Ford Grand C-Max 1.0 EcoBoost vs Dacia Dokker TCe 115 - AutoManijak\n2012 Dacia Dokker\nPOČETNA strana :: poređenje :: Ford Grand C-Max 1.0 EcoBoost vs Dacia Dokker TCe 115\nDokker (monovolumen - 5 vrata)\nDacia Dokker TCe 115Dacia Dokker 1.6 82Dacia Dokker dCi 75Dacia Dokker dCi 90\nGrand C-Max 1.0 EcoBoost\nDokker TCe 115\nDužina 4363 mm\nVisina 1814 mm\nPrtljažnik (min) 800 litara\nPrtljažnik (max) 3000 litara\n1.2 TCe H5Ft 115\nCena od 10390 EUR\nRegistracija 164 - 196 EUR\nPa, moglo bi se reći da su u pitanju dva veoma slična automobila! Ovde su detalji ti koji bi mogli odlučiti. Ako uzmemo u obzir da oba predstavljaju multi-namensko vozilo i koriste oblik karoserije monovolumen sa 5 vrata uz prednji pogon, sve se svodi na konkretne agregate, pokretane benzinom, koji su u njih ugrađivani. Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio Ford, 3-cilindrični agregat sa 12 ventila i 125ks , dok je drugi 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 115ks koji potpisuje Nissan.\nČinjenica da je Ford dostavljen na Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranje, za razliku od konkurenta, moramo posmatrati kao ogromnu prednost, jer tih 5 zvezdica za bezbednost mogu da spasu nečiji život. Imajući to na umu, hajde da uzmemo u obzir i neke druge aspekte koji utiču na bezbednost. Oba vozila predstavljaju multi-namensko vozilo, što u principu znači dobru poziciju po pitanju bezbednosti, ali ta činjenica ne ističe ni jedan od ova dva automobila. Povrh toga, ukoliko govorimo o masi vozila - podatku koji ne možemo isključiti iz priče, američki automobil nudi popriličnu razliku od 18% više metala.\nDacia je svakako agilniji automobil i dostiže 100km/h za 1.5 sekundi manje od svog konkurenta. Ipak, nedostaje mu snage da osvoji takmičenje u makismalnoj brzini, dostižući 175 kilometara na čas, 10km/h manje nego što to čini konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti pobednik je svakako američki automobil, trošeći u proseku 5.2 litara goriva na 100 kilometara (54 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje. Ne možemo ignorisati razliku od 19% više goriva koje potroši rumunski automobil.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, američki automobil ostavlja protivnika daleko iza sebe po pitanju bezbednosti, čime se nameće kao jedini izbor čak i bez razmatranja drugih aspekata ovog duela. Nadalje, ipak, dolazi do zaokreta, jer Dacia pruža više kada su performanse u pitanju, a samim tim i više osmeha na licu vozača. To ipak ima svoju cenu, a to je potrošnja goriva... Sve u svemu, nema mnogo šta više da se kaže na ovu temu, za mene ovde ne postoji izbor, već isključivo Ford. Bilo kako bilo, to je neko moje objektivno viđenje stvari zasnovano na informacijama sa ovog portala. Aspekti kao što su dizajn, praktičnost, vrednost brenda, ali i osećaj u vožnji su na Vama da ih odmerite. Ukoliko imate dva minuta predlažem da u par laganih koraka izdefinišete Vaše potrebe, želje i mogućnosti i vidite koji bi Vam to automobil preporučio naš virtuelni savetnik™, između više od 12.000 različitih, koliko naša baza trenutno sadrži.


Ukinuta vanredna situacija na teritoriji Novog Sada | Novosadski informativni portal 021\n15:24 > 18:59\nTakođe, doneta je naredba da se organizuje rad otvorenih bazena na Spensu i Sajmištu, te da Gradska uprava za imovinu i imovinsko-pravne poslove organizuje rad zatvorenog bazena Sportske hale "Slana bara" već od sutra uz poštovanje mera, smena i termina.\nPrilikom korišćenja zatvorenog i otvorenih bazena obavezno je poštovanje sledećih mera: u smeni istovremeno može biti prisutno maksimalno 500 lica na otvorenom bazenu Spensa, maksimalno 1000 lica na otvorenom bazenu Sajmište i maksimalno 100 lica na zatvorenom bazenu Sportske hale "Slana bara".\nTakođe, obavezno je držanje fizičke distance od najmanje dva metra, pre ulaska u kompleks bazena obavezna je provera telesne temperature i korišćenje dezobarijera, obavezno je držanje fizičke distance i u vodi, a zabranjeno je zadržavanje u holu ispred bazena.\nvanredna situacija\tgrad novi sad\n13.06.2021\t• 06:54\nDa li ste dobro procitali\nNe znam ko je objavio vest , ali kako sam cuo to nije odluka, vec\nPREDLOG ODLUKE, sto znaci da tek treba da se usvoji.\n12.06.2021\t• 09:21\nHvala bogu da se otvaraju bazeni . Proslo leto je ono bilo bezobrazluk rade kladionice , kafici , radi smrdljivi strand a bazen u Novom Sadu nije radio ....\nTo je bio bezobrazluk a i bilo je smesno\n12.06.2021\t• 06:16\nZnaci, maske vise nisu obavezne!!!


Prva liga FBIH: Prvi poraz Jedinstva – inmedia.ba\nPrva liga FBIH: Prvi poraz Jedinstva\n0 6 Novembra, 2013 07:43\nProteklog vikenda odigrane su utakmice 12. kola Prve lige FBiH. Već smo objavili da je sanski prvoligaš Podgrmeč doživio sraman i ponižavajući poraz od čak 10:0 na gostovanju protiv Bratstva u Gračanici.\nOvo kolo je donijelo i nekoliko iznenađenja, a svakako, najveće je poraz lidera prvenstva Jedinstva sa minmalnih 1:0 na svom terenu od Rudara. Ovo je prvi poraz Bišćana u ovoj sezoni, tako da u prvoligaškom prvenstvu više nema neporaženih ekipa. Za iznenađenje su se pobrinuli i igrači Branitelja koji su sa 1:0 slavili na gostvovanju kod tuzlanske Slobode. Gostujuću pobjedu ostvarila je Gradina koja je, također sa 1:0, pobijedila Troglav. U ostalim susretima postignuti su sljedeći rezultati: Čapljina-Igman 3:2, Mladost-Iskra 2:0, Radnički-Orašje 3:0, Gošk-Budućnost 4:0. Jedinstvo je i pored poraza zadržalo vodeću poziciju sa 27 bodova, ali sada ima samo jedan bod više od drugoplasiranog Bratstva. Na treće mjesto popeo se Rudar sa 24 boda čime se umiješao u borbu za prvo mjesto.Slijede četvrti GOŠK, peti Branitelj i šesta Sloboda sa 22 boda, a tri ekipe su sakupile po 19 bodova. To su sedmi Radnički, osmoplasirana Čapljina i deveto Orašje. Na desetom mjestu je Gradina sa 15 bodova, jedanaesta je Budućnost sa 13 bodova, jedan bod manje na trinaestom mjestu ima Mladost, dok su četrnaesti Igman i predposljednji Podgrmeč osvojili po 10 bodova. Na začelju tabele je, možda i već otpisani Troglav sa samo pet osvojenih bodova.\nPodgrmeč će i u narednom kolu biti domaćin u Cazinu, gdje će ugostiti veoma jaku i kvalitetnu ekipu GOŠK-a, a u ostalim susretima se sastaju: Budućnost – Čapljina, Orašje – Jedinstvo, Branitelj – Radnički, Igman – Troglav, Gradina – Mladost i Iskra – Sloboda. Dodajmo, da se sutra igraju utakmice 2. kola KUP-a Unsko – sanskog kantona. Podgmeč će ovu utakmicu igrati na svom terenu gdje gostuje Bratstvo iz Bosanske Krupe, trenutno srednjeplasirana momčad Druge lige FBiH zapad. Utakmica na Gradskom stadionu počininje u 13:30 sati.\nSastanak Partnerske grupe za izradu Strategije lokalnog razvoja\nProizvodnja ukrasnih četinara


Mali oglasi u Texas, Sjedinjene Američke Države\nMali oglasi u Texas, United States\nMali oglasi u Texas\nNažalost nemamo objava koji odgovaraju Vašoj potrazi. Ove objave na drugim jezicima iz Mali oglasi u Texas bi Vas mogle zanimati\nHoćete da vidite više? Idite u Mali oglasi u Texas


TAŠ MAT – ANTOLOGIJSKO KNJIŽEVNO VEČE U CENTRU BEOGRADA – FokusVesti\nDANILO GOVEDARICA: IZBEGLICE ILI PRETNJA\nŠTA SE DESI KAD DECI UKINEŠ TEHNOLOGIJU\nPrava umetnost podstiče ljude da budu ljudi\nBAHATI SIN NIKOLE PAŠIĆA\nNAJOPASNIJI KVARTOVI U ČIKAGU!\nu NASLOVNA 05.08.2019\t90 Pregleda\nU već prepoznatljivom ambijentu Tašmajdanskog parka pred više od stotinu ljudi koja očekuje samo najbolje od Gradske opštine Palilula i Centra za kulturu „Vlada Divljan“, održano je književno veče, Jelene Milenković i Vanje Bulića. U okviru „Kulturnog leta na Paliluli“ i ovoga puta, urednik književnog programa je u svom prepoznatljivom, provokativnom tonu, vodeći program pred poštovaocima književnosti predstavio dve intrigantne knjige.\nJelena Milenković, autorka knjige priča „Živeli, prijatelji“ je govorila o izazovima sa kojima se suočavala u poslednjih petnaest godina i na vešt način svoje životno iskustvo pretočila u jedno izuzetno književno delo. Jelena je vešto odgovarala na pitanja iz publike koja su se ticala tih ispovednih tonova u njenoj knjizi priča. S druge strane, već legendarno lice srpskog novinarstva i književnosti koji piše o škakljivim temama koje su u vezi sa crkvom, politikom, trgovinom ljudima, ili nasiljem u porodici, Vanja Bulić, uspeo je da primerima i istinitim pričama, navede publiku da postavlja pitanja koja su u vezi sa ovom problematikom i njegovim romanima.\nMeđu prisutnima, na sceni „Kulturnog leta na Paliluli“ primetili smo Vladu Arsića, našeg proslavljenog pisca, autora kultnih romana „Brodolom” i „Kad zvona zaneme”, ali i Gorana Stojčića, čuvenog pisca kultne knjige priča „Besani“ kao i Aleksandru Cimpl našu poznatu prevoditeljku i autorku romana „Morena“. Kao posebno zanimljivo, ističemo prisustvo u publici pesnikinje Jelene Ćirić iz Praga, kao i Velje Žunjića iz Lajkovca autora čuvenog romana „Lajkovčanka“. Na jednom mestu mnogo pozitivne energije i dobrih vibracija bilo je tog 1.avgusta.\nPrethodna: ISTORIJA U KREVETU\nRahim Karimov“ Pesnik nije jednostavna figura. On je poput termometra društva, kardiogram stvarnosti. Tako je ...


Jeftini letovi iz Shihezi do Južnog Sudana - Avio karte Shihezi Južni Sudan - eSky.rs\nAvio karte iz Shihezi do Južnog Sudana\nPretražite letove iz Shihezi do Južnog Sudana\nProverite najbolje prilike za letove iz Shihezi do Južnog Sudana\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Shihezi do Južnog Sudana na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Shihezi do Južnog Sudana?\n✔ Ako rezervišem let iz Shihezi do Južnog Sudana, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Shihezi do Južnog Sudana?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Shihezi do Južnog Sudana uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.\nJeftini letovi do Kine Jeftini letovi iz Kine Jeftini letovi za Ćudžou Jeftini letovi iz Ćudžoua Jeftini letovi za Zintan Jeftini letovi iz Zintan\nJeftini letovi do Haitija Jeftini letovi iz Haitija Jeftini letovi do Sayun Airport Jeftini letovi od Sayun Airport


VW 1971 | TheGoldenBug.com\nDatum: 12.05.2005 07:33:37 | Tema / Naslov:\nŽeleo bih da na osnovu broja motora i šasije dođem do tačnog datuma proizvodnje moje bube.\nBroj motora : AB261035\nBroj šasije :1112838608\nOriginalna boja:bela L90D\nRečeno mi je pri kupovini bube da se radi o "Nemici",proizvedenoj 1971 godine,ali,obzirom da prethodni vlasnik bube nije prisustvovao prodaji,već sam razgovarao sa posrednikom,on ništa detaljnije nije mogao da mi kaže.Pokušao sam na "Sambi" da dođem do tačnog podatka,ali sem brošura,i činjenice da se radi o Tipu 1,ništa više nisam saznao.\nUnapred hvala svima na pomoći!\nGde na internetu mogu da "iskopam" taj podatak?\nPoslednji menjao Jovan 14.12.2005 15:25:24. Ukupno izmena: 1.\nDatum: 12.05.2005 17:07:22 | Tema / Naslov:\nObrati se VW muzeju, na osnovu broja sasije izdaju krstenicu automobila. Pogledaj sledece linkove:\nProsle godine ova gospodja je bila zaduzena za krstenice:\nMislim da su cenu digli na 25 eura, ali bi to trebalo proveriti.\nDatum: 13.05.2005 06:50:47 | Tema / Naslov:\nDatum: 13.05.2005 13:50:31 | Tema / Naslov:\nEvo ti tocan datum\nDatum: 13.05.2005 14:31:01 | Tema / Naslov:\n[quote=Klemen Klemen]Evo ti tocan datum\nGde si "iskopao" taj podatak?\nDatum: 13.05.2005 17:47:59 | Tema / Naslov:\nPretpostavljam spored broj shasije je "iskopao" taj podatak.\nDatum: 13.05.2005 18:01:49 | Tema / Naslov:\nPostoji knjiga Original VW bettle, koju možeš kupiti na Amazonu!\nDatum: 13.05.2005 20:37:09 | Tema / Naslov:\nAko mozes proveri podatak za ovu bubu\nDatum: 17.05.2005 15:49:41 | Tema / Naslov:\nDatumi proizvodnje se nalaze na vise mesta na bubama.Na primer na km satu,na podizacima stakla,na felnama...Naravno to su datumi izrade pojedinih sklopova,ali uglavnom prate sasiju i skoljku.Na zalost ako je doslo do zamene nekog dela onda je i datum netacan(osim ako nije zamenio deo sa istim datumom).Naravno da je otkrivanje datuma putem broja sasije najpreciznije,ali i ovi detalji mogu posluziti kao prva pomoc.\nDatum: 24.05.2005 09:47:16 | Tema / Naslov:\nOve brojke koje si mi dao su: maj 1972\nDatum: 24.05.2005 11:36:53 | Tema / Naslov:\nDatum: 29.08.2005 14:20:31 | Tema / Naslov:\n...Reparacija moje "Stare Bo" iz 1971-e trenutno traje...Motor je izvađen,da se zameni semering...U međuvremenu,otkrivam da su i lonac i izduvne cevke auspuha totalno "vrisnuli"...kao,i deo desne usisne grane,koju moram da varim... Već peti dan se bakćem oko toga...Stvarno jadno izgleda,onako,bez motora...\nTamo-'vamo po delove,plus kupovina istih...Sve u svemu,leeepo me je "opizdilo" po džepu!...Dok ide-ide,ali kad dođe potreba za nabavkom novih delova - katastrofa!...Još me čeka i varenje limarije,na par mesta...Ma,divota jedna! Održavanje joj je stvarno papreno...Samcima i momcima je lako to finansijski podneti,bar uslovno rečeno;ali nama oženjenima...bogami,nije svejedno...Kad na jedan tas staviš bubu,a na drugi porodicu...zaključak oko prednosti "ulaganja" nije teško doneti...Tu svaka ljubav prema vazduhom hlađenim motorima ustupa mestu razumu...\nDatum: 29.08.2005 19:20:45 | Tema / Naslov:\nSkupo? Pa delovi za Bubu su jedni od najjeftinijih, ako ne i najjeftiniji. Osim toga ima manje delova nego drugi automobili zahvaljujuci genijalnoj konstrukciji i jednostavnim a pouzdanim resenjima, samim tim ima manje toga da se pokvari. Na zalost, delovi koji su danas na trzistu su u glavnom dosta slabijeg kvaliteta od onih originalnih, tako da krace traju.\nDatum: 30.08.2005 07:46:32 | Tema / Naslov:\n[quote=KdF]Skupo? Pa delovi za Bubu su jedni od najjeftinijih, ako ne i najjeftiniji. Osim toga ima manje delova nego drugi automobili zahvaljujuci genijalnoj konstrukciji i jednostavnim a pouzdanim resenjima, samim tim ima manje toga da se pokvari. Na zalost, delovi koji su danas na trzistu su u glavnom dosta slabijeg kvaliteta od onih originalnih, tako da krace traju.[/quote]\nPo pitanju njene konstrukcije i praktičnih rešenja sam saglasan,ali,ja govorim isključivo o skupljim NOVIM KVALITETNIM delovima;bilo da se radi o motoru,ili o limariji.A ona stara engleska "Nisam dovoljno bogat da kupujem jeftine stvari!",važi na globalnom nivou,pa i za bube (delovi "Made in Brazil" = bacio si lovu!)To će potvrditi mnogo vlasnika starih VW-a na ovim prostorima.Vrlo su lošeg kvaliteta,i kratkog veka trajanja!Tako da se uglavnom oslanjam na polovne originalne nemačke ili TAS-ove licencirane delove,ili nove,ukoliko su krajnje neophodni;a oni,kao što znate nisu baš jeftini.Pri tome,mislim na krucijalne delove motora.\nŠto se tiče limarije,ispostavilo se da bih trebao da zamenim patos i tunele.OK!Nazovem "Astor" u Bg-u,i tip mi kaže da je jedna strana poda 3600 dinara,a samo jedan tunel 6700 dinara.Znači,20600 dinara za tu investiciju,plus,"ruke" drugaru.Verujem da se lako dâ zaključiti,da je za većinu naših ljudi,ta suma poveća.Čak i kupovina istih "na tenane" (deo po deo) ime efekat zemljotresa na kućni budžet.Pri svemu ovome,imam u vidu činjenicu da jedino ja donosim lovu u kuću,što je karakteristika u 99,9% slučajeva u ovoj zemlji...Dakle,radim stvarno non-stop,da bih sve to izdržao,kao i većina njih u mojoj poziciji.Pri svemu ovome,ne želim da budem ni malo patetičan!Samo sam krajnje realan!Bubu i jesam kupio zbog njene pouzdanosti i praktičnosti,ali i zbog podnošljive prodajne cene,u momentu njene kupovine.Kad saberem svo uloženo vreme,novac i trud,koje sam po sistemu "zrno po zrno - pogača" uložio u nju,da bi me verno služila,teorijski,i samo teorijski,mogao sam za tu sumu sada kupiti jedan dobar polovnjak,do šest godina starosti.Ali,sa tim sam računao na samom startu!\nDa ne budem pogrešno protumačen,ja moju "Staru Bo" zaista volim,jer nijedan auto mi ne pruža takav ugođaj dok se vozim u njemu.Sâm njen dizajn,i zvuk motora nose sobom zvuk nostalgije,i nekih boljih vremena...\nSvaki iskreni ljubitelj starih,dobrih VW-a ima pomalo opsesivan odnos prema svom četvorotočkašu,jer,buba ili bus,zaista vremenom postanu kao član porodice.Čudno ti je kad nije "prisutna" dan-dva...Prosto ti fali...\nSpadam u grupu ljudi koji su krajnje realni i praktični.Radim i postupam isključivo u skladu sa svojim mogućnostima i potrebama,i na ovom Forumu iznosim svoje iskreno mišljenje i stavove.Činjenica da li će se to kositi sa nečijim ubeđenjima ili stavovima,u biti neće promeniti ništa.Razmena mišljenja i saveta,ono je što ovaj sajt čini mestom pametne razonode,i spojem lepog sa korisnim.Zahvalan sam svakome na upućenoj sugestiji,odgovoru ili mišljenju,i na kraju krajeva,na (in)direktno mi pokazanome razumevanju.Svaki moj postupak,temelji se isključivo na realnosti,koja je i uzrokovala moje ovogodišnje izostanke sa VW skupova u Srbiji.Da li će mi na tome biti zamereno,i u kolikoj meri,činjenica je na koju ja ne mogu da utičem.Jedino što znam,da sam morao da se pobrinem za mnogo bitnijih stvari u životu,ne negirajući pri tome svaku simpatiju koju osećam prema "legendi koja živi".Sada stvaram,da bih posle bio miran i spokojan!\nNa kraju krajeva,u ovim našim ravnicama,važi i dalje ona stara pre posla:"...Prvo fruštuk,on'ak na put!..."\nIskreni pozdrav svima vama!\nDatum: 31.08.2005 00:31:02 | Tema / Naslov:\nTrenutno se bakcem sa rasklapanjem jedne 1200J (pitah u jednom threadu da li da je pazarim) ... pa sam nesto zagledao te tunele, i nekako mi se cini da ih je moguce napraviti (uz mnogo varilacke vestine) sa mnogo modifikacija tako da ne trule ekspresnom brzinom ovih po 6x00dinara....\nNo jos uvek nisam detaljno proucio funkciju 'tunela', a posto je sprovodjenje toplog vazduha skroz sporedna stvar - cini mi se da bi tu bilo poprilicno matematike pre varenja...\nDatum: 31.08.2005 00:39:24 | Tema / Naslov:\nnesto mi zvuci bolje ideja da ako vec ne posedujes varilacke vestine i nisi rastoa u shao-limovim hramoviva i ne podsecaj na brus lia da ili ih kupis ili nadjes nekoga kome ces da frljnes manju ili vecu lovu da ti to napravi kvalitetno\nove tunele koja ja imam stavio je prosli vlasnik u zimu 2003/04 i nisam nesto primetio da su prsli\nDatum: 31.08.2005 09:26:23 | Tema / Naslov:\nJa i dalje mislim da je Buba jedan od najjeftinijih automobila za eksploataciju, imajuci u vidu trajnost, pouzdanost i cenu rezervnih delova. Cena tih delova limarije je zaista visoka, ali za koji auto danas uopste mozes da kupis nove podove? Uostalom, ne moras da stavljas nove podove, svaki malo bolji limar moze da ih napravi. Jos ako umesto obicnog nabavis pocinkovani lim, zavrsio si sa podovima za sva vremena. Tuneli bi bili malo komplikovani za pravljenje, ali ni to nije neizvodljivo (ne znam da li bi bilo isplativo).\nDatum: 31.08.2005 09:37:02 | Tema / Naslov:\n...Momci,što se tiče tunela i patosa,pitao sam jednog drugara ( profesionalni varilac) da li bi to mogao da odradi.Momak se samo osmehnuo,rekavši da nema frke.Za kompletan posao,traži trećinu sume koju bih trebao da izdvojim za nove tunele i patos.\nPlaniram da sve to odradim uskoro,u zavisnosti od raspoloživog vremena i novca.Danas treba da namontiram motor,na ona čuvena četiri šrafa.Semering i lonac auspuha su zamenjeni,pa sad,šta mi Bog dâ...\nValjda će sada bubilak da brunda malo duže vremena,bez kvarova i falinki?...Po svemu odrađenom sudeći,tako bi trebalo da bude.\nJoš samo da zakrpim limariju,i to je to!\nLinkovi na kojima se može pogledati zamena poda i tunela:\nDatum: 02.09.2005 01:22:34 | Tema / Naslov:\n[quote=marko]ove tunele koja ja imam stavio je prosli vlasnik u zimu 2003/04 i nisam nesto primetio da su prsli [/quote]\nNajveci problem sa tunelima i patosnicama je sto i ne primetis da su prsli dok nije kasno. Na mojoj (beloj) bubi tuneli su poceli da trule sa dna (koje se ne vidi), dok je deo u kabini maltene netaknut. Slicno je i sa patosima, spolja kao novi dok je unutra karfiol koliko je rdja nabubrila.\nSto se tice majstora - volim ih, priznajem - uvek mi poprave jedno ali zajebu dve stvari. Za limariju na bubi NE DAM pare, jednostavna je da ne moze biti jednostavnija. Priznajem da nemam iskustva, ali ako to prosecan "2+2=... (jel moze pomoc)" limar moze da uradi - ne vidim sta bi meni bio problem. A da mi tek neko izbije 100-150 eur za ruke - to mi se tek granici sa idiotlukom (licnim) kada recimo semi-pro CO2 aparat za varenje kosta cca 1000 eur.... jedino sto bih uvek platio majstora za motor, tu ne smem ni svecice da menjam\novako nesto mi palo na pamet da bi mooooglo da zameni tunel... uz par dorada i malo bolji proracun...\nDatum: 02.09.2005 08:35:49 | Tema / Naslov:\n......you welcome jovane\nznate kako ljudi..... bez alata nema zanata + prostor gde se to sve moze odraditi. dve jako bitne stvari. pricam iz licnog iskustva. u zivotu nisam gitovao i nakon gomile vremena, par poucnih grsaka odradio sam bolje od polovine limara. sto se tice varenja predlazem da prvo se ispraksas na nekim bezveznim stvarima, krshu, otpadu ili kako vec pa tek onda stavis aparat u auto. ovo govorim za autogeno varenje gde se casom napravi poveca rupa ukoliko nemas iskustvo.\nsamo polako, strpljivo i pazljivo i to je to. limar nece zakrpiti svaku rupicu, malu trulez koje veruj ima za izvoz.......\nDatum: 02.09.2005 09:15:13 | Tema / Naslov:\nI meni i drugaru,koji bi to sve odradio,uz moju pomoć,odmah je pala na pamet ta opcija; (mi mislimo na metalne cevi,koje možeš naći na svakom opremljenijem stovarištu,i koje prečnikom odgovaraju tunelima),koje bi isekli,zavarili,prateći liniju šasije,i montirali,kao supstitut originalnim tunelima.To je moguće izvesti,ali se mora izuzetno dobro premeriti,i uklopiti sa šasijom i podom;vodeći računa o svim neophodnim rupama koje se moraju izbušiti ili iseći pri tome.\nObzirom da je školjka bube šrafovima pričvršćena za šasiju (8 komada po tunelu),moram još dobro da vidim tačne lokacije istih ispod tunela,zbog eventualnog urezivanja navoja u cevi,da bi se šrafovi mogli uvrnuti.\nslika 1.pod odozdo\nslika 2.pod odozgo\nTakođe,spoj poda i tunela je fabrički izolovan gumenom sekcijom,koja vremenom istruli,pa se mora zameniti originalnom,ili improvizovanom gumom (unutrašnja guma,ili tanak linoleum,kao što je moj drugar to uradio).Pre varenja,treba dobro proveriti kako vrata dihtuju.Ako je sve OK,onda se može pristupiti varenju.\nŠto se tiče varenja,ja sa tim neću da eksperimentišem.Ako o nečemu nemam ama baš nimalo iskustva i prakse,obratim se dobrom poznavaocu istoga.Obično je to neki drugar,koji malo priča,a kvalitetno odradi posao.\nIzbegavam nadobudne derikože od majstora,koje svaku mušteriju u startu smatraju idiotima i neznalicama.Takvi daju arogantne savete čak i za način uvrtanja šrafa!Niko kao oni!Bogom dani!Čim ih "pročitam",zahvalim im se,okrenem,i odem dalje.\nTraži,traži-pa ćeš naći!...\nKad sve sagledam iz svih uglova,i dobro razmislim,ponovo ću se oglasiti na Forumu.Iskreno se nadam da će sve to biti izvedivo do kraja?\nDatum: 02.09.2005 20:26:09 | Tema / Naslov:\nne znam koilko pratis sve ovo zezanje, ja sam jos u aprilu kupio patose i tunele i jos stoje onako bezveze, majstor mi treba, moze i ovaj tvoj profi.\nZnaci da skloni i baci sve ovo sto je ostalo i stavi ovo moje novo, eto.\nTebi zelim svu srecu oko sredjivanja ljubimice, i da traje krace nego meni.\nBTW, zeninom bubom smo isli preko Bosne nenadjebive do H.Novog i Dubrovnika, milina koju bi svakom od vas dobronamerno pozeleo, da imam vremena sad bi ovako umoran opet seo i otiso, jos da je Bosna oma iza Venca, ovako do Zvornika rupe, ko nasa drzava, a posle milina JEDNA!!!\nVeseli pozdrav iz Novog Sada!!! dr POP\nDatum: 03.09.2005 23:52:23 | Tema / Naslov:\nJovane - NISTA NE VERUJ AMERIMA - LAZU!!!! nije ni malo jednostavno kako su nacrtali\nDanas sam konacno odvojio sasiju od skoljke na beloj bubi. Bilo je veoma bolno iskustvo, voleo bih samo da sam imao jedan jako veliki otvarac za konzerve ovako je sekac i cekic od par kg zavrsio posao...\nOno sto je JAKO veliki problem sa nasim bubama su 'prosli majstori'. Na ovoj mojoj je neko FENOMENALNO odradio varenje i spojio sasiju i skoljku po celoj duzini ispod pragova, da ne pricam o 3-4 krpljenja limom od 2mm na najnezgodnijim mestima. Plus (da ne zaboravim) jedan predivno sakriveni sraf od tih 8 koji se nalazi ispod 'nosaca' za dizalicu. Ovo, uz mnogo trulezi, garantuje zabavu od par dana. Najveci problem sa kojim sam se susreo su krti kanali koji pucaju kada krenes da dizes skoljku, tako da je obavezno uraditi ojacanja u vratima a mozda cak i popreko kroz kabinu.\nDatum: 05.09.2005 08:14:05 | Tema / Naslov:\nZahvaljujem vam se na savetima,predlozima,i uopšte,na razmeni mišljenja!\nU subotu sam konačno namontirao motor,posle zamene semeringa,novog lonca auspuha i izduvnih cevki auspuha.Nema više kapanja ulja iz motora,i legendarnih crnih fleka na parkingu ispod bube.Nema više onog raspuklog zvuka,proisteklog od trulog lonca auspuha.Bubilak sada prosto klizi putem!\nŠto se tiče podova i tunela,e,tu ću kanda maaaalko da se strpim,jer sam utanjio sa lovom.Preko vikenda smo ja i drugar "virili ispod bube" par sati,zagledajući do detalja rđom nagrižena mesta,i "snimajući" tunele do detalja...Obzirom da šrafovi nisu odvrtani od "četr'es' šeste",što bi rek'o legendarni Radovan III,zubi su nam poprilično škrgutali dok smo gedorama pokušavali da odvrnemo 13mm šrafove ispod tunela .Morali smo prvo da ih iščukamo čekićem,da navoji "prorade" od vibracija.Posle smo uspeli da odvrnemo par komada...Sve u svemu,procenili smo da će nam trebati nekoliko dana kvalitetnog i pažljivog "seci-šmirglaj-vari-zavrći-farbaj" posla.Dâ se odraditi,ali je vrlo j..... !Ima da napravimo "tenak".Negde pred kraj septembra trebali bi da počnemo da rmbamo,pa šta nam Bog dâ!Verujem da ćemo uspeti!Na kraju krajeva,"će da bidnete obavešteni"!\nPope,popričaću sa drugarom u vezi tvog interesovanja da ti zameni podove.Trenutno je u poslu,ali,ako bude mogao,ostaviću ti njegov broj telefona,pa ćete se čuti!\nDatum: 06.10.2005 13:41:31 | Tema / Naslov:\nDa vam se požalim....\n...Žena mi danas "krišom" mazne auto sa parkinga,(dok ja šljakam na poslu!),i neki lujkan se spiči u moj bubilak nedugo potom,prošavši kroz crveno...Rezultat svega:srećom,žena i klinci su OK,hvala Bogu;levi zadnji bubin blatobran - zreo za zamenu...Sticajem okolnosti,onaj lujkan nije opizdio direkt u zadnji točak,već je potrefio i smrskao lim blatobrana i branik...\nKad se nisam šlogir'o kad sam vid'o bubu!...Svedoci kažu da je tip kriv...Džaba sada,kada je šteta oko 200€,u globalu....Eeee,baš me 'oće.... ...Osa auta nije u debalansu (točak ne "baca"),bar to nisam primetio tokom "probne" vožnje,ubrzo nakon sudara;a onog lujkana sam pronašao,i posle "lepog razgovora":agrue: ,vrlo brzo je pristao da mi plati štetu...Ja,očevici,i drugar auto-limar,bili smo dovoljno uverljivi...\nHteo sam uskoro da počnem sa opravkom limarije,ali sada će taj proces biti ubrzan...'Beš ga...Malo je reći da sam popizdio!....


Zlatna svadba u Boru : Nadlanu.com\nZlatna svadba u Boru\nObjavljeno 1. okt 2008. / 12:17:10\nBOR, 29. septembar 2008. - Povodom republičke akcije Za sunčanu jesen života, posvećene starim i iznemoglim osobama u Srbiji, u Boru će po sedmi put sredinom oktobra biti održana manisfestacija Zlatna svadba.\nMoto manifesdtacije je Zdrav brak, zdrava porodica, zdravo društvo.\nTim poovodom u prostorijama Kluba za stara lica biće održan susret slavljenika, koji su pre 50 godina u Boru sklopili građanski brak. U Muzeju rudarstva i metalurgije priprema se izložba starih svadbenih fotografija, dokumenata i faksimila. Za ovu manifestaciju već se prijavilo blizu 60 bračnih parova.\nSredinom prošlog veka u borski rudnik dolazilo se samo po kazni, ili nakratko, najviše godinu dana. Ali, kako je vreme odmicalo, rudarska kolonija poprimala je obrise velikog grada. Uglavnom su svi ostajali, jer su zasnivali porodice, kaže Siniša Kostić, predsednik Gerontološkog društva i jedan od slavljenika, koji će sa suprugom Anđelom, profesorom francuskog jeziika u penziji, proslaviti zlatnu svadbu.\n- Cilj nam je da sadašnjim mladim bračnim parovima pokažemo da je u braku potrebno mnogo ljubavi i tolerancije. Najvažnije je imati zdrav brak, a time će biti zdrava i porodica i društvo. Do ovoga nam je stalo jer je sada u Srbiji svaki peti brak u krizi, a u borskoj opštini svaki drugi brak je razveden - kaže Kostić.\nOrganizatori su Centar za socijalni rad, Gerontološko društvo i Skupština opština Bor.


Radionica "Why IPRs matters? - Važnost prava intelektualne svojine za mala i srednja preduzeća" | Privredna komora Crne Gore\nRadionica o zaštiti intelektualne svojine za preduzeća i preduzetnike, na temu „Why IPRs matters? - Važnost prava intelektalne svojine za mala i sredna preduzeća“ održana je putem zoom platforme 24. decembra. Ovaj događaj realizovan je u okviru projekta „Promocija kulture inovacija i podrška saradnji između aktera u oblasti istraživanja, obrazovanja i inovacija (INONET)“, koji su-finansiraju Evropska unija i Vlada Crne Gore, uz podršku Privredne komore Crne Gore.\nPredavač na radionici bila je Maja Barić, koja ima više od 15 godina profesionalnog iskustva u oblasti zaštite intelektualne svojine i ličnih podataka. Radila je kao konsultant brojnim preduzećima i institucijama u regionu Zapadnog Balkana, savjetujući ih u vezi različitih tema u oblasti zaštite intelektualne svojine i ličnih podataka poput: kako da unaprijede procese vezane za intelektualnu svojinu, uvedu intelektualnu svojinu u svoje korporativne strategije, zaštite intelektualnu svojinu koju posjeduju i sl.\nTokom radionice obrađene su teme koje su imale za cilj da malim i srednim preduzećima približe važnost prava iz intelektualne svojine, kao i koje su različite vrste prava koja mogu djelovati na poboljšanje poslovnog uspjeha, kako ih zaštiti, i sve to kroz praktične primjere.\n”Imajući u vidu promjene koje su uticale na tržište, da bi mala i srednja preduzeća bila konkurentna moraju stalno poboljšavati svoju učinkovitost, smanjivati troškove i poboljšati izgled i ugled svojih proizvoda/usluga kroz ulaganje u istraživanje i razvoj, sticanje nove tehnologije, unapređenje prakse upravljanja, razvijanje kreativnog i privlačnog dizajna kao i učinkovito plasiranje svih proizvoda i usluga”- pojasnila je Barić.\nOvo je bila prva u nizu radionica koju će projekat Inonet i Privredna komora Crne Gore organizovati u narednom periodu, a u namjeri da svim zainteresovanima, od poslovnog sektora, preko naučnih institucija, strukovnih udruženja pruži mogućnost da saznaju više o ovoj oblasti i iskoriste prednosti zaštite intelektualnu svojine.\nCilj projekta kroz koji je realizovana radionica je podrška Vladi Crne Gore u naporima da poveća inovativne kapacitete privatnog sektora sa fokusom na mala i srednja preduzeća. Projektom se promovišu inovacije i saradnja između nauke, obrazovanja i privrede, i unaprjeđuju instrumenti za zastitu prava intelektualne svojine.\nKako bi ispunio definisane ciljeve, projektni tim radi na dvije medjusobno povezane grupe aktivnosti.\nPrva grupa aktivnosti odnosi se na unaprjeđenje online platforme Naučna mreža CG (https://naucnamreza.me) sa novim servisima koji se odnose na inovacije, kao što su usluge virtuelne mreže mentora. Naučna mreža je internet platforma za pružanje podataka i povezivanje naučnika, istraživača, inovativnih preduzeća i organizacija iz Crne Gore i dijaspore. Pored povezivanja, portal nudi i informacije o konkursima za naučnike, organizacije i preduzeća. Portal „Naučna mreža“ je besplatan i dostupan svima. Projekat će organizovati i nekoliko radionica o portalu Naučna mreža CG, kako bi svim zainteresovanim korisnicima predstavio sve usluge koje postoje na ovom portalu i kako ih koristiti.\nDruga grupa aktivnosti se odnosi na unaprijeđenje kapaciteta za zaštitu intelektualne svojine i razvoj savjetodavnih usluga za dijagnostiku u toj oblasti, odnosno potrebnim uslovima koje preduzeće treba da ispuni da bi bilo u mogućnosti da zaštitu intelektualne svojine. U tu svrhu projekat će uspostaviti posebnu stranicu na portalu Direkcije za intelektualnu svojinu http://www.ziscg.me koji će sadržati informacije potrebne za dijagnostiku i zaštitu intelektualne svojine.\nProjekat sarađuje sa Ministarstvom ekonomije, Ministarstvom nauke i Privrednom komorom Crne Gore, a korisnici usluga projekta su mala i srednja preduzeća, strukovna udruženja, univerziteti, istraživači i inovatori.


Indijski premijer prisustvovao polaganju kamena temeljca za hram na mjestu nekadašnje džamije | TRT Bosanski\nIndijski premijer pr...\nIndijski premijer Narendra Modi prisustvovao je polaganju kamena temeljca za hinduistički hram u sjevernom gradu Ayodhyau, na mjestu gdje je bila Babri džamija, prenosi Anadolu Agency (AA).\nLokalni mediji navode da je Modi prisustvovao polaganju kamena temeljca za hram koji će biti na mjestu srednjovjekovne džamije koju su 1992. godine srušili hinduistički demonstranti.\nModi je danas, kada se obilježava godišnjica otkako su indijske vlasti ukinule specijalni status regije Jammu i Kashmir, u temelj hrama postavio simboličnu srebrnu ciglu tešku 40 kilograma.\nGovoreći na ceremoniji, Modi je ukazao na važnost izgradnje hramova za Indiju, navodeći da je "to za Indiju emotivan trenutak".\n"Danas se završava dugo čekanje", rekao je Modi.\nModi je napomenuo da će umjesto historijske Babrijeve džamije biti izgrađen veliki hram u ime hinduističkog kralja Rame, i izrazio je zahvalnost što su mogli svjedočiti ovom činu.\nNa tom području su poduzete opsežne sigurnosne mjere.\nPodručje džamije Babri, koja je sagrađena za vrijeme Mogulskog carstva u drevnom gradu Ayodhya, u provinciji Uttar Pradesh, dugi je niz godina predmet spora između hindusa i muslimana.\nRasprave oko spornog zemljišta su u decembru 1992. godine kulminirale rušenjem džamije koja pripada periodu vladavine Mogulskog carstva. Rušenje džamije izazvalo je nerede širom zemlje u kojima je stradalo najmanje 2.000 ljudi.\nMuslimani u Indiji traže da se na pomenutom prostoru ponovo sagradi džamija, dok hindusi zahtijevaju gradnju hrama kralju Rami, za kojeg tvrde da je rođen na tom mjestu.\nNeslaganja po tom pitanju prenesena su i na Visoki sud Indije koji je dodijelio prava hindusima, okončavši višedecenijsku pravnu bitku.


Evropska radiodifuzna unija zabrinuta zbog upada u RTS - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Evropska radiodifuzna unija zabrinuta zbog upada u RTS\n11Piše: FoNet 19. marta 2019. 09.00 Izmenjeno: 09.00\nevropska radiodifuzna unija, RTS, upad u RTS, Zoran StanojevićBeograd\nNajžešće demonstracije u srcu Evropske unije\n19. marta 2019. u 09.20\npa u tome i jeste problem sto u Srbviji mnema pluralizma i zajednickog dogovora . Pravilo je kad se popnem na vlast samo silom me mozes skinuti .Sigurno da je jedino masovna gradjanska neposlusnost recept za skidanje sadasnjih zulumcara, jer oni milom sici sa vlasti nece jer znaju sta ih ceka. Jedini je problem sto opozicioni lideri kao bivsa vlast ce ove osloboditi odgovornosti jer su iste lopine kao i sadasnja vlast. Resenje je samo novi politicari . Djilas i ekipa kao i Seselj Jovanovic i ostali treba da nestanu sa politicke scene Srbije ZAUVEK jer su potrosili kredibilitet i nezasluzuju bilo kakav povratak\n19. marta 2019. u 10.36\nNovi vam je bio Radulovic, Jankovic, Obradovic, Lutovac, Zelenovic,Nedavimo Beograd…… Sto vi ne preuzmete odgovornost i budete NOVI…to sto pisete odgivara Vucicu..sko niste bot???\nSvako treba da se zabrine, jer sutra moze da se to ponovi i nekom drugom.\nSrbenda europejac kaže:\n19. marta 2019. u 09.49\nPlurazlizam u Srbiji – Vucic 24/7 na svim televizijama, opozicija 20 sekundi dnevno i to cesto u negativnom kontekstu!!!\nSve cete vise biti zabrinuti zbog dela koje cinite protiv ove Zemlje !\n19. marta 2019. u 10.16\nRTS je sra,na kuca, ruglo Srbije, kao i Vlast, uostalom. Ceo svet prenosi dogadjaje oko masakra u N. Zelandu, mi(RTS) ni postene vesti…. Stidim se, zaista nemam reci, pa to nema nigde na svetu! Sta stitimo, RTS? ?????\n19. marta 2019. u 10.38\nEvropa prenosi snimke Pinka, koje je RTS prenosio… Demonstranti ocrnjeni kao militantni a AV fini i dobrica..\nDalibor, kulturni radnik kaže:\n19. marta 2019. u 10.58\nRTS treba ukinuti. Preskup je i od 2000. naovamo sluzio je uvek stranci na vlasti i imao mutne likove na celu od kojih je Tijanic najpoznatiji. Za desetina miliona evra koje uzmu gradjanima da bi RTS te iste gradjane lagao i manipulisao mogu da se naprave sati i sati kulturno, obrazovnog, muzickog programa, moze novac da se da vrhunskim glumcima, filmadzijama, orkestrima, muzicarima i da onda oni kada urade program to besplatno plasiraju svim TV po Srbiji. Tako bi podigli kulturni nivo naroda i obrazovali nove generacije kvalitetnim sadrzajima, a ne rijaliti programima, golim i nepismenim pevaljkama i pevacima, primitivizmom svake vrste. Sve ove godine su pokazale da je RTS jedan tumor koji samo unazadjuje gradjane Srbije niskom propagandom u sluzbi onoga ko je na vlasti. Treba pokrenuti gradjansku neposlusnost i pozvati na masovno neplacanje TV pretplate dok se RTS ne ukine.\n19. marta 2019. u 11.40\nTo je ok. Takvo ponasanje i ne bi smelo da bude tolerisano u Evropi 21. veka. Medjutim, za sve drugo sto se desava u Srbiji nema reakcije Evrope. Da li je mozda neko u Evropi zabrinut zbog stanja demokratije u Srbiji? Da li je neko u Evropi zabrinut zbog potpunog obesmisljavanja rada parlamenta? Da li je neko zabrinut zbog nenormalnog stepena korupcije u zemlji kandidatu za EU? Da li je neko zabrinut sto jedan covek bukvalno ima zakonodavnu i upravnu vlast a sudska mora da se ponasa u skladu sa njegovim zeljama? Da li je neko zabrinut sto ljudi bliski vlasti ne odgovaraju za najteza krivicna dela? Reklo bi se da nije niko. Evropa cuti iako odlicno zna sta se desava u Srbiji. Zasto Evropa cuti? Sta zeli Evropa, da Srbija postane moderna drzava, dostojna predstavnica evropskog kontinenta ili da nestane? Srbija ima najmanji prirodni prirastaj u Evropi, Srbiju napusta najvise stanovnika, Srbija je najzagadjenija zemlja u Evropi jer nema nikakve kontrole i sprecavanja zagadjivaca (minustar Trivan je javno priznao da se na preko 100 lokacija u Srbiji nalazi ilegalno uskladisten toksicni otpad koji truje nasu zemlju i nase vode a time i nase ljude). Gradovi u Srbiji su najzagadjeniji na svetu a vlast umesto da preduzme mere da se to promeni preduzima mere da ubedi gradjane da to nije istina.\nu Srbiji je najveci broj obolelih od raka i najmanji procenat izlecenih….ko ima para leci se u Turskoj ili na zapadu a ostali uz strasne muke umiru u Srbiji. Opstanak Srbije je najugrozeniji u njenoj istoriji a Evropa cuti. Da li je i u ovom slucaju cutanje znak odobravanja.\n19. marta 2019. u 18.22\nPa vi ste taj isti RTS bombardovali, a sada osudjujete jedno nista….Nije to Evropa, to je gomila korumpiranih stetocina, puna ih je EU, zato se i raspada.\n20. marta 2019. u 08.56\nSvi trebaju da se zabrinu


JP Law Office - MEĐUNARODNI NAUČNO-STRUČNI SKUP „AKTUELNA PITANJA IZ OBLASTI GRAĐANSKOG PRAVA U BOSNI I HERCEGOVINI, TEORIJA I PRAKSA”, Jahorina, oktobar 2019\nDr Jovana Pušac, advokat\nJelena Pušac Broćilović, pravni konsultant\nVera Pušac, pravni konsultant\nMEĐUNARODNI NAUČNO-STRUČNI SKUP „AKTUELNA PITANJA IZ OBLASTI GRAĐANSKOG PRAVA U BOSNI I HERCEGOVINI, TEORIJA I PRAKSA”, Jahorina, oktobar 2019\nMEĐUNARODNI NAUČNO-STRUČNI SKUP „AKTUELNA PITANJA IZ OBLASTI GRAĐANSKOG PRAVA U BOSNI I HERCEGOVINI, TEORIJA I PRAKSA”\nJahorina, 16 – 19. oktobar, 2019\nU perodu od 16. do 19. oktobra, 2019. godine na Jahorini je održano XIV SAVETOVANJE IZ OBLASTI GRAĐANSKOG PRAVA u organizaciji Udruženja sudija Republike Srpske, a u saradnji sa Centrom za edukaciju sudija i tužilaca u Republici Srpskoj i Centra za edukaciju sudija i tužilaca Federacije BiH pod nazivom „Aktuelna pitanja iz oblasti građanskog prava u Bosni i Hercegovini, teorija i praksa“.\nSavetovanje je okupilo više od 500 učesnika iz pravosudnih institucija, akademske zajednice, uprave i drugih oblasti, a izlagači su bili ugledni profesori, advokati i sudije iz najviših sudova u BiH i Srbiji.\nNa ovom tradicionalnom naučno-stručnom skupu, koji je od posebnog značaja za razvoj pravne misli i stručnu edukaciju iz oblasti građanskog prava, koautori advokat dr Jovana Pušac i dipl. pravnik Jelena Pušac Broćilović izlagale su naučni rad na temu „SUDSKO PORAVNANJE SA ASPEKTA NIŠTAVOSTI“.\nOvim radom koautori su, na osnovu analize zakonodavstva, doktrine, a naročito aktuelne sudske prakse, nastojali da ukažu na obeležja i specifičnosti instituta sudskog poravnanja, ali i na propust zakonodavca da, pored razloga rušljivosti, normira i razloge ništavosti zbog koji se može zahtevati pobijanje, ili da, pak, po uzoru na zakonodavstva susednih zemalja, izostavi razloge pobijanja sudskog poravnanja.\nNaime, sudsko poravnanje (res iudicaliter transacta), kao svojevrsni pravni fenomen satkan istovremeno i od materijalnih, ali i procesnih komponenti, dozvoljen je samo u dispozitivnim sporovima, no, i tada samo u pogledu zahteva kojima stranke mogu raspolagati. Dispozicije protivne prinudnim propisima, javnom poretku ili dobrim običajima bivaju pogođene sankcijom ništavosti čija je posledica vraćanje parničnog postupka u stadijum koji je prethodio zaključenju sudskog poravnanja.\nIako s materijalnog aspekta predstavlja ugovor parničnih stranaka, s procesnopravnog stanovišta, usled sadejstva suda pri zaključenju, sudsko poravnanje ima dejstvo pravosnažne presude i, uz određene uslove, svojstvo izvršne isprave čija se valjanost ocenjuje tužbom radi pobijanja u posebnoj parnici.\nS obzirom na izuzetno važnu, kontrolnu ulogu suda pri zaključenju sudskog poravnanja, koautori zastupaju rezon prema kojem je sud u parnici radi pobijanja, odnosno postupku radi prinudnog izvršenja sudskog poravnanja dužan da po službenoj dužnosti pazi na ništavost koja se, kao najteža građanskopravna sankcija, uzdiže iznad svih nedozvoljenih dispozicija stranaka makar one bile ovekovečene i u pravosnažnoj ispravi.\nNEKA VAM JE SREĆNA GODINA NOVA, UZ MNOGO DOBROG ZDRAVLJA I OSTVARENIH SNOVA!\nŽELIMO VAM SREĆNU I USPEŠNU 2021. GODINU\nSTATUS ZAKUPCA POSLOVNOG PROSTORA U VREME EPIDEMIJE VIRUSA COVID-19\nADVOKAT DR JOVANA PUŠAC, PO DRUGI PUT EDUKATOR NA SEMINARU CENTRA ZA EDUKACIJU SUDIJA I JAVNIH TUŽILACA U RS\nADVOKAT DR JOVANA PUŠAC, EDUKATOR NA SEMINARU CENTRA ZA EDUKACIJU SUDIJA I JAVNIH TUŽILACA U RS\nOBELEŽEN JUBILEJ ČASOPISA “MEDICI.COM”\nOBJAVLJEN PRVI KOAUTORSKI NAUČNI RAD ADVOKATA DR JOVANE PUŠAC\n18. 11. 2018.\nMEĐUNARODNA ARBITRAŽNA KONFERENCIJA „ČETVRTI SARAJEVSKI ARBITRAŽNI DANI“ Sarajevo, oktobar 2018\nAdvokatska kancelarija Jovana Pušac\nBranka Ćopića 15, 78 000 Banja Luka\nTel/faks: + 387 51 318 618\nMob:+ 387 65 692 377\nCopyright 2016-2018 Law Office Jovana Pušac | Sva prava zadržana | All Rights Reserved


NE MOŽE BAŠ SVE DŽABE\nNE MOŽE BAŠ SVE DŽABE\nIzvor: Srbija Danas,Lokalne novine | Obrenovac, 28.07.2018.\nMašina crkla pod garancijom? Ovo ćete ipak morati da platite!\n- Sve što je fabrička greška, sve što nije do korisnika, to se ne naplaćuje. Ali, ako na mašini za veš polomite bravicu ili pocepate gumu na vratima, to morate da platite, iako je uređaj u garanciji - rekli su iz jednog beogradskog servisa bele tehnike ističući da otklanjanje kvarova izazvanih tzv. mehaničkim oštećenjem naplaćuju i pre isteka roka koji se nalazi na garantnom listu.\n- Ako je nešto na uređaju izazvalo kurcšlus, to podleže garanciji, ali ako je serviser zamenio osigurač ili namestio fazu, pa uključio uređaj, znači da je to bilo do instalacija u stanu i to se naplaćuje - objašnjeno je uz dodatak da bi se takva usluga mogla naplatiti oko 2.000 dinara.


HENRI ŠESTI - Predstave - Narodno pozorište u Beogradu\nSTO GODINA SA ŠEKSPIROM\ndr Dušan Mihailović (1968)\nSezone u kojima se tokom minulog stoleća na sceni beogradskog Narodnog pozorišta nije pojavilo ni jedno Šekspirovo delo mogu se izbrojati na prste. Sama ta činjenica nedvosmisleno ukazuje da je Šekspir bio i ostao omiljeni pesnik i Narodnog pozorišta i njegovog ansambla i njegove publike, tokom čitavog dugog i nadasve burnog stoleća. Sred ogromnih društvenih promena i grandioznog tehničkog napretka, sred ratova, meteža, buna, revolucije, borbe za oslobođenje, i pored brojnih promena literarnih i pozorišnih naklonosti i neprekidnih promena same publike, Šekspir je bio i ostao jedna od konstantnih vrednosti i njegova je popularnost rasla iz godine u godinu. Tokom minulog stoleća na sceni beogradskog Narodnog pozorišta prikazana su 23 Šekspirova dela (bezmalo dve trećine pesnikovog opusa), od toga 19 na srpskohrvatskom, dva na engleskom i dva samo u odlomcima (i to jedno na našem, a jedno na engleskom jeziku). Gostovalo je dvadesetak domaćih i stranih ansambala sa šekspirovskim repertoarom, prikazano ukupno preko 800 predstava (odnosno tačno 831) i izvedeno oko 50 premijera, što znači da je svake druge godine prikazana po jedna premijera nekog Šekspirovog komada u interpretaciji ansambla Narodnog pozorišta, a skoro svake treće sezone po jedna nova premijera u izvođenju gostiju. Pored srpskohrvatskog, Šekspir je na sceni beogradskog Narodnog pozorišta igran i na italijanskom, ruskom, slovenačkom i engleskom jeziku, a tokom prve decenije ovog veka bilo je nekoliko dvojezičnih predstava na srpskohrvatsko-ruskom i srpskohrvatsko-češkom jeziku. Ali to nije sve. U proteklom stoleću Šekspir je najviše prikazivani pisac na sceni beogradskog Narodnog pozorišta, što je možda jedinstven slučaj u svetu. Sem toga, Narodno pozorište čini jedinstvenim i to što je svoj rad takoreći počelo Šekspirom. Prvo Šekspirovo delo prikazano je u Beogradu i užoj Srbiji samo nešto više od godinu dana posle prve predstave novostvorenog ansambla Narodnog pozorišta, svega dvadesetak dana posle otvaranja nove zgrade. Šekspir se, dakle, na beogradskoj sceni pojavio dosta rano, upravo onog trenutka kada su se u slobodnoj zemlji najzad stekli svi uslovi za to. Narodno pozorište je, uz to, jedno od pozorišta u svetu na čijoj sceni nije nikada prikazana ni jedna prerada nekog Šekspirovog dela, već uvek manje-više skraćeni original. Dve prerade koje su viđene u Beogradu znatno ranije, nisu prikazane na sceni ovog teatra.\nJedan je od vodećih srpskih pozorišnih reditelja danas. „Angažovanošću svojih predstava obeležio devedesete godine u srpskom teatru, a smelim i novim čitanjem klasike uveo ga u novi vek.“\nDobitnik je svih relevantnih pozorišnih priznanja za režiju u našoj zemlji: Nagrade „Bojan Stupica“, Sterijinih nagrada za režiju, BITEF-ove nagrade, Nagrade kritike pozorišnog časopisa „Scena“, kao i godišnjih nagrada: Narodnog pozorišta u Beogradu, Jugoslovenskog dramskog pozorišta, Budva grad teatra, Narodnog pozorišta „Ljubiša Jovanović“ iz Šapca. Dobitnik je i nagrada na festivalima u Kragujevcu, Vršcu, Novom Sadu, Šapcu, Ohridu...\nU zajedničkoj anketi pozorišnih kritičara Srbije, predstava Banović Strahinja je proglašena najznačajnijim ostvarenjem 90-ih godina u srpskom teatru. Od 2000. godine karijeru gradi i u inostranstvu. Režirao je u Grčkoj, Švedskoj, Sloveniji, Makedoniji, Turskoj, Nemačkoj, Italiji, SAD...\nRežirao je dela Kalderona, Šekspira, Eshila, Sofokla, Čehova, Bulgakova, Pintera, T. Mana, Brehta, H. Milera, Ruževiča, Vitraka, Joneska, Bonda, Beketa, Stoparda, Meterlinka, Sartra...\nPo motivima knjige Njujork–Beograd D. Miklje, napisao je scenario i režirao igrani film Jelena, Katarina, Marija. Od 2005 do 2009. direktor je Bitef teatra i BITEF-a Od 2009. redovni je profesor na Akademiji umetnosti u Novom Sadu, odsek gluma/režija. Živi i radi u Beogradu.\nDiplomirala je na Konzervatorijumu za scenski pokret i ples „Laban“ u Londonu. Od tada živi i radi u Grčkoj. Od 1993. do 2008. je radila kao igrač i asistent koreografa Kostandinosa Rigosa. Od 2000, Amalija samostalno radi kao koreograf u pozorištima, i to uglavnom u produkcijama nacionalnih teatara u Solunu i Atini. Sa rediteljem Nikitom Milivojevićem sarađuje od 2002. godine.\nGrivas je grčki kompozitor i producent iz Atine. Od 2003. sarađuje sa koreografom i rediteljem Konstantinosom Rigosom i Oktana plesnom teatarskom grupom. Komponovao je za mnoga muzička pozorišta i pozorišne predstave, za organizacije kao što su Nacionalni teatar, Koncertne dvorane u Atini i Solunu, Kulturni centar „Onazis“, Narodno pozorište Severne Grčke, Atina-Epidaurus festival i Fondaciju „Mihalis Kakojanis“. Pored toga, komponovao je i za izložbe, instalacije i video-art. Autor je muzike za grčku delegaciju na takmičenju EXPO 2008 u Parizu. Od decembra 2010. sarađuje sa Kostasom Vojacisom i Yatzer.com, kao video-reditelj i urednik.\nPremijere: 11. maja 2012, Glob teatar, London | 15. juna 2012, Narodno pozorište / Velika scena\nKoprodukcija Narodnog pozorišta u Beogradu, Fonda „Laza Kostić" i Glob teatra, London\nPrevod Zoran Paunović\nAdaptacija i režija Nikita Milivojević\nScenski pokret Amalia Benet k. g.\nMuzika Bora Dugić\nHorski aranžmani Dimostenis Grivas k.g.\nBiskup od Vinčestera, kasnije kardinal Predrag Ejdus\nVojvoda od Glostera Tanasije Uzunović\nHenri Šesti Hadži Nenad Maričić\nVojvoda od Samerseta Boris Pingović\nErl od Vorika Branko Jerinić\nErl od Safoka Branislav Tomašević\nRičard Plantadženet Slobodan Beštić\nŠarl, kralj Francuske Aleksandar Srećković\nBesit Bojan Krivokapić\nJovana od Orleana Jelena Đulvezan\nMuzičari Bora Dugić, frula; Zoran Živković, violina; Slobodan Prodanović, harmonika\nAsistent reditelja i organizator Ivana Nenadović\nAsistent kostimografa i izrada nakita Srđan Perić\nKoordinator gostovanja u Londonu Milorad Jovanović\nAsistent kostimografa-volonter Anđelka Dakić\nDrama "Henri Šesti" (Beta)\nDrama "Henri Šesti" (Tanjug)\nDrama "Henri Šesti" (RTS)\nDrama "Henri Šesti" (Blic)\nDrama "Henri Šesti" (Danas)\nDrama "Henri Šesti" (Večernje novosti)\nDrama "Henri Šesti" (Ludus)\nDrama "Henri Šesti" (Tanjug / RTS)\nDrama "Henri Šesti" (Politika)\nDrama "Henri Šesti" (Restart magazin)\nDrama "Henri Šesti" (Hello)


Live / Uživo iz Italije: Pogledajte život u Milanu, Rimu, Firenci, Vatikanu, Veneciji… | Ljepota Islama\nLive / Uživo iz Italije: Pogledajte život u Milanu, Rimu, Firenci, Vatikanu, Veneciji…\nSa petkom, 13. martom, u Italiji je 15.113 zaražena i 1.016 mrtvih od virusa COVID-19.\nNa Apeninima od srijede navečer važi pravilo potpunog zatvaranja svih trgovina, rade samo apoteke i trgovine hranom i osnovnim potrepštinama.\nOdluku je donio premijer Conte, a od izbijanja zaraze ulice italijanskih gradova su prazne.\nNa Live kamerama iz italijanskih gradova može se vidjeti da je život potpuno stao. Zatvorene su škole, univerziteti, a nema nikakvih okupljanja.\nFoto: Jutarnji.hr: Dozvola za kretanje u Italiji\nGrađanima je ograničeno kretanje, te su kazne za prekršitelje 200 eura i do tri mjeseca zatvora. Dozvola za kretanje po gradu, a izdaje se samo u tri slučaja – ako idete ljekaru, ako idete na posao i ako se vraćate u matičnu zemlju.\nPogledajte kako izgleda život u pojedinim gradovima na Live kamerama:


Malinari traže da se država uključi u pregovore sa dobavljačima - AgroSmart\nBeta je prenela njegovu izjavu da je rod u Čileu, koji je među najvećim svetskim proizvođačima malina, podbacio do 70 odsto i da je naglo skočila cena smrznute maline na zalihama.\n„Kilogram klasirane (rolend) smrznute maline košta 250 dinara, a 125 grama u maloprodaji košta od 1,3 do dva evra“, rekao je Radović.\nDodao je da su proizvođači doneli odluku da zatraže pomoć države u posredovanju na Upravnom odboru tog udruženja i da će Vladi Srbije i Ministarstvu poljoprivrede uputiti pismo sa takvim zahtevom. Radović je ocenio da će, zbog prošlogodišnjih vremenskih nepogoda snega, vetra i mraza koji su oštetili stabla malina i kupina, ovogodišnji rod malina biti manji za oko 30 odsto i da će zbog toga ponuda biti manja, a cene više i da ne žele da ih kao do sada otkupljivači ucenjuju.\n„Kilogram kupina je prošle godine otkupljivan za 30 do 50 dinara, a sada se prodaje po 100 dinara. Na kom se to poslu može ostvariti takva zarada“, rekao je Radović.\nIstakao je da se prošle godine u rešavanje problema niske otkupne cene malina i kupina uključilo jedino Ministarstvo poljoprivrede, ali ne i ministarstva finansija i trgovine, a da proizvođači tog voća nisu dobili nikakav odgovor od Komisije za zaštitu konkurencije koja je prošle godine na terenu ispitivala da li ima zloupotrebe dominantnog položaja otkupljivača.\n„Prošlogodišnji rod maline nije bio veći od 50.000 tona do 60.000 tona, a državni zvaničnici tvrde da se iz Srbije izvezlo oko 100.000 tona, pa mi nije jasno čija je to malina koja izlazi iz Srbije, a nije srpska“, rekao je Radović.


Saudijske vlasti uhapsile imama Harema u Mekki zbog govora o 'nepravednim tiranima'? | DEPO Portal\nPosljednju poruku na Twitteru Al Taleb je poslao nekoliko sati prije hapšenja u nedjelju. On se obratio hodočasnicima povodom Dana tervije (osmog dana mjeseca zu-l-hidže) i objavio dio govora koji je u petak održao u Mekki\n(Al Jazeera Balkans, DEPO PORTAL, BLIN MAGAZIN/mr)\n#Šeik Al Taleb #imam #saudijska arabija #hapšenje #mekka #saleh al talebb


Od koronavirusa preminulo više od 61.000 ljudi širom sveta, u Britaniji preminuo petogodišnjak | Insajder\nOd koronavirusa preminulo više od 61.000 ljudi širom sveta, u Britaniji preminuo petogodišnjak\nU svetu je od koronavirusa zaraženo više od 1,12 miliona ljudi, od kojih je više od 61.000 umrlo u 190 zemalja i teritorija. Pandemija ne jenjava i prvi slučaj zaraze registrovan je na Folklandskim ostrvima. Kina je danas trominutnim ćutanjem odala poštu žrtvama koronavirusa.\nŠpanija je po broju umrlih odmah iza Italije. Samo u poslednja 24 sata od koronavirusa u ovoj zemlji umrlo je 809 osoba, a broj umrlih je u opadanju drugi dan zaredom, saopštile su danas tamošnje vlasti. Od ukupno 124.736 zaraženih u Španiji je do sada preminulo 11.744 ljudi.\nMeđu zemljama koje su najviše pogođene pandemijom su i SAD sa 7.159 umrlih. U ovoj zemlji je do sada prisustvo virusa potvrđeno kod 278.458 ljudi, a tokom poslednjeg dana preminulo je 1.480 osoba, što je do sada najveći broj umrlih u toj zemlji za 24 sata.\nFrancuska ima 6.507 žrtava i 83.165 zaraženih, dok je u Velikoj Britaniji potvrđeno 38.168 slučajeva zaraze, a 3.605 osoba je umrlo. Kako prenose tamošnji mediji među preminulima je i petogodišnji dečak.\nU Mađarskoj, u kojoj je koronavirusom zaraženo 678 ljudi, dok su 32 osobe umrle, Vlada uvodi novi porez multinacionalnim lancima trgovine i bankama kako bi povećala prihod državnog budžeta radi borbe protiv pandemije koronavirusa.\nTrgovinski lanci će morati da plate ukupno 106 miliona dolara novog poreza, a banke 162 miliona.\nPolitičke stranke će iz držvnog budežta dobiti upola manje novca nego obično, čime će se uštedeti 3,5 miliona dolara, dok će zaposleni u zdravstvu početkom leta dobiti bonus od po oko 1.500 dolara.\nMeđu najugroženijim državama sveta je i Iran koji je najteže pogođna zemlja Bliskog istoka sa 55.743 zaraženih. Po broju žrtava koronavirusa, Kinu je pretekao i Iran u kome je zabeleženo 3.452 smrtna slučaja.\nIrak, koji prema zvaničnim podacima ima 820 zaraženih uz 54 smrtna slučaja, danas je suspendovao rad Rojtersa na tri meseca, pošto je ova agencija objavila da iračka vlada prijavljuje znatno manji broj potvrđenih slučajeva zaraze koronavirusom od stvarnog.\nObustava rada Rojtersa u Iraku usledila je pošto je agencija juče objavila navode više izvora da u ovoj zemlji ima između 3.000 i 9.000 ljudi kojima je potvrđena zaraza, i da vlasti to kriju.\nPandemija koronavirusa sve se više širi pa je tako prva osoba zaražena ovim virusom registrovana i na Folklandskim ostrvima, teritoriji pod britanskom upravom na jugu Atlantika.\nPacijent sa simptomima bolesti prebačen je u bolnicu 31. marta i ima pozitivan test na virus, saopštile su danas tamošnje vlasti i dodale da je zaražena osoba u izolaciji i da je njegovo stanje stabilno.\nMalvinska ili Foklandska osrtva, koja se nalaze oko 480 kilometara od argentinske oblale i 12.700 kilometara od Londona, do sada su bila pošteđena od koronavirusa.\nKina danas odala poštu žrtvama koronavirusa\nKina je danas odala nacionalnu poštu za 3.326 preminulih osoba od koronavirusa. U celoj Kini sirene su se oglasile u 10.00 po lokalnom vremenu, bile su uključene tri minuta dok su se automobili, vozovi i brodovi zaustavili i aktivirili svoje sirene u znak odavanja pošte.\nU Vuhanu, gradu sa 11 miliona stanovnika odakle je počela epidemija, medicinsko osoblje se okupilo i pognute glave odalo poštu preminulima.\nU Pekingu su vozači zaustavili svoja vozila i pustili sirene, dok su se pešaci zaustavili, a mnogi od njih su nosili torbe sa namirnicama.\nPredsednik Si Djiping i drugi zvaničnici su bili okupljeni u velikom zdanju sedište Komunističke partije.\nZastave se su na pola koplja širom zemlje, koja je danas zabranila sve javne i zabavne aktivnosti.\nDan je posvećen i sećanju na 14 žrtava virusa koje su vlasti nazvale „mučenicima“. Reč je o medicinskim radnicima koji su umrli od korona virusa dok su lečili i brinuli se o inficiranim pacijentima.


Trebević /Izetbegović, Zvizdić i Skaka obišli gradilište objekta Vidikovac / Radio Sarajevo\nFoto: Grad Sarajevo/U obilasku Vidikovca\nTrebević / Izetbegović, Zvizdić i Skaka obišli gradilište objekta Vidikovac\n19. 06. 2020. u 22:48:00 Radiosarajevo.ba\nBakir Izetbegović, dopredsjedavajući Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH i Denis Zvizdić, zamjenik predsjedavajućeg Predstavničkog doma PS BiH, danas su u pratnji gradonačelnika Sarajeva Abdulaha Skake posjetili gradilište novog objekta Vidikovac u blizini dolazne stanice Trebevićke žičare.\n"Posebno raduje što će Trebević, Sarajevo i Sarajlije ponovo imati svoj vidikovac, noviji, ljepši nego što je bio ranije", rekao je Izetbegović.\n"Grad Sarajevo intenzivno vodi radove na izgradnji ovog kultnog mjesta Sarajlija. Nakon što je okončana prva, ušli smo u izgradnju završne faze. Radovi su organizovani u skladu s trenutnom situacijom", istakao je gradonačelnik.\nUz novu Žičaru, uz novi Vidikovac, te nove sadržaje poput uređenih šetnica, mini skijaške, sankaške i trim staze, igrališta, što je sljedeći korak aktuelne gradske administracije na čelu s gradonačelnikom Skakom, Trebević će postati najveći park prirode dostupan za građane Sarajeva i turiste.\nTakođer, delegacija je obišla čuvenu Vilu Mandić gdje su u pratnji Edina Numankadića, direktora Olimpijskog muzeja i Senke Ibrišimbegović, direktorice JU Gradski muzeji, pogledali postavljene eksponate u uređenom enterijeru Olimpijskog muzeja koji će svoja vrata otvoriti ove godine.\nTagovi: Bakir Izetbegović Denis Zvizdić Abdulah Skaka Trebević žičara vidikovac Sarajevo\n! / Gradonačelnik Skaka uručio zlatnike Grada Sarajeva italijanskim vojnim ljekarima\nMUP KS/ Otvorena policijska stanica na dolaznoj stanici Trebevićke žičare


OKRUŽENI LOŠIM ŠEFOVIMA - Tomas Erikson | Vulkan izdavaštvo\nŠifra artikla: 25453\nKoristeći isti sistem klasifikacije u četiri boje, koji je primenio u međunarodnim bestselerima „Okruženi idiotima" i „Okruženi psihopatama", Tomas Erikson prikazuje glavne razloge nezadovoljstva na poslu i nudi načine za njihovo prevazilaženje.\nNe umeju da saslušaju, previše pričaju o sebi, a ponekad se i neprilično ponašaju. U određenim situacijama donose odluke kao da su vladari univerzuma, a u većini slučajeva sve zasnivaju na nekom vlastitom svetu, svetu koji je suludo\njednostran. Prepoznajete li vaše nadređene? Osrednji lideri vrebaju svaku šansu da za sve moguće pogreške okrive nekog drugog, ali im to pruža samo privremenu prednost, jer će i njihovi nedostaci izbiti na svetlost dana. Kvalitetno rukovođenje oslanja se na naročitu simbiozu koja vlada između zaposlenih i nadređenih, pri čemu obe strane treba da shvate koliko zavise jedna od druge. Život je prekratak da biste bili okruženi lošim uticajima. Nemojte dozvoliti da vam rđavi šefovi budu kamen spoticanja na razvojnom putu. Vreme je da uzmete život u svoje ruke iz grabljivih kandži loših rukovodilaca. Radi se o vašem životu!\nAutor Tomas Erikson\nBroj strana 304\nDa li se često susrećete sa osobama koje uvek imaju kompliment u rukavu i čine da se os...\nDa li nekada imate osećaj da vas okružuju idioti? Nikoga ne razumete, ne uspevate da se...


Zašto svaka mama treba da vozi bicikl? - Bajsologija\nNe, ovo nije tekst u kojem ću vas ja ubeđivati da treba da vozite bicikl; ovo je tekst koji će vam dokazati da treba da vozite bicikl.\n*želimo biti zdravi – jer čovek nije stvoren kao sedeće biće, nego kao biće koje se kreće. Naše zdravlje zavisi od našeg kretanja i to ne samo naših nogu, nego i naše krvi, našeg srca i naših pluća. Pokrećemo pedale – pokrećemo organizam 🙂\n*vodimo računa o prirodi – jer čovek je deo nje, koliko god želeo da se zatvori u što čistije i sterilnije prostore. Koliko prirodnih nepogoda treba da nam se desi da bismo shvatili da je svako usavršavanje prirode – njeno uništenje? Vratimo se prirodi – bicikom 🙂\nIZVOR: maminoblago.com /


Uplata za rafineriju stiže do 4. februara – Semendria\nUplata za rafineriju stiže do 4. februara\n17. januar 2013. PRIVREDA – Izvor: Agencija Tanjug – Iz kompanije Komiko oil saopštili su da su u toku procedure neophodne da bi se izvršila uplata za zemljište za igradnju rafinerije u Smederevu.\n“Investicija Komiko oila – izgradnja moderne rafinerije nafte u Smederevu, posle potpisivanja sporazuma o poravnanju sa Skupštinom grada, ide svojim tokom i očekuje se da ovih dana nadležni organi matične firme Komiko oversis potpišu potrebne akte kako bi se pustio novac za plaćanje zemljišta na kome će biti izgrađena rafinerija”, izjavio je Radomir Radivojević, predstavnik Komiko oila u Srbiji.\nPrema njegovim rečima, 25. januara će biti održana Skupština akcionara američke kompanije Komiko oversis, nakon koje će biti zvanično predstavljeno ko je još, pored Brajana Mareja i drugih akcionara koje je srpska javnost imala priliku da upozna, u vlasničkoj strukturi Komiko oversisa.\nRadivojević očekuje da će se odmah nakon održavanja Skupštine akcionara pustiti novac za zakup zemljišta za izgradnju rafinerije i to u ugovorenom roku sa Skupštinom grada Smedereva do 4. februara.\n“Akcionari Komiko oversisa koji se dosad nisu legitimisali u Srbiji, iz razumljivih razloga, jer nisu želeli da dopuste da se sa njihovim imenom igra kao što su se neki igrali sa imenom Komiko oila u Srbiji do postizanja sporazuma, biće predstavljeni na Skupštini. Reč je o dva veoma velika svetska privredna imena, jednoj bankarskoj instituciji i jednom privatnom investitoru čija kompanija čini jednu od deset najvećih u svetu. Na taj način će se najbolje razbiti raznorazna neosnovana podmetanja, da je nepoznato ko stoji iza Komiko oila i da je njegov kapital sumnjiv”, rekao je Radivojević listu “Danas”.\nOn je izrazio nadu da će, nakon što javno budu predstavljeni i drugi veliki akcionari Komiko oversisa, sa imena kompanije biti skinuta anatema koju su nametali određeni krugovi u Srbiji.\nSkupština grada Smedereva je 4. januara prihvatila predlog o izdavanju u zakup građevinskog zemljišta za izgradnju rafinerije i predlog o vansudskom poravnanju zbog kašnjenja u isplati sredstava za zakup zemljišta, čime je izbegnut sudski spor Komiko oila i Smedereva.\nKomiko oil se obavezao da potrebnu sumu u koju je uračunata i zatezna kamata isplati u roku od mesec dana od prihvatanja predloga od odbornika Skupštine grada Smedereva.\nPredviđeno je da izgradnja rafinerije nafte, koja će koštati 250 miliona evra, traje tri godine i da će u njoj posao naći oko 700 radnika.\n« Smederevac ni(je) bombaš iz Zagreba\nUređenje javnih zelenih površina se nastavlja »


Zabrana zapošljavanja produžena do kraja 2017\nZabrana zapošljavanja produžena do kraja 2017.\nBiznis Autor:Beta02. dec. 201610:29 > 10:32\nZaposleni u delu javnog sektora u Srbiji dobiće u januaru 2017. uvećane zarade, a zabrana zapošljavanja u državnoj službi biće produžena do kraja 2017. godine, predvidjeno je izmenama Zakona o budžetskom sistemu koji je Vlada dostavila Skupštini na usvajanje po hitnom postupku.\nPredloženo je da za pet odsto budu veće zarade zaposlenih u policiji, vojsci, pravosuđu, naučno-istraživačkoj delatnosti, ustanovama kulture i socijalnoj i zdravstvenoj zaštiti.\nU predškolskim ustanovama zarade će biti povećane za šest odsto, a toliku povišicu dobiće i zaposleni u osnovnim i srednjim školama i ustanovama učeničkog standara, dok će zaposleni u visokoškolskim ustanovama imati primanja veća za tri odsto.\nIzmenama Zakona o budžetskom sistemu predviđeno je i da u januaru počne isplata penzija uvećanih za 1,5 odsto,a ta povišica kao i uvećanje zarada u javnom sektoru je obrazložena boljim rezultama fiskalne konsolidacije od očekivanih.\nProcenjeno je da će za uvećanje plata u javnom sektoru i penzija u 2017. u budžetu biti potrebno obezbediti oko 18 milijardi dinara.\nVlada je predložila da se zabrana zapošljavanja u javnom sektoru, uvedena od decembra 2013, produži do kraja 2017. godine jer je procenjeno da kontrolisano zapošljavanje doprinosi fiskalnoj stabilizaciji.\n24. jun. 2022 92\nOdluka Vrhovnog suda o abortusu „zapalila“ SAD, protesti u svim gradovima\n24. jun. 2022 34\nRuske trupe ušle u Lisičansk, Severodonjeck "potpuno okupiran"\npre 10 min 32\npre 50 min 3\nFejzulahu: „Elektrosever“ nema pravo da nudi cene ispod tržišnih\nVišesatno saslušanje Hrkalović i Stefanovića, ministar se 24. jun. 2022\nPrevodilac srpske policije označen kao vođa krijumčara – 24. jun. 2022\nRuske trupe ušle u Lisičansk, Severodonjeck „potpuno 09:37


Pošta Srbije obeležila je Svetski dan pošte – 9. oktobar, izložbom u PTT muzeju „Žene u PTT saobraćaju”.\nPošta Srbije s posebnom pažnjom uvažava ovaj praznik, ne samo zbog činjenice da je Kneževina Srbija bila jedna od 22 zemlje osnivača Svetskog poštanskog saveza, već i kako bi istakla i podigla svest o značaju i ulozi pošte u svakodnevnom životu, njenom doprinosu socijalnim i ekonomskim promenama i razvoju.\nIzložbu je u ime v. d. direktora Preduzeća Mire Petrović otvorila i prisutne pozdravila Nela Bojović, rukovodilac Sektora za korporativni marketing i odgovornost, i tom prilikom istakla:\n„Svetska poštanska porodica danas se suočava sa trendovima koji velikom brzinom menjaju načine na koji građani i kompanije komuniciraju, sarađuju i posluju. Od razvoja internet komunikacija, preko digitalizacije i internet trgovine koja ima dvocifrenu stopu rasta. To je izazov na koji pet miliona poštara širom sveta mora da odgovori kroz unapređenje svojih praksi, definisanje novih ponuda i digitalizaciju”, kazala je Nela Bojović i dodala da uz to, važan zadatak za svakog nacionalnog operatora predstavlja očuvanje nacionalne poštanske infrastrukture.\n„Na tom zadatku Pošta Srbije ostvaruje pozitivne pokazatelje rasta i razvoja, kroz automatizaciju prerade pošiljaka i jaku logistiku za elektronsku trgovinu – od skladištenja do distribucije. Sve ovo propraćeno je intenzivnim razvojem naših IT rešenja, kao i finsijskih usluga”, ocenila je ona.\nIzložbom „125 godina žena u PTT saobraćaju” Pošta Srbije podseća na dugu tradiciju angažovanja ženske radne snage, pameti i visprenosti. I danas 6.240 dama zaposlenih u Pošti ravnopravno doprinosi da ova kompanija bude uspešnija, obavljajući svakodnevno složene zadatke vezane za poštansku tehnologiju i operativu, kao i za upravljačke procese.\nAutor izložbe Milorad Jovanović živopisno je predstavio najvažnije trenutke angažovanja žena u PTT struku Srbije, posebno istakavši činjenicu da je Pošta prva državna institucija koja je zaposlila žene. Dame su ravnopravno sa svojim kolegama bile nosioci telegrafskog, telefonskog i poštanskog saobraćaja, neretko čak i veštije, strpljivije, komunikativnije – od prve telegrafistkinje Julijane Dragojevićeve iz 1892. godine i Kragujevčanke Ružice Petrović koja je 1914. primila austrougarski telegram o objavi rata, do poštanske službenice Kristine Gorišek, prve žene na Balkanu koja je samostalno letela, i neustrašive Radojke Lakić, narodnog heroja sa pošte Beograd 2.\nIzložbu „125 godina žena u PTT saobraćaju” posetioci mogu da pogledaju u PTT muzeju od 9. oktobra do 9. novembra, uz besplatan ulaz radnim danima od 10 do 15 sati i prve subote u mesecu od 11 do 19 časova.\nKneževina Srbija je 9. oktobra 1874. godine u Bernu bila među 22 zemlje osnivača Svetskog poštanskog saveza, koji predstavlja univerzalnu organizaciju čiji je cilj da omogući nesmetano odvijanje poštanskog saobraćaja između svih država primenom ujednačenih standarda za pošiljke i ujednačenih pravila u poštanskoj tehnologiji. Deveti oktobar danas slave 192 zemlje članice globalne poštanske zajednice, 640.000 pošta i preko pet miliona poštara širom planete.


Predsednik Vučić na Trećem demografskom samitu u Budimpešti | Predsednik Republike Srbije\nPredsednik Vučić na Trećem demografskom samitu u Budimpešti\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić poručio je danas da se Srbija suočava sa istim demografskim problemima kao i cela Evropa.\nPredsednik Vučić rekao je, obraćajući se učesnicima Trećeg demografskog samita u Budimpešti, da je stopa ukupnog fertiliteta u Srbiji od sredine 50-tih godina prošlog veka permanentno ispod potrebnog nivoa za obnavljanje stanovništva. On je istakao da je i u Mađarskoj stopa ukupnog fertiliteta 1.49, gotovo identična našoj, a da sličan negativan trend beleže i siromašne i bogate evropske zemlje i da svaka od njih pokušava da se protiv bele kuge bori na sebi svojstven način.\n„Odluka države da preduzme odlučnu akciju, kroz dobro organizovanu i osmišljenu populacionu politiku, jedina je realna osnova za očekivanje da plan visokog fertiliteta bude ostvaren. Mere populacione politike daju rezultate jedino ako se strpljivo planiraju, pažljivo sprovode, uz uporno zalaganje svih aktera od nacionalnog i lokalnog nivoa, pa do svake porodice i pojedinca. Pitanja demografije i populacione politike su pitanja koja se tiču svakog od nas”, naglasio je predsednik Vučić.\nPredsednik Vučić istakao je da je neophodno da svi zajedno radimo na očuvanju porodice, kao nezamenjivog dela društva, jačanju uloge oca i podršku majkama jer je porodica ostala oaza naše radosti, sreće, naše utočište i mesto odakle crpimo energiju za sve naše životne poduhvate.\n„Naš cilj jeste da stvaramo uslove kako bi se roditelji lakše odlučili na prvo, drugo i svako naredno dete. Sve neophodne resurse angažovaćemo u punom kapacitetu kako bismo omogućili da se deca rađaju i razvijaju u našem društvu jer su ona naša budućnost i naše najveće bogatstvo“, rekao je predsednik.\nNa Trećem demografskom samitu u Budimpešti će se, između ostalih, prisutnima obratiti premijeri Češke i Slovačke Andrej Babiš i Peter Pelegrini, bivši premijer Australije Toni Ebot, a pozdraviće ih domaćin skupa, mađarski premijer Viktor Orban.


Termoelektrana u Sanskom Mostu - zamisli.ba\n02.12.2017 | Tekst i fotografije: Enes Kurtović\nU zadnje vrijeme lokalna vlast u Sanskom Mostu intenzivirala je priču o mogućoj izgradnji termoelektrane u Donjem Kamengradu.\nU oktobarskom broju opštinskog informativnog glasila „Glas Sane”, objavljena je vijest naslovljena sa „Kinezi grade termoelektranu u Donjem Kamengradu“, a nakon toga je lokalna televizija emitovala prilog sa sastanka na kojem su o ovoj temi razgovarali predstavnici opštine i Unsko-sanskog kantona, firme „Lager“ iz Posušja koja ima koncesiju na iskopavanje uglja iz rudnika Kamengrad, te predstavnici zainteresovanih kineskih kompanija.\nOno što se može zaključiti iz cijele priče je da se radi o preliminarnim pregovorima na kojima kineski investitori ispituju teren i da će proći još dosta vremena do početka konkretnih radova, ako do njih uopšte i dođe. Za sada, razvoj situacije pogoduje svim stranama koje su sastančile, jer im se savršeno poklapaju interesne sfere po ovom pitanju.\nFirma Lager itekako je zainteresovana da pored rudnika kojim će gospodariti sljedećih 30 godina, i to u vrlo povoljnom finansijskom angažmanu, ima sigurnog kupca za svoj proizvod. Tako će potencijal ležišta uglja moći maksimalno iskorištavati, što im garantuje dobru zaradu. Kineska strana ima interes da kineski kapital, koji će se u jednom momentu priče pojaviti kao kineska kreditna sredstva, iskoristi za prodaju vlastite tehnologije u izgradnji nove termoelektrane, a nadaju se i zaradi na tržištu električne energije.\nTrenutnoj lokalnoj vlasti potreban je neki veliki investicioni projekat, kako bi se zaposlile građevinske kompanije, redovni i izdašni stranački donatori, te kako bi se novim radnim mjestima u termoelektrani popravila loša privredna situacija i zaustavio trend odlaska stanovništva iz ove opštine. Kako drugih razvojnih programa nema, vlast se povela za onom narodnom „daj šta daš“.\nMeđutim, u cijeloj priči o termoelektrani, niko nikada nije tražio mišljenje stanovnika Sanskog Mosta, iako će ovaj projekat, ako se ikad realizira, suštinski odrediti njihovu budućnost. Čini se da se ova odluka donosi u trokutu Sarajevo-Posušje-Peking, a od Sanjana se očekuje da je prihvate bez puno propitivanja. A razloga za propitivanje ima, jer će realizacija ovakvog projekta zahtijevati značajne intervencije u prostoru, sa posljedicama koje niko ne spominje.\nPovršina u Donjem Kamengradu, koja je trenutno u vlasništvu rudnika i države nedovoljan je za izgradnju jednog ovakvog objekta, tako da je neizbježno širenje na parcele u privatnom vlasništvu, uključujući i već izgrađene stambene objekte. Investitori uvjeravaju da nove tehnologije svode zagađenje iz termoelektrane na najmanju moguću mjeru u skladu sa propisanim standardima, ali niko ne spominje da sve strategije EU o energetici podrazumijevaju prestanak korištenja fosilnih goriva za proizvodnju električne energije do 2050 godine. Sagorjevanjem uglja nastaje i otpadna šljaka za koju su potrebna odlagališta, koja su potencijalni izvor prašine i teških metala.\nIako se zapošljavanje navodi kao jedna od dobrih strana projekta, činjenica je da postojeća struktura nezaposlenih u Sanskom Mostu uopšte ne odgovara potrebama termoelektrane, tako da će za ovaj projekat biti potreban „uvoz“ radne snage sa strane.\nStanovništvo je na izborima dobrovoljno pristalo da o svim ovim problemima u njihovo ime odlučuju oni čije su ime zaokružili na glasačkom listiću, pa trenutna vlast ne osjeća potrebu da o ovoj temi povede javnu, a posebno ne, stručnu raspravu. Oštri komentari na društvenim mrežama za sada su najveći domet protivnika ovog projekta.\nFormiranje širokog fronta ekološki osviještenih građana koji bi zahtijevali aktivno učešće u planiranju svoje i budućnosti svojih potomaka, malo je izgledno u ovoj apatičnoj sredini. Čini se da lokalnoj zajednici preostaje da se pouzda samo još u pamet kineskih investitora, koji će prostom kalkulacijom zaliha uglja i njegove nekonkurentne cijene doći do zaključka da je izgradnja termoelektrane u Kamengradu ekonomski neisplativa i da nikada neće ni krenuti u ovaj projekat, nažalost onih kojima je kratkoročni lični profit ispred dugoročnih ciljeva zajednice.


Priznanje Princa Alberta od Monaka za organizaciju EYOF-a (VIDEO) | FENA\nSport\t Čet, 12.12.2019. 22:24\nPriznanje Princa Alberta od Monaka za organizaciju EYOF-a (VIDEO)\nMONAKO, 12. decembra (FENA) - Gradonačelnici Sarajeva i Istočnog Sarajeva Abdulah Skaka i Nenad Vuković te Olimpijski komitet Bosne i Hercegovine (OKBiH) dobili su večeras u Monaku priznanje za ''diplomatsku akciju godine u svijetu'', zbog uspješne organizacije Evopskog olimpijskog festivala za mlade - EYOF u februaru ove godine, javlja izvještač Fene iz Monaka.\nNagradu je uime sportske fondacije ''Peace and sport'' uručio Princ Albert Drugi od Monaka.\n- Ovo je svjetsko priznanje koje dolazi u Sarajevo. Jako sam ponosan i sretan. Nakon što smo vratili olimpijski plamen, sada i svjetska scena daje priznanje Sarajevu. Ponosan sam zbog svih građana koji su učestvovali u ovom projektu, zbog svih volontera i svih nas koji smo bili okupljeni oko ideje ovog projekta - rekao je gradonačelnik Skaka nakon dodjele.\nPoručio je da je EYOF historijska priča za cijelu državu.\nGradonačelnik Vuković je naglasio da se u Monaku potvrdilo da su dva grada i OKBiH napravili veliku priču.\n- Moje je zadovoljstvo jer smo pokazali domaćoj, regionalnoj, evropskoj i svjetskoj javnosti da imamo sposobnost biti dio organizacije velikih svjetskih događaja. Pokazali smo sposobnost da možemo putem sporta da promovišemo mir - istakao je Vuković.\nČelnici Olimpijskog komiteta BiH su naglasili da je večerašnja svečanost prilika kojom se EYOF upisuje među najznačajnije događaje u svijetu koji su promovirali mir, saradnju i sport u ovoj godini.\nPredsjednik OKBiH Izet Radžo izrazio je zadovoljstvo postignutim te pohvalio zajednički angažman.\n- Ova nagrada treba da nas ohrabri, da nastavimo zajedno. Kada širimo povjerenje i poštovanje za nas su i nemoguće stvari moguće - naveo je Radžo.\nNagrada se svake godine dodjeljuje pod pokroviteljstvom princa Alberta Drugog i to organizacijama, pojedincima ili institucijama koje su učinile značajne korake u primjeni diplomatije kroz sport.\nDodjela nagrada je vrhunac trodnevnog foruma u organizaciji fondacije ''Peace and sport'' na kojem se okupilo više od 600 ključnih donositelja odluka, uključujući šefove država, strateške vođe iz poslovnog i sportskog svijeta, dobitnike Nobelove nagrade za mir, predstavnike civilnog društva i međunarodnih organizacija te mlade talente.\n''Peace and Sport'' je međunarodna i nezavisna fondacija sa sjedištem u Monaku, koja kroz sport promoviše mir. Osnovao ju je osvajač olimpijske medalje u petoboju i bivši svjetski prvak Joël Bouzou 2007. godine, koji predvodi Svjetsku asocijaciju olimpijaca koja okuplja više od 147.000 bivših i sadašnjih olimpijaca. Potpredsjednik Fondacije je nogometaš Didier Drogba, a član uprave atletičar Wilson Kipketer.\nEYOF (European Youth Olympic Festival) predstavlja najveći sportski olimpijski festival za mlade sportiste između 14 i 18 godina. Organizuje se zimski i ljetni festival svake dvije godine, a domaćini ovogodišnjeg zimskog omladinskog festivala bili su gradovi Sarajevo i Istočno Sarajevo.\nOvogodišnji EYOF otvoren je 10. februara svečanom ceremonijom na olimpijskom stadionu ''Asim Ferhatović Hase. Okupio je više od 1.500 mladih sportista iz 46 evropskih zemalja, koji su se takmičili u osam sportova: alpsko skijanje, biatlon, nordijsko skijanje, snowboarding, umjetničko klizanje, brzo klizanje, hokej i karling.\nSKAKA OKBIH EYOF


Makedonija uplovljava u krizu | Kiosk | DW | 03.02.2011\nSve političke partije u Makedoniji, osim jedne, bojkotuju parlament. Povod: zamrzavanje bankovnih računa televizije A1 i tri lista, koji su kritični prema vladi. Njemačku zaokuplja i novi spor oko nošenja burke.\nNovinarka TV A1 pred zgradom vlade u Skoplju\nNeue Zuercher Zeitung piše:"Makedonija uplovljava u političku krizu, koja bi mogla poremetiti ne samo ekonomski razvoj već i nastavak dugog marša u pravcu članstva u Evropskoj Uniji. "Od vikenda sve opozicione političke partije u Makedoniji, osim jedne, bojkotuju parlament. Vođa opozicije Branko Crvenkovski kaže da autoritarnom režimu premijera Nikole Gruevskog ne želi davati lažnu demokratsku legitimnost. Povod za bojkot bio je sudski nalog o zamrzavanju bankovnih računa TV stanice A1 i tri lista, koja su povezana sa ovom televizijom.\nU Makedoniji se priča da je TV A1 u vlasništvu sumnjivog biznismena. Do prije dvije godine je Velija Ramkovski bio politički saveznik premijera Gruevskog. Njegove TV stanice su najgledanije u zemlji, a on ima udjela i u mnogim firmama. Od neuspješnog pokušaja da uplovi u političke vođe Ramkovski je postao oštar kritičar Gruevskog. U decembru je Ramkovski uhapšen u spektakularnoj akciji specijalaca. Državno tužilaštvo ga tereti za utaju poreza i pranje novca."\nPravosuđe nije imuno od političkog uticaja\nNZZ nastavlja: "Ukoliko se mediji u vlasništvu Ramkovskog ugase, opozicija u Makedoniji gubi važnog oglašivača. Ovdje nije na djelu nezavisno sudstvo, na čiji rad politika nema uticaja. Pravosuđe u Makedoniji je, kao i u svim zemljama Balkana, notorno slabo i neotporno od političkog pritiska. Tokom četiri godine na funkciji premijera Gruevskom je uspjelo da izgradi dominacuju nad makedonskim institucijama. Vlada, parlament, pravosuđe i dio medija plešu kako on svira. Uprkos ekonomskih poteškoća i činjenice da su se 'mnogi vagoni za Brisel otkačili', njegova VMRO, kako pokazuju ankete, uživa najveće povjerenje birača.\nMakedonski specijalci uhapsili vlasnika TV-kanala A1, Veliju Ramkovskog (Skoplje)\nOpoziciji s druge strane nedostaje podmladak. Mnogi mladi, obrazovani ljudi bježe u inostranstvo ili rade u nevladinom sektoru, koji se distancira od "prljave politike". Nije potrebno imati previše mudrosti da bi se opozicija držala u šahu. S druge strane institucionalna kriza u Makedoniji je vrlo opasna, jer je zemlja etnički podijeljena. 25% stanovništa su Albanci. Od Ohridskog sporazuma 2001. oni imaju sistem u zakonodavstvu, kojim je zacrtano da se mora tražiti saglasnost manjina u određenim sferama života koje zadiru u njihove suštinske, egzistencijalne probleme. Ali taj sistem se može razviti samo ako institucije funkcioniraju i ako se njeguje kultura političkog usaglašavanja. A to u Makedoniji već godinama nije slučaj", zaključuje Neue Zuercher Zeitung.\nSpor oko nošenja burke\nFrankfurt, koji se kiti svojom multikulturalnošću, potresa spor oko burke, piše danas (03.02.) Tagesspiegel iz Berlina i dodaje: "39-godišnja žena, zaposlena u opštini grada, vratila se u utorak na posao nakon dugog porodiljskog odsustva. Šef kadrovskog odjela Markus Frank (CDU) zaustavio ju je na putu u kancelariju, zabranivši joj je da radi umotana u burku riječima: "Naši zaposleni ne skrivaju svoje lice!"\nŽena, umotana u burku\nFrank je u ovome dobio podršku ne samo svoje Demohrišćanske unije, već i svih drugih stranaka, uključujući i opozicione partije. Čak su i muslimani pozitivno reagovali na odluku grada Frankfurta. Naimu Čakir, šeficu Centra muslimanskih žena ljuti što se ovo desilo nakon diskusije o Saracinovim tezama. Nošenje burke, smatra ona, prekoračuje i za mnoge muslimane prag tolerancije. Šef pres službe grada Frankfurta i diplomirani orijentalista Thomas Scheben, za kojeg je radila 39-godišnja Njemica marokanskog porijekla, ne može da objasni ovakav preokret kod svoje bivše saradnice, koja se nakon više godina i četvrtog djeteta vratila u službu. 'Prije toga je nosila samo neupadljivu maramu. Osim toga burka, kako zaključuje Scheben, za marokanski kulturni krug nije toliko uobičajena da se bez nje ne može živjeti, piše Tagesspiegel iz Berlina.


Od 30.000 do 100.000 dinara za volonterske projekte - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nOd 30.000 do 100.000 dinara za volonterske projekte\nOmladinski klub Novog Bečeja sprovodi projekat „Resurs centar za Srednjebanatski, Severnobački i Severnobanatski okrug“, u okviru kog je moguće konkurisati za omladinske volonterske projekte u vrednosti od 30.000 do 100.000 dinara.\nProjekat traje pet meseci i podrazumeva pružanje finansijske podrške omladinskim volonterskim projektima na teritoriji odabrane grupe okruga. Pod omladinskim volonterskim projektima se podrazumevaju kratkoročne volonterske aktivnosti koje doprinose pozitivnim promenama u lokalnoj zajednici i koje pružaju odgovor na probleme i potrebe društva, a koje realizuju mladi uzrasta od 15 do 30 godina. Pored navedenog, projektnim aktivnostima planirano je i osnaživanje mladih putem obuke za pisanje projektima i upravljanja projektnim ciklusom, kao i informisanje o volonterskim kampovima koji se realizuju na teritoriji Republike Srbije.\nKonkurs na koji mogu da se prijave udruženja mladih koja su upisana u Jedinstvenu evidenciju Ministarstva omladine i sporta Republike Srbije i neformalne omladinske grupe sa teritorije tri okruga otvoren je do 18. jula. Vrednost jednog omladinskog volonterskog projekta može iznositi između 30.000 i 100.000 dinara, a ukupan iznos sredstava opredeljen za ove namene je 600.000 dinara.\nZa više informacija posetite sajt Omladinskog kluba Novog Bečeja http://klubnbo.org.rs/novinbo/blog/konkurs-za-finansiranje-omladinskih-volonterskih-projekata-u-cilju-podsticanja-aktivizma-i-volontiranja-mladih/.\nProjekat finansira Ministarstva omladine i sporta u okviru programa Mladi su zakon.\nOznake: Novi BečejOmladinski projekatvolonteri


JK Lahor u akciji nabavke gumenjaka, dajmo im ruke! - Radio Tivat\nJK Lahor u akciji nabavke gumenjaka, dajmo im ruke!\nU godini velikog jubileja- 75 godina od osnivanja, JK Lahor Kotor poziva zajednicu da pomogne daljem razvoju jedrenja u Boki\n- Ostali sportovi, Sport\nU godini velikog jubileja, 75 godina od osnivanja, JK Lahor Kotor poziva zajednicu da pruži ruku podrške daljem razvoju jedriličarskog sporta u najstarijem bokeljskom klubu. U toku je kampanja u cilju prikupljanja sredstava za nabavku gumenjaka, koji je klubu neophodan kako bi nastavio kvalitetan rad sa sve većim brojem djece, polaznika osnovne pomorske škole u Kotoru. Kampanji si pridružuje i Turistička organizacija Kotor, koja u saradnji sa lokalnim NVO u četvrtak, 24.aprila ispred Vrata od mora organizuje humanitarnu akciju.\nRezultati govore sami za sebe- Lahorova škola jedrenja za najmlađe trenutno je najbolja u Crnoj Gori. U jeku priprema za Svjetsko prvenstvo za klasu Optimist u Bodrumu, na kojem će nastupiti četvoro mladih Kotorana, u toku je kampanja s ciljem prikupljanja sredstava za kupovinu gumenjaka za potrebe treninga. Predsjednik JK Lahor, Filip Petričević kaže da su na krilima velikog jubileja kluba odlučili da se obrate zajednici za pomoć.\n“Kao što svi znaju, jedrenje je jako skup sport i sport koji zahtijeva veliku odgovornost. Pogotovo kad je veliki broj djece na moru. Zbog toga je neophodno da klub posjeduje siguran, brz i jak gumenjak. U slučaju nevereena, u slučaju nezgode, u redovnim okolnostima kada veliki broj djece izlazi na more, prilikom organizacija regatta kada imamo veliku flotu učesnika. Jednostavno, za naš rad je neophodno da posjedujemo kvalitetan i siguran gumenjak,” objašnjava jedan od najboljih jedriličarskih pedagoga u Boki, Filip Petričević.\nKako kaže, u klubu već godinama pokušavaju da zatvore konstrukciju i obezbijede sredstva za nabavku gumenjaka, ali im to zbog slabe podrške lokalnih i nacionalnih institucija nije polazilo za rukom.\n“Ove godine smo se na leđima jubileja i dosadašnjeg rada odlučili da pokrenemo kampanju I pozovemo sve stare članove, sve firme, prijatelje iz drugih gradova Boke i Crne Gore da nam u okvirima svojih mogućnosti pomognu u realizaciji ovog važnog projekta. Mi smo već našli adekvatan gumenjak. Platili smo avans I nadamo se da ćemo uz podršku zajednice do aprila obezbijediti sva potrebna sredstva da ga otplatimo, dovedemo u klub I nastavimo sa radom,” optimističan je predjednik JK Lahor Kotor.\nUplate se mogu izvršiti na ž.r. 520-386700-95 kod Hipotekarne banke, a klub za svaku uplatu preko 50,00 eura obezbjeđuje nagradu. Nagrada za uplate preko 500 eura je učešće na najvećoj regati na svijetu, Barcolani u Trstu, sa ekipom krstaškog jedrenja JK Lahor- MM Sailing Team.\nTuristička organizacija Kotor odlučila se da pomogne Lahorovu kampanju organizacijom humanitarne akcije, koja će se održati ispred Glavnih gradskih vrata u četvrtak, 24.marta od 10 sati.\n“Pozivamo sve zainteresovane da nam se pridruže, uživaju u slatkim delicijama i kuvanom vinu u čijem pripremanju će učestvovati: NVU Karampana, NVU Žene Risna, NVU Ćakulonija, MZ Stari grad, Kavačka ala maka, MZ Kavač, Ribarnica Perper, i pomognu koliko su u mogućnosti,” pozivaju iz TO Kotor.\nZbog nerada katastra građani i institucije imaju velike probleme\nASK sprovela obuke u Tivtu i Baru


Južni Slaveni su slavenski narodi, koji naseljavaju Balkansko poluostrvo, Panonsku niziju (zemlje sjeverno od Dunava i Save) i istočne Alpe.\nDržave Evrope u kojima Južni Slaveni čine većinu stanovništva (crna boja)\nJužni Slaveni koji žive u Bugarskoj, Sjevernoj Makedoniji, Srbiji i Crnoj Gori su većinom pravoslavci, dok su južni Slaveni koji žive u Sloveniji i Hrvatskoj većinom katolici (Hrvati, Slovenci). U Bosni i Hercegovini su zastupljene sve tri vjere: muslimani (većinski Bošnjaci), pravoslavci (većinski Srbi) i katolici (većinski Hrvati). U svijetu ukupno ima otprilike 33 miliona Južnih Slavena. Oni su istovremeno i najveća jezična grupa jugoistočne Evrope.\n4 Primjeri trobojnica\nJužni Slaveni pošto nikada u potpunosti nisu imali zajedničku državu nisu imali ni jedinstvene simbole (grbove ili zastave). Ipak najpoznatijom južnoslavenskom zastavom se smatra jugoslavenska trobojnica. Ona je zapravo predstavljala 6 južnoslavenskih naroda(Slovence, Hrvate, Srbe, Bošnjake, Crnogorce i Makedonce). Uvedena je u doba Kraljevine SHS i uz blage izmjene(poput ubacivanja/izbacivanja crvene petokrake u središte trobojnice) preživjela je u sve tri Jugoslavije(kraljevskoj, socijalističkoj i srbijansko-crnogorskoj). U potpunosti je ukinuta proglašavanjem nezavisnosti Crne Gore, a jugonostalgičari je i dalje smatraju svojom zastavom.\nNapomena: Crnogorci i Makedonci nikada nisu imali svoju trobojnicu, ali su kao narodnu boju smatrali crvenu. Bošnjaci također nikada nisu imali svoju trobojnicu, ponajviše zbog toga što su se često smatrali religijskom grupom muslimana, ali su u samim počecima devedesetih godina prošlog vijeka kao svoju trobojnicu prihvatili zasjedanjem Bošnjačkog kongresnog vijeća zeleno-bijelo-zeleno s polumjesecom u sredini. Ipak, ova zastava među narodom nikada nije bila priznata, tako da je praktično danas odbačena, jer Bošnjaci sebe ne smatraju religijskom već etničkom grupom.\nBizantijski Ilirikum - Naseljavanje Slavena na Youtubeu\nNedovršeni članak Južni Slaveni koji govori o narodima treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.\nCommons ima datoteke na temu: Južni Slaveni\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Južni_Slaveni&oldid=3187315"\nPosljednja izmjena dana 16 maj 2020 u 17:37\nOva stranica je posljednji put izmijenjena na datum 16 maj 2020 u 17:37.


Lansky | 19. januara 2011.\nAko vidite ovog čoveka\nlena | 18. januara 2011.\nBroj stečaja povećan za 1288%\n"Svićnica"-obeležiće se u Subotici, Bajmoku i Somboru\nMirjana Alapović | 18. januara 2011.\ndjomla | 18. januara 2011.\nBezbedna igrališta za decu\nLansky | 17. januara 2011.\nVojo otišao za 600 000 i procenat\nDreamgirl | 17. januara 2011.\nlena | 17. januara 2011.\nHrana dobrog kvaliteta\nU Istorijski arhiv po austrougarsko državljanstvo\nLansky | 16. januara 2011.\nRekonstrukcija Štrosmajerove 1984. godine\nŠtrosmajerova kroz XX vek (java i san)\nlena | 16. januara 2011.\nKako stati huliganima na put?\nNasha deca | 16. januara 2011.\nLansky | 15. januara 2011.\nZlatni golubovi ostaju ?\nlena | 15. januara 2011.\nTribina o značaju šuma


Afera Kolumbo - Stiv Beri | Knjiga.ba knjižara\nTom Sejgan, novinar-istraživač, dobitnik Pulicerove nagrade, pisao je članke sa raznih zanimljivih mjesta u svijetu, koji su pogađali pravo u metu. Međutim, kada je njegov kontroverzni izvještaj razotkriven kao obmana, njegov profesionalni ugled je uništen. Sada živi u izgnanstvu, progonjen lošim odlukama i šokantnom istinom koju nikada nije mogao da dokaže: da je njegov sunovrat bio smišljeni čin sabotaže nepoznatog neprijatelja. Ali prije nego što je Sejgan uspio da okonča sebi muke, umješala se sudbina u liku tajanstvenog stranca sa zahtjevom koji se ne može ignorisati.\nZakarija Sajmon ima izgled naučnika, dušu propalice i vatrenu posvećenost fanatika. Njegovoj milosti prepuštena je ćerka Toma Sejgana koja se otuđila od njega. Sajmon očajnički želi nešto što samo Sejgan može da mu da: ključ rješenja misterije stare pet stotina godina, neprocjenjivo vrijedno znanje sa eksplozivnim političkim značajem u savremenom svijetu. I za Sajmona i Sejgana ulozi su visoki, cilj izuzetno ličan, a posljedice protivljenja bilo kom od ove dvojice ljudi mogu izazvati katastrofu.\nU riskantnom pohodu od Floride preko Beča pa do Praga, i najzad do planina Jamajke, dva čovjeka sukobljavaju se u opasnoj igri. Usput će se obojici život okrenuti naglavačke - a sve što znamo o Kristiforu Kolumbu sada će se promijeniti.\nOriginalni naziv: The Columbs affair\nTom Sejgan, novinar-istraživač, dobitnik Pulicerove nagrade, pisao je članke sa raznih zanimljivih mjesta u svijetu, koji su pogađali pravo u metu. Međutim, kada je njegov kontroverzni izvještaj razotkriven kao obmana, njegov profesionalni ugled je uništen. Sada živi u izgnanstvu, progonjen lošim odlukama i šokantnom istinom koju nikada nije mogao da dokaže: da je njegov sunovrat bio smišljeni čin sabotaže nepoznatog neprijatelja. Ali prije nego što je Sejgan uspio da okonča sebi muke, umješala se sudbina u liku tajanstvenog stranca sa zahtjevom koji se ne može ignorisati. Zakarija Sajmon ima izgled naučnika, dušu propalice i vatrenu posvećenost fanatika. Njegovoj milosti prepuštena je ćerka Toma Sejgana koja se otuđila od njega. Sajmon očajnički želi nešto što samo Sejgan može da mu da: ključ rješenja misterije stare pet stotina godina, neprocjenjivo vrijedno znanje sa eksplozivnim političkim značajem u savremenom svijetu. I za Sajmona i Sejgana ulozi su visoki, cilj izuzetno ličan, a posljedice protivljenja bilo kom od ove dvojice ljudi mogu izazvati katastrofu. U riskantnom pohodu od Floride preko Beča pa do Praga, i najzad do planina Jamajke, dva čovjeka sukobljavaju se u opasnoj igri. Usput će se obojici život okrenuti naglavačke - a sve što znamo o Kristiforu Kolumbu sada će se promijeniti.


Poskupljuju putarine, evo i za koliko - Infobrif\nObjavljeno 20.06.2019. u 18:00\n„Putevi Srbije“, koji od prošle godine traže nove cenovnike, još nemaju kalkulaciju. Zvanični iznosi znaće se onog momenta kada počne njihova primena. Jednostavna računica, međutim, kaže da će vožnja od Beograda do Niša, umesto 800, koštati najmanje 896 dinara, bez zaokruživanja. Turisti koji krenu južnije, do Preševa, ovom iznosu treba da dodaju 605 dinara, 65 više nego sada. Ukoliko na more kreću iz Subotice, već do Beograda će platiti oko 627 dinara.\nHaradinaj saopštio da je moguće odlaganje samita u Parizu\nRigorozna UEFA prazni tribine Radničkog!\nLonely Planet: Srbija u top 10 destinacija za 2020.


Združena antiteroristička vežba policija Srbije i Republike Srpske biće danas održana na graničnom prelazu kod Loznice, saopštio je MUP.\nVežbi pod nazivom “Drina 2016”, prisustvovaće predsednici Srbije i Republike Srpske Tomislav Nikolić i Milorad Dodik, kao i drugi zvaničnici.\nNa vežbi koja će se održati na graničnom prelazu Trbušnica, pripadnici obeju policija će pokazati snagu i obučenost u borbi protiv terorizma i spremnost da odgovore na sve bezbednosne izazove, stoji u saopštenju MUP-a.\nSpremni smo da odgovorimo na sve pretnje i bezbednosne izazove, poručio je u subotu potpredsednik Vlade Srbije i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović, na probi združene antiterorističke vežbe.\n“Želimo da poručimo svima da ni Republika Srbija, ni Republika Srpska nisu poligon za test bilo kakvih terorističkih akcija, da nećemo dozvoliti da neko ugrožava bezbednost naših građana i da ćemo umeti oštro da odgovorimo na takvu vrstu izazova”, istakao je Stefanović u Loznici, saopštio je MUP.\nPrema njegovim rečima, cilj združene antiterorističke vežbe je da se pokaže da su policije Republike Srbije i Republike Srpske spremne da odgovore na svaki vid terorizma.\nPolicajac uhvatio ženu da krade pelene, njegova reakcija rasplakala svet (foto)\nNemačka: Pucnjava u noćnom klubu, dvoje mrtvih, 4 osobe ranjene


Da li su ručne UV lampe za sterilizaciju bezbedne?\nPočetna / Blog / Da li su ručne UV lampe za sterilizaciju bezbedne?\n03.12.2020. | 12:59\nRučne UV lampe za sterilizaciju mogu biti odličan način da se zaštitimo od virusa i bakterija u doba korone. Da li su one bezbedne za korišćenje?\nNa osnovu dostupnih naučnih dokaza da UV svetlost može da uništi različite viruse, verovatno je tačno da UV svetlost može da ubije SARS-CoV-2.\nNacionalne akademije nauka, inženjerstva i medicine izjavile su da ultraljubičasto svetlo verovatno može da ubije koronavirus.\n„Pokazano je da UV svetlost uništava druge koronaviruse, pa će verovatno delovati na novi koronavirus“, navodi se na ovim web lokacijama. Ovo se odnosi i na smrtonosni bliskoistočni respiratorni sindrom koronavirus, poznat i kao MERS-CoV i teški akutni koronavirus povezan sa respiratornim sindromom ili SARS."\nAli postoji jedno VAŽNO upozorenje:\n„UV svetlost oštećuje ljudsku kožu, pa bi je trebalo koristiti samo na predmetima ili površinama“\nTo znači da ne smete koristiti UV svetlo kao sredstvo za dezinfekciju ruku ili tela.\nDržite se pranja ruku vodom i sapunom (poštujući odgovarajuće smernice za pranje ruku) ili upotrebom sredstva za dezinfekciju ruku na bazi alkohola kada sapun i voda nisu dostupni.\nTakođe još jedna dobra opcija za pranje ruku jesu i sapuni na bazi čestica srebra poput koji ne oštećue i ne sasušuje kožu, potpuno je prirodan i mogu ga koristiti i deca, ne samo za pranje ruku već i celog tela.\nUVC svetlost i koža\nSZO ističe na svojoj web stranici o uništavanju mitova o koronavirusu da ljudi ne bi trebalo da koriste UV lampe za dezinfekciju ruku ili drugih područja kože, jer UV zračenje „može da izazove iritaciju kože i ošteti oči ukoliko se UV svetlost uperi ka njima“.\n„Nijedan UV uređaj ne sme biti zamena za pranje ruku, nošenje maski i distanciranje. Drugo ovi uređaji mogu biti u različitim oblicima, veličinama i različite jačine, pa prema tome njihova antimikrobna sposobnost može biti promenljiva. Posledice upotrebe UV-C svetlosti na vašem telu mogu da uključuju ozbiljne opekotine nalik opekotinama od sunca i oštećenje mrežnjače."\n– navodi dr Tiler Hollmig, direktor dermatološke hirurgije na Medicinskom fakultetu Univerziteta Teksas Dell u Austinu.\nDa li je antimikrobna efikasnost UV lampi potvrđena...\nMeđunarodno udruženje za istraživanje ultraljubičastih zračenja slaže se sa Centrom za kontrolu bolesti, izveštavajući da je inaktivacija virusa UV svetlošću „demonstrirana u kontrolisanim uslovima u laboratoriji“ i da: „Efikasnost UV svetlosti u praksi, zavisi od faktora kao što su vreme izlaganja i sposobnosti UV svetlosti da dospe do virusa u vodi, vazduhu, naborima i pukotinama materijala i površina. "\nU kojim situacijama se preporučuje upotreba UV lampi...\nDakle, UV lampe ne samo da su veoma efikasne u borbi protiv mikroorganizama već su i velika ušteda tokom različitih pandemija, odnosno pogotovo sad u doba korone. Razni dezificijensi poput preparata na bazi hlora, alkohola i drugih hemikalija mogu delovati veoma nadražajno na respiratorni sistem što je veliki problem ne samo za osobu koja čisti već i za okolinu.\nDanas se na tržištu mogu naći male ručne UV led lampe za sterilizaciju predmeta koje su namenjene za dezinfekciju površina sa kojima dolazimo u kontakt i predmeta koji su u svakodnevnoj upotrebi.\nNeke od njih mogu imati senzore i isključuju se momentalno čim ih okrenete ka sebi kako bi se izbeglo oštećenje očiju i tkiva....\nVeoma su jednostavne za upotrebu i pogodne kako za profesionalnu upotrebu tako i u domaćinstvu. Brzo i efikasno uklanjaju patogene sa površina i predmeta te se posebno preporučuju u privatnim ordinacijama, domovima za stara lica i drugim obektima gde više osoba dolazi u dodir sa istim predmetima.\nZbog brzog širenja pandemije i činjenice da su srednje teški i lakši slučajevi najčešće u samoizolaciji u svom stanu (a zbog male kvadrature često se dešava da se član porodice u potpunosti ne može izolovati od ukućana) UV lampe mogu biti idealno rešenje.\nMale UV led lampe su tokom pandemije najjeftinija a najefikasnija sredstva za dezinfekciju predmeta i površina sa kojima svakodnevno dolazimo u kontakt.\nIdite u korak sa novim tehnologijama priuštite sebi najbolje a najjednostavnije rešenje za borbu protiv mikroba – UV led lampe za dezinfekciju!\nEsecijalne aminokiseline i njihov značaj