Državna bezbednost prikazuje - crvene beretke i prijatelji - Haