenklatura sa autokratom Sijem Đinpingom na čelu je tako još jednom povrijedila ugovorne obaveze utvrđenih prilikom predaje Hong Konga Kini 1997. godine.\nJoš prošle godine, Peking je pokušao da pomoću dekreta o izručenju dođe do osoba koje smatra neprijateljima da bi mogao da ih osudi. Ali, Kina nije pravna država, a namjera iza dekreta je bila jasna: da se svaki potencijalni protivnik u Kini smjesti iza rešetaka.\nDva miliona građana Hong Konga je mirno protestovalo protiv te namjere KP. Tek poslije više mjeseci masovnih demonstracija, Keri Lam, šefica gradske uprave koju je postavio Peking, povukla je dekret o izručenju. Na lokalnim izborima koji su uslijedili, demokratski tabor je odnio ubjedljivu pobjedu: slobodarske snage su osvojile 17 od 18 distrikta.\nPeking je zapjenio. Jasno je da bi na parlamentarnim izborima planiranim za septembar slika bila slična. Građani Hong Konga bi se opredijelili protiv Kine i njenog autokratskog sistema. Zato je morao da se zaobiđe parlament i da se etablira „Zakon o bezbjednosti” – kako bi Kina demonstrante mogla da hapsi kao „teroriste”. Još krajem aprila su, da bi se postiglo zastrašivanje, uhapšene vođe demokratskog pokreta. Peking je htio da demonstrira silu. Osim toga, niko ko je pred nekim sudom proglašen krivim, ne smije više da se kandiduje za neku javnu funkciju. Sve te mjere su sračunate na iznurivanje demokratskog tabora.\nSledeća žrtva: Tajvan?\nHong Kong je izgubljen – nažalost. Kina sada mora osjetiti oštre posljedice, inače će, opijena uspjehom, da napadne Tajvan i anektira to ostrvo. Tajvan je nezavisna država koja je proizašla iz kineskog građanskog rata. Pošto Komunistička partija ne trpi nikog pored sebe, ona želi da uništi model uspješne demokratije pred svojom obalom. Veliki je strah Pekinga da će demokratski duh Tajvanasa da pređe na kontinent.\nZato demokratska svjetska zajednica mora da sankcijama prinudi autokratsku Kinu da se pridržava obećanja koja je dala. Njemačka bi trebalo da se priključi SAD i Velikoj Britaniji koje su već uvele korake u tom pravcu. Osim toga, treba ojačati diplomatski odnos sa Tajvanom i obećati mu vojnu pomoć za slučaj da ga Kina napadne.\nProf. dr. Alexander Görlach\nU svojoj teoriji o pravednom ratu, Sveti Avgustin piše da je legitimno, dobro i pravično, da se pohita u pomoć zemlji koju neka druga zemlja hoće da pregazi bez razloga. Si Đinping je više puta prijetio Tajvanu ratom i aneksijom. Vrijeme je da se Kini pokaže gdje joj je mjesto. Poruka mora da glasi: dok tako postupa, Kini nema mjesta u svjetskoj zajednici!\nLjudima u Hong Kongu treba pružiti perspektivu: što većem broju prije svega mladih i dobro obrazovanih, kojima Kina zbog njihovog učešća u demonstracijama prijeti kao „teroristima“, u slobodnom svijetu treba ponuditi novu domovinu. Te mjere moraju jasno da pokažu Kini odlučnost slobodnog svijeta. Vrijeme je da se neüto poduzme a ne da se podvije rep pred Kinom iz straha od ekonomskih posljedica.\nAleksander Gerlah živi u Njujorku i radi za Karnedžijev savet za etiku u međunarodnim odnosima. Doktorirao je lingvistiku i teologiju.


MÐ subota, 18.12.2021. | 09:00 -> 09:18\nLisa Lesli je najbolja svih vremena. Zvali su je ženski Vilt Èemberlen.\nSa košarkaške strane, jednostavno nije žena nije igrala toliko dobro košarku kao što je to radila Lisa.\nLisa je roðena u Komptonu i sve vezano za Los Anðeles nije moglo da je izbegne. Èesto je gost u emisijama o košarci 80ih i 90ih i gledao sam je u emisijama NB80’s i NBA’90s, gde prièa o košarci tih godina, a ko nije gledao te dve emisije od po dva sata – zavidim vam i otkrio sam vam veliko blago.\nKada ste roðeni u porodici gde vam je otac bivši košarkaš i gde vam je majka visoka 191 centimetar i nemate puno izbora dalje u životu.\nPostoji i tužniji deo te prièe, gde je njen otac Volter napustio njenu majku Kristin kada je bila u èetvrtom mesecu sa Lisom.\nOtac Volter je kao veliki navijaè Los Anðeles Lejkersa dao njenom bratu ime Eldžin, po tada najboljem igraèu Los Anðeles Lejkersa i jednom od najboljih košarkaša svih vremena Eldžinu Bejloru.\nPored brata, Lisa ima i dve sestre, pa je njena majka kao samohrana majka morala da radi bilo šta kako bi prehranila porodicu. Kristin je odluèila da vozi kamion i tako izdržava svoju decu.\nOd malena je krenula da igra košarku, bila je najviša devojèica u celoj školi i bila je ubedljivo najbolji igraè u tom uzrastu, u osnovnoj školi. Jednostavno, bila je nezaustavljiva i njen tim je pobedio 33 utakmice zaredom i izgubio je poslednji meè u sezoni i tako nisu bile nepobedive, zbog èega je Lisa bila ljuta.\nKasnije, nije želela da igra košarku, ali su je svi bukvalno molili da se pridruži košarkaškom timu jer je jednostavno najbolja.\nLisa je kao mala šutirala levom rukom jer je bila levoruka, ali je onda odluèila da promeni ruku i šutira desnom.\nRazlog je zanimljiv – kada je otišla na prvi trening u osmom razredu, trener ih je podelio u dve grupe. Jedni su bili levoruki, jedni desnoruki. Ona je bila jedina koja je igrala levom rukom i morala je da trenira sama, pa nije htela da se izdvaja iz grupe i promenila je ruku i od tada je sve radila desnom rukom. Ne samo u košarci, veæ i u životu.\nKada je sa 14 godina prešla u srednju školu, morala je da igra se deèacima jer u srednjoj školi nije bilo ženskog košarkaškog tima.\nKada je igrala na Morningsajdu, dobila je preko 100 ponuda za koledž i to kada je imala samo 14 godina. Svi su je želeli na svom koledžu veæ tada.\nU srednjoj školi su je svi zvali ženski Vilt Èemberlen – u košarci je igrala centra, a igrala je i odbojku i bavila se atletikom i bila je dominantna, isto kao i Vilt u svojim srednjoškolskim i koledž danima.\nBila je najbolja košarkašica i najbolja odbojkašica, a u trkama na 400 metara sa preponama je èak bila i jedna od najboljih u celoj državi.\nUbedljivo je bila najbolja – donela je titulu svojoj srednjoj školi sa 27 poena i 15 skokova u proseku, a onda je ubacila èak 101 poen u prvom poluvremenu utakmice!\nDa, dobro ste proèitali, 101 poen za jedno poluvreme u utakmici koja je prekinuta na poluvremenu jer jednostavno nije imala smila ako vam jedan igraè ubaci 105 poena za poluvreme, taènije za 16 minuta.\nU srednjoj školi, Lisa je mogla da zakuca i to je tek bilo fascinantno.\nKaliforniju nije napuštala – tu je završila osnovnu i srednju školu i odluèila je da tu ide i na koledž, pa je upisala Univerzitet Južna Karolina, popularni USC.\nZa èetiri godine koledža oborila je sve rekorde i dan danas je lider po broju poena, skokova i blokada u ženskoj koledž košarci.\nSve nagrade za èetiri godine su bile njene. Vreme je bilo da postane profesionalac, ali pitanje je bilo – gde?\nLisa je morala da saèeka dve godine od 1994. do 1996. godine, dok nije napravljena WNBA liga.\nNapravljena je WNBA liga 1996. godine i 1997. godine je zvanièno poèela, a Lisa je imala jedan zahtev – naravno, da ne ide iz Kalifornije.\nNajviše sreæe imali su Los Anðeles Sparksi, koji su draftovali najbolju košarkašicu na svetu i od 1997. do 2009. godine, Lisa Lesli igrala je za svoje ženske Lejkerse.\nNajbolja sezona u karijeri bila joj je 2000/01.\nBila je MVP WNBA lige, šampion i MVP finala i apsolutno je dominirala u svakom segmentu u ligi.\nNajveæu èast dobila je kada je te iste godine proglašena za najbolju sportistkinju Sjedinjenih Amerièkih Država.\nNaredne, 2002. godine, ponovo je osvojila titulu i ponovo bila MVP finala, a uradila je nešto što niko nikada do tada u ženskoj košarci nije.\nPostala je prva košarkašica koja je zakucala, a tri godine kasnije je zakucavala i na Ol-star WNBA utakmici, prvoj održanoj.\nReðala je i rušila rekorde ove lige po poenima, skokovima i blokadama i u svakoj statistièkoj kategoriji ostala je upisana zlatnim slovima.\nOd 12 odigranih sezona osam puta je bila Ol-star, tri puta MVP Ol-star utakmice, osam puta je bila u najboljoj WNBA petorci i èetiri puta u drugoj najboljoj petorci, dva puta je bila defanzivni igraè godine, èetiri puta u najboljem defanzivnom timu i na svakom jubileju našla se meðu najboljim košarkašicama svih vremena.\nIako joj nikada nisu priznali zvanièno da je najbolja, kada se sve pogleda – tu nema dileme.\nJednostavno, Lisa je imala ono nešto što ju je izdvajalo od ostalih – bila je dominantna i odskakala je od šablona i stereotipa vezanih za žensku košarku.\nKada su je prvi put zvali u reprezentaciju SAD 1989. godine, gde su igrale koledž igraèice, ona je imala 17 godina i ubedljivo je najmlaða ikada koja je igrala za juniorsku reprezentaciju.\nBila je najbolji strelac, skakaè i bloker te ekipe, a sve to je bila i 1991. godine, kada je na Univerzijadi SAD voðen Lisom Lesli sa 7-0 protutnjao do zlatne medalje.\nŠto se tièe Olimpijskih igara, èetiri puta je uèestvovala i sva èetiri puta se kuæi vratila sa zlatnom medaljom. Samo Tereza Edvards još ima èetiri medalje sa Olimpijskih igara.\nDrži rekord po broju postignutih poena ukupno za reprezentaciju SAD i po broju postignutih poena na jednoj utakmici (35).\nIma najviše poena, skokova i blokada na Olimpijskim igrama ikada.\nIma i dve zlatne medalje sa Svetskog prvenstva.\nNajpoznatija utakmica sa Olimpijskih igara bila je 2000. godine u Sidneju, kada se sukobila sa reprezentativkom Australije Loren Džekson, koja joj je isèupala kosu na sred utakmice, taènije nadogradnju kose.\nBio je to sudar divova.\nOd kada je završila igraèku karijeru, uvek smo mogli da je vidimo na amerièkim televizijama, gde je radila kao konsultant i komentator, ali gledali smo je i u raznim serijama i emisijama o NBA i WNBA ligi.\nBila je najbolja prijateljica tragièno nastradalog Kobija Brajanta, koji je uvek voleo da se poveri Lisi.\nNikada nije napustila Kaliforniju – postala je suvlasnik svojih Los Anðeles Sparksa, a u prvoj sezoni Big3 lige je bila trener tima Triplets i vodila ih je do titule.\nJoš jedna fenomenalna stvar – kada je igrala, njene patike bile su poznate isto koliko patike Penija Hardaveja, Skotija Pipena, Alonza Morninga...\nSjajna liènost i sigurno najveæa košarkašica svih vremena.\nSvaka èast Sabrini Grudi i Sonji Vasiæ – Lisa je ipak jedan nivo iznad.\nSuperheroj iz smeæa – vratio se iz Podgorice i uništio bivši tim\nPartizan na skeneru B92.net: Stanojeviæ se ipak predao\nLažne zlatne lopte i rukavice – pariska tragedija\nZvezdin het-trik – bitan meè ili su druge stvari važnije?\nPartizan na skeneru B92.net: Zdjelar je kljuè svega; Desna strana – rak rana\nJokiæev doktorat na MVP temu i sve èari Divljeg zapada\nSa istoène strane: Povratak Bulsa, MVP Embid i ostala èuda\nAnti-momenat godine: Jokiæ, Ðokoviæ u Tokiju, Italija u Beogradu


Valle del Sole, Chieti - Wikipedia\nValle del Sole, Chieti\n41°55′20″N 14°12′37″E / 41.92232°N 14.21038°E / 41.92232; 14.21038\nValle del Sole na karti Italije\nValle del Sole je naselje u Italiji u provinciji Chieti, u regiji Abruzzo.\nPrema proceni iz 2011. u naselju je živelo 36 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 1424 m.\nValle del Sole, Chieti na Wikimedijinoj ostavi\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 05:43, 8 rujan-септембар 2021.


Brett Kavanaugh, kandidat za sudiju\nPiše: Ron Synovitz (priredila: Ajla Obradović)\nProces potvrđivanja Bretta Kavanaugha za sudiju Vrhovnog suda SAD-a uzdrman je optužbama da je seksualno napao 15-godišnju djevojku dok je i sam bio tinejdžer.\nAli ovo nije prvi put da se kandidati koje imenuje američki predsjednik za Vrhovni sud suočavaju sa skandalima ili kontroverzama tokom procesa potvrđivanja.\nSkoro 25 posto svih kandidata za Vrhovni sud na kraju nije potvrdio Senat, što nalaže Ustav SAD-a, kako bi preuzeli doživotno mjesto suca u ovoj instituciji.\nEvo nekih ranijih kandidata koji su se suočili sa kontroverzama i skandalima tokom procesa potvrđivanja od strane Senata, što je rezultiralo time da su neki potvrđeni, dok je jedan broj odbijen ili se povukao.\nRobert Bork – ideološko tlo\nRoberta Borka je predložio bivši predsjednik Ronald Reagan 1987. godine da popuni mjesto Lewisa Powella, koji se penzionisao. Bork je bio jedan od prvih kandidata koji su odbijeni zbog ideoloških stajališta, a ne zbog sudskih kvalifikacija.\nDemokratski senator Ted Kennedy, javno je optužio Borka da zamišlja Ameriku kao mjesto gdje bi "žene bile prisiljene abortirati u nelegalnim ustanovama, a crnci sjedili u odvojenim prostorijama za ručak i gdje bi policija mogla provaljivati na vrata građana u bilo koje doba dana i noći".\nBork je također imao politički teret kao veteran Odjela za pravdu predsjednika Richarda Nixona, budući da je izvršio Nixonove naredbe 1973. godine i otpustio nezavisnog specijalnog tužitelja koji je istraživao aferu Watergate.\nSudski komitet je poslao Borkovu nominaciju u Senat, kojeg su kontrolisale demokrate, gdje je odbijen sa 58 na prema 42 glasa.\nDouglas Howard Ginsberg – pušenje marihuane\nNakon što Senat nije izglasao Borkovu nominaciju, Reagan je u oktobru 1987. kandidovao Douglasa Howarda Ginsberga da popuni stolicu ostalu nakon odlaska u penziju sudije Powella.\nGinsberg je obavljao nekoliko funkcija u Reaganovoj administraciji od 1983. do 1986. godine, uključujući i funkcije u Uredu za informisanje i regulatorne poslove, Uredu za menadžment i budžet i u kancelariji državnog tužioca.\nAli, njegova nominacija je propala nakon što su mediji otkrili da je pušio marihuanu kao student u šezdesetim i kao asistent profesora na Harvardu u sedamdesetim.\nUslijed skandala, Ginsberg se povukao i tako oslobodio put za nominaciju i kasnije potvrđivanje sudije Anthony Kennedija.\nClarence Thomas – optužbe za seksualni napad\nSudija Clarence Thomas predložen je od strane predsjednika George Busha 1991. Kako bi zamijenio sudiju Thurgooda Marshalla, inače prvog Afroamerikanca koji je obavljao funkciju sudije Vrhovnog suda.\nThomasovo saslušanje za potvrđivanje postalo je jedno od najžešćih u historiji nakon što su procurile informacije iz FBI u kojima se otkriva da ga je Anita Hill, jedna od njegovih bivših kolegica u Komisiji za jednake prilike za zapošljavanje, optužila za neprimjereno seksualno ponašanje.\nClarence Thomas (desno) u društvu Anthonyja Kennedyja\nZa razliku od Borka, Thomas nije otkrio svoj stav o pravnim pitanjima sa političkom pozadinom tokom saslušanja za potvrđivanje.\nPotvrđen je kao drugi afroamerički sudija Vrhovnog suda u Senatu sa 52 naprema 48 glasova, što je najtješnje glasanje u historiji.\nG. Harold Carswell – koketiranje sa rasizmom\nPredsjednik Nixon pokušao je imenovati Harrolda Carswella za sudiju Vrhovnog suda na mjesto suca Abe Fortasa 1969.\nAli, aktivisti za ljudska prava su, tokom saslušanja o potvrđivanju, istakli da je podržavao rasnu segregaciju tokom četrdesetih i da je, kao federalni sudac, malo uspjeha zabilježio u oblasti zaštite građanskih prava.\nTakođe je kritikovan kao "osrednji" konzervativac i nije potvrđen glasanjem Senata sa 51 naprema 45 glasova.\nHarriet Ellan Miers – protivljenje obje stranke\nPredsjednik George W. Bush predložio je šeficu pravne službe Bijele Kuće Harriet Ellan Miers, kako bi popunila mjesto Sandre Day O'Connor koja se penzionisala 2005.\nMiers je imala bliske lične veze sa Bushom, budući da je radila kao glavni savjetnik u njegovom timu kada je prvi put izabran za guvernera u Texasu 1994. godine. Takođe je obavljala niz funkcija u Bijeloj kući od 2001.\nAli, njenoj nominaciji su se protivile obje stranke budući da nikada nije bila sudija i nije imala zabilježene zapise o važnim ustavnim pitanjima.\nKritičari su isticali da Miers nije razumjela komplikovana ustavna pitanja koja su joj postavljali senatori prije saslušanja o potvrđivanju.\nKada nije uspjela ili odbila da ponudi zadovoljavajući odgovor u upitniku o ustavnim pojmovima i republikanci demokrate u Odboru za pravosuđe Senata rekli su da su njeni odgovori bili "neadekvatni", "nedovoljni" i uvredljivi.\nSamo osam dana nakon njene nominacije, Bijela kuća je objavila da je Miers pitala Busha da povuče njenu nominaciju i da je Bush nerado prihvatio.\nMiers je bila prva kandidatkinja za Vrhovni sud koja se povukla iz razmatranja od skandala sa Ginsburgom u 1987. Bila je sedma kandidatkinja koja se povukla iz procesa u američkoj historiji.\nVrhovni sud podržao Trumpovu zabranu ulaska u SAD


Kina je otkrila ambiciozne planove o razvoju "Polarnog puta svile" kroz Arktik, čime se priključila multinacionalnoj trci osvajanja ledenih prostranstava bogatih rudama.\nKina je juče objavila dokument pod nazivom "Kineska arktička politika" koji detaljno opisuje želju Pekinga da se uključi u otvaranje putnih pravaca, sakupljanje resursa i investiranje u turizam, konzervaciju i naučno istraživanje u nekada ograničenom Arktiku. Svoje ciljeve želi da ostvari u saradnji sa drugim državama, uključujući i Rusiju, piše "Njuzvik".\n- S jedne strane, topljenje leda na Arktiku dovelo je do promena u prirodnom okruženju, može dovesti do ubrzanog globalnog zagrevanja, porasta nivoa mora, povećanja ekstremnih vremenskih prilika, oštećenja biodiverziteta i drugih svetskih problema. S druge strane, uslovi za razvoj Arktika mogu da se postepeno menjaju, pružajući mogućnosti za komercijalnu upotrebu morskih ruta i razvoj resursa u regionu - piše u kineskom dokumentu.\nNa konferenciji nakon objavljivanja dokumenta, zamenik ministra spoljnih poslova Kong Suanjou rekao je da je potpuno nepotrebno sumnjati u kineske namere ili brinuti o pljačkanju resursa ili uništavanju životne sredine. Međutim, druge zemlje su izrazile zabrinutost zbog namera Kine.\nArktički savet je osnovan 1996. godine sa osam članova, Kanadom, Danskom, Finskom, Islandom, Norveškom, Rusijom, Švedskom i SAD. Od tada, 13 drugih zemalja je dobilo status posmatrača, uključujući i Kinu u 2013. godini. Samo nekoliko meseci ranije, Međunarodni institut za mirovna istraživanja u Stokholmu (SIPRI) je napisao da "iako Arktik nije prioritet spoljne politike, rastući interes Kine u regionu podstiče zabrinutost u međunarodnoj zajednici o namerama Kine".\nFoto: Ministarstvo odbrane Rusije / Promo\nKako je Arktik postao deo kineske spoljne agende, Peking je nastojao da izgradi veze sa arktičkim državama i drugim posmatračima. Kina je održala dijalog sa Francuskom, Islandom, Japanom, Južnom Korejom i SAD, koji su tvrdili da polažu pravo na udele u najsevernijom regionu. Od 2013. godine, Kina je takođe redovno razmatrala arktička pitanja sa Rusijom, jedinom zemljom u svetu koja je proizvela ledolomce sa nuklearnim oružjem, sposobne da plove kroz zamrznuta arktička mora.\nKina je zamišljala svoju arktičku avanturu kao deo transkontinentalne inicijative "Puta svile" kineskog predsednika Sija Đinpinga, koja nastoji da obnovi i proširi tradicionalne puteve širom Azije, Afrike, Bliskog istoka i Evrope. Međutim, ovi planovi bi mogli da posluže i kao prilika za širenje vojnog prisustva.\nSijeve reforme najveće vojske na svetu, delimično su inspirisane željom da se ovakve svetske trgovinske rute kontrolišu tvrdom silom. Dok je Rusija na čelu sa predsednikom Vladimirom Putinom već posvetila vojne resurse kako bi se suprotstavila zapadnom uticaju na Arktiku, Kina je u petak govorila samo o "održavanju mira i stabilnosti". Kao država koja nije arktička, Kina bi imala ograničenu sposobnost raspoređivanja vojske. Ali "očuvanje sigurnosti aktivnosti i sredstava naše zemlje u svemiru, podmorskim područjima i polarnim regijama" spadale su u dodatak kineskom zakonu o nacionalnoj sigurnosti 2015. godine.\nZato pojedini analitičari smatraju da će kinesko vojno prisustvo na Arktiku verovatno porasti kada se severno područje otvori, s obzirom na to da kineske pomorske mogućnosti rastu, dok kineski interesi u arktičkom regionu dodatno jačaju.\nKina i Rusija su težile većoj vojnoj saradnji poslednjih godina. Mesecima nakon usvajanja zakona o nacionalnoj bezbednosti, kineski brodovi su po prvi put primećeni u Beringovom moru. Navodno su prošli na oko 20 kilometara od obala SAD, tokom vojne vežbe sa Rusijom. Sve snažnije oružane snage Kine i Rusije samo su podstakle vezu, dok ulažu do 35 milijardi dolara u svoj udeo nafte i prirodnog gasa na Arktiku.\nxXx Nisu ledolomci s nuklearnim oružjem, nego s nuklearnim pogonom.


Freund elektronika ugovorila nove poslove u Danskoj - Akta.ba\nFreund elektronika ugovorila nove poslove u Danskoj\n20.09.2018. 13:28 / Izvor: Avaz.ba\nKompanija "Freund Elektronika" koja je u Bosni i Hercegovini pokrenuta od strane bh. investitora iz dijaspore Anela Bektaša, ugovorila je nove poslove u Danskoj. Bektaš je potvrdio da novodogovorene narudžbe otvaraju prilike za nova zapošljavanja u BiH.\n"Primjeri dobre saradnje, inovacije u poslovanju, kao i lakši pristup međunarodnim tržištima, potvrđuje da investicije bh. dijaspore imaju veliki potencijal za ekonomski razvoj Bosne i Hercegovine. Drago mi je podijeliti dobre vijesti o onome što radimo prema inostranstvu, jer to ohrabruje i druge da razmisle o ulaganju u našu zemlju", kazao je Bektaš.\n"Uspjeli smo u jednom paketu obuhvatiti audio sistem za prostore, interfon i kontrolu pristupa. Razvili smo proizvode koji su jednostavni za podešavanje, čime ćemo se nametnuti na tržištu jer nudimo sveobuhvatne programe. Trenutno smo u procesu instalacija interfon sistema za 200 korisnika putem mobilne aplikacije u Danskoj. Instaliramo audio sistem razglasa i ozvučenja u jednoj osnovnoj školi, a planiramo i plasiranje novih proizvoda na širem tržištu", kazao je Bektaš.\nTakođer, Bektaš potvrđuje da tim u Bosni i Hercegovini donosi inovativna i napredna rješenja koja su i u Danskoj prepoznata te za koje je tržište već pokazalo interes, posebno na polju inovacija u kreiranju integrisanih sistema zaštite i upravljanja objektima.\n"Naš tim je uspio razviti Integra Server koji se može autokonektovati i priključiti na sve sisteme. Riječ je o naprednim programima vezanim za sigurnost objekata koji donose najmodernije oblike zaštite uz sistem dojave putem telefona. Također, naša saradnja sa školama u Danskoj je još jedna pozitivna poruka – jer novim tehnologijama olakšavamo rad sa novih generacijama", dodaje Bektaš.\nNedavna saradnja i podrška koju je ova kompanija dobila kroz USAID Projekat 'Diaspora Invest', te uspješna priča Freund Elektronike, primjer je dobrih prilika koje kompanije u BiH mogu osigurati kroz podršku i pristup svjetskim tržištima preko članova dijasporske zajednice.\nPoziv na info sesiju u okviru USAID Projekta "Diaspora Invest"\nFREUND d.o.o. Sarajevo\nul. Hamdije Kreševljakovića broj 18 71000 Sarajevo


Surdulica sve vesti - Page 29 of 43 - JUGPRESS\nSurdulica 5 Septembra, 2018\nGolman surduličkog Radnika pozvan u reprezentaciju\nSURDULICA Velika čast za naš klub i naš grad. U redovima državne reprezentacije, pozvan je prvi golman Radnika, Nikola Vasiljević. – Čast mi je i veliko zadovoljstvo da budem na spisku selektora Krstajića. A neizmerna…\nSurdulica 3 Septembra, 2018\nZa Dan oslobodjenja Surdulice kik boks revija na trgu\nSURDULICA Opština Surdulica i Sportski savez Surdulice u saradnji sa Kik boks Savezom Srbije organizuje kik boks reviju na Trgu u Surdulicu gde će se boriti reprezentativci Srbije protiv reprezentativaca drugih država i aktuelni prvaci…\nSurdulica 30 Avgusta, 2018\nSurduličani raskinuli saradnju sa trenerom Dodićem\nSURDULICA Uprava superligaša Radnika iz Surdulice i trener seniorskog tima Mladen Dodić pred utakmicu 7.kola Super lige Srbije sporazumno su raskinuli dalju saradnju. Ovakva doneta je nakon odigranih šest kola u kojima je Radnik ostvario…\nSurdulica 25 Avgusta, 2018\nRadnik pred gostovanje u Bačkoj Palanci\nSURDULICA Radniku iz Surdulice ovog vikenda predstoji gostovanje superligašu iz Bačke Palanke. Dve ekipe susrele su se u okviru letnjih priprema, a očekivanja od predstojeće utakmice izneli su u najavi kola trener i štoper Radnika….\nSurdulica, Vladičin Han 22 Avgusta, 2018\n“Restoran kod Rovera” najbolji na ovogodišnjem turniru u košarci\nSURDULICA Deset ekipa iz Pčinjskog okruga nadmetao se ovog vikenda na tradicionalnom turniru u košarci “3 na 3” koji , po drugi put za redom organizuje Sportski Savez opštine Surdulica. Medju učesnicima turnira bilo je…


Đilas: Vlast u Boru organizovala protest, predstavnici SSP zabranjeno da govori - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Đilas: Vlast u Boru organizovala protest, predstavnici SSP zabranjeno da govori\nStranka slobode i pravde održala sednicu predsedništva u Novom Sadu\nPredsednik Stranke slobode i pravde Dragan Đilas je, nakon sednice predsedništva te stranke održane u Novom Sadu, izjavio da je ovaj grad izabran zbog jezivog događaja koji se odigrao u njemu i koji je, zahvaljujući Mariniki Tepić, izneo na svetlost dana spregu vlasti i policije, sklopljenu u nameri da se zločin zataška:\n27Piše: Danas Online 19. septembra 2020. 14.30 Izmenjeno: 15.20\n“Odavde želimo da pošaljemo podršku solidarnosti sa ljudima koji su izloženi bilo kom obliku nasilja koje se dešava širom Srbije. Danas su u Boru našoj predsednici odbora Ireni Živković, koja je borac i bori se da ti ljudi udišu normalan vazduh, zabranjeno da dâ izjavu za medije na protestu koji su, ovoga puta, organizovali ljudi iz vlasti.”\nĐilas je naglasio da su ljudi pod pritiskom svuda. Smenjeni su u školama gde su odbijali da idu autobusima da bi davali podršku Aleksandru Vučiću; smenjeni su lekari u Novom Pazaru i na VMA, koji su stavili potpis na peticiju sa zahtevom da se na drugi način odnosimo prema koroni:\n“To je Srbija danas. U toj Srbiji potrebno je da kažemo da zaista znamo šta treba da se radi, da mi kao organizacija imamo jasan plan kako u ovoj zemlji može da se živi bolje za šest meseci, da treba uložiti u građevinarstvo, treba uložiti u ljude, obrazovanje, kulturu, treba podići plate nastavnicima, lekarima, vaspitačicama, treba pokrenuti ceo taj proces koji će dovesti do toga da u ovoj zemlji napokon počnemo da živimo kao ljudi.”\nDragan Đilas, Protest, SSPNovi Sad\nĐilas: Zar nije logično da umesto u nacionalni stadion uložimo u plate nastavnika?\nĐilas: Skupština SSP 3. oktobra, neophodno napraviti jedan veliki front\n19. septembra 2020. u 15.29\nNe znam razloge, ali ovo što vi iz tzv. opozicije, samo pomaže siktatorskom režimu. Ili ste deo tog režima, ili ste zalutali u politiku. Stvarno, strašno je u Srbiji! Nema nade.\n19. septembra 2020. u 20.02\nSto ne izadjete na izbore g-dine Djilas kad mislite da vecina gradjana misli kao vi?\n19. septembra 2020. u 15.48\nGovori se da su protesti u Boru spontani, a Djilas da ih je organizovala vlast. Djilas je postao opsednust vlastima u Srbiji.\nDaj Dragane usaglasi izjave, ova prica ne pije vodu!\n19. septembra 2020. u 17.53\nĐilas sam sa sobom ne može da se usaglasi\n19. septembra 2020. u 21.41\nNe zna on šta priča više.\n19. septembra 2020. u 15.52\nOvo je SPARTHEJD!\n19. septembra 2020. u 15.53\n19. septembra 2020. u 17.20\nJe l’? A šta je to apardhejd? Nemaš pojma, ali si negde čuo taj izraz, pa ajde da ispadneš pametan.\n19. septembra 2020. u 17.52\nObrazuj se B(L)enderu!\n19. septembra 2020. u 17.51\nDa li je realno ovo što čitam, vast organizovala protest da bi zabranili nekom iz SSP da govori. Jadna li si opozicijo.\n19. septembra 2020. u 19.23\nZnaci,ovi nikako da shvate.Narod ih nece,ali se oni i dalje trpaju.Sad da izadju,ceo UOS,ili kako se vec sad zovu,ne bi presli cenzus od 3%.Dok ovi vode nekakvu opoziciju,nema leba.Treba da dodju novi likovi,pametni,nekompromitovani,nekorumpirani i da oni povedu.a ne ovi istroseni politicari i ispusene mustike.\n19. septembra 2020. u 17.58\nZadivljen sam koliki je „stručnjak“ Dragan Djilas. Za 6 meseci bi se živelo bolje. A koliko bolje? Mene to zanima. I ako je toliki stručnjak šta je radio onolike godina dok je bio na vlasti?\n19. septembra 2020. u 18.01\nAko je Djilasov veliki plan da treba potrošiti ogromne količine novca ulažući u, istina, bitne stvari, nisam baš zadivljen. Ni sada niko ne spori da treba ulagati u te sektore i plate. Ali, odakle bi on našao taj novac? To su milijarde u pitanju. Pa ne može da ih ubere sa drveta.\nUpkoß činjenici da se svi gradjani Smedereva i Bora truju a predsednik Srbije je ponosan jer je svaki deveti gradjani član SNS uprkos činjenici da se svi gradjani u Smederevu i Boru truju jer kineski vlasnici nisu ugradili filterebna kineskim fabrikama. I ne zaboravimo da jednu adekvatno obrazovanim SNS kadrovima jedino se ističu Orlić, Kuburovic, Nedimovic i Mihajlovi,.\n19. septembra 2020. u 18.50\nSigran sam da če se rešiti stanje sa zagadjenjem vazduha u Boru, grad jeste zagadjen, ali nije to samo od sada, bilo je i ranijih godina, tako da očekujem od Kineza koji su kupili tu kompaniju da reše taj problem.\n19. septembra 2020. u 19.38\nNikola, ko vas plaća?\n19. septembra 2020. u 20.39\nNisu Kinezi kupili fabriku nego su je dobili na poklon za uslugu „brani Kosovo u UN“…\n20. septembra 2020. u 00.10\nBravo Nikola na komentaru nesumljam dasi jedan od onih pola miliona clanova SNS koji ocekuje neki benefit svojim clastvom , nebime iznenadilo dasi bio i clan DEMOKRATA doksu bili avlst …..\n20. septembra 2020. u 12.19\nNaravno, taj problem zagađenja je samo privremen, a na duže staze Borani su dobili mnogo dolaskom novih investitora.\n19. septembra 2020. u 19.25\nDajte jedan dokaz kome je zebranjeno da govori?To ne sme da se desava.\n20. septembra 2020. u 12.18\nNema dokaza jer je sloboda govora u Srbiji danas i više nego dobrodošla, a priče o tome da je nema su samo još jedna bedna fantazija opozicije.\n20. septembra 2020. u 06.34\nE tako i treba! A vama svima treba oduzeti drzavljanstvo i pasose jer ste drzavni neprijatelji!\nA ovonsve sto „kao“ nudite, sve to vlast vec radi i to troduplo vise i bolje!\nTrazote drugu drzavu i idite kod onih za koje radite pa se tamo kurcite i lazite i zavadjajte narod.bruko srbije\n20. septembra 2020. u 11.34\nOpozicija u ovakvom sastavu ne može ništa da uradi.\n20. septembra 2020. u 11.35\nNadam se da će se situacija u Boru normalizovati u što kraćem roku.\nEvo jasnog odgovora na pitanje ko je politizovao proteste u Boru. Klasična zloupotreba građana Bora od strane opozicije.\n22. septembra 2020. u 14.32\nDa li postoji i jedan dokaz za ovu tvrdnju, ili moramo da verujemo po automatizmu u to, samo zato što je on to rekao.


Ryanair zainteresiran za Mostar | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 09.10.2014 / 08:46\nMOSTAR - Niskotarifna aviokompanija Ryanair mogla bi uskoro povezati mostarsku Zračnu luku s više evropskih gradova, rečeno je na jučerašnjem sastanku predstavnika grada i kantona s predstavnicima Ryanair u Mostaru.\nPo riječima marketing menadžera Ryanair Luisa Fernandesa-Mellada, ova tvrtka trenutno je u ekspanziji, proširuje se flota te se razmatra 40 mogućih novih destinacija diljem Evrope među kojima je i Mostar.\nDodao je kako Ryanair nema nikakvih posebnih zahtjeva prema Zračnoj luci Mostar osim ekonomske isplativosti letova te da će se u sljedeća dva do tri mjeseca, nakon dodatnih razgovora, znati hoće li ta tvrtka uvrstiti Mostar među gotovo 200 evropskih i svjetskih destinacija u kojima ova irska tvrtka operira.\n"Mi smo vodeći avioprijevoznik u Evropi. Razvili smo mnoge male i regionalne evropske zračne luke i nema apsolutne nikakve prepreke da to isto uradimo i u Mostaru", istaknuo je Fernandes-Mellado.\nRukovoditelj sektora prometa i sigurnost Zračne luke Mostar Marko Đuzel kazao je kako ne postoje nikakve tehničke prepreke za prijem Ryanairovih aviona ili aviona bilo koje druge aviokompanije.\n"Nama je cilj povezati Zračnu luku Mostar s jednim od evropskih hubova u Njemačkoj, Austriji ili Skandinaviji odakle bi naši putnici mogli letjeti dalje u svijet", kazao je Đuzel.\nDodao je kako niskotarifne kompanije nude jeftinije letove, pa se tako cijene karata za evropske destinacije kreću oko 40 eura, no tu razliku u cijenu netko mora sufinansirati.\nMostarski gradonačelnik Ljubo Bešlić i premijer Hercegovačko-neretvanskog kantona (HNK) Denis Lasić kazali su kako su uvjereni da će se naći zajednički interes da se Ryanair dovede u Mostar.\n"Dogovorili smo se danas da u roku dvije sedmice razmijenimo neophodne informacije s jedne i s druge strane kako bi pripremili sljedeći sastanak", kazao je gradonačelnik Bešlić.\nPremijer Lasić izrazio je uvjerenje da će grad i kanton naći zajednički jezik s Ryanairom i osigurati sredstva za sufinansiranje ovoga projekta.\n"Sada je vrijeme pravljenja i planiranja budžeta za sljedeću godinu. Mislim da će se ta stavka naći u kantonalnom budžetu, i ne samo da će se naći nego da će biti i operativna", dodao je Lasić.\nTagovi: Ryanair, Aerodrom Mostar, Zračna luka Mostar, Marko Đuzel


U ponoć počinje predizborna tišina - na teritoriji Zrenjanina upisano 105.998 birača | Зрењанин\n30. март 2017. 08:32:39\nZrenjaninci će glasati na 70 biračkih mesta, koja se otvaraju u 7.00, a zatvaraju u 20.00 časova. Pozivi za glasanje poslati su na kućne adrese, ali se može glasati i bez poziva, sa dokumentom koji potvrđuje identitet glasača - važećom ličnom kartom ili pasošem, ili potvrdom izdatom od Policijske uprave, ukoliko je lična karta u postupku zamene.


Matis poslednjeg dana pozvao zaposlene u Pentagonu da štite svoju zemlju - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Matis poslednjeg dana pozvao zaposlene u Pentagonu da štite svoju zemlju\nMatis poslednjeg dana pozvao zaposlene u Pentagonu da štite svoju zemlju\nAmerički ministar odbrane Džim Matis pozvao je danas, poslednjeg dana na toj funkciji, sve zaposlene u Pentagonu da štite svoju zemlju i da čvrsto ostanu pri svojim principima.\n0Piše: Beta 31. decembra 2018. 22.40\nFoto: Beta/Susan Walsh\nMatis, koji je podneo ostavku zbog neslaganja s predsednikom Donaldom Trampom oko niza pitanja, uključujući američko povlačenje iz Sirije, rekao je da je uveren da će zaposleni u Pentagonu ostati verni zakletvi da će braniti Ustav i štititi američki način života, prenosi Asošiejted pres.\n„Naše ministarstvo je dokazalo da je na najvišem nivou u najtežim vremenima. Zato verujte u našu zemlju i držite se svojih principa, budite uz naše saveznike, ujedinjeni protiv naših neprijatelja“, kazao je Matis.\nMatis je podneo ostavku 20. decembra, a danas je radio u Pentagonu i pripremao se da u ponoć preda dužnost svom zameniku Patriku Šenehenu.\nTramp je izabrao Šenehena kao privremeno rešenje za ministra odbrane dok ne odluči koga će postaviti na čelo Pentagona.\ndzim matis, Pentagon, SADVašington\nDžejms Matis: Odlazak Besnog Psa\nNelagoda u Evropi zbog odlaska Matisa\nAmerički ministar odbrane podneo ostavku nakon sukoba s Trampom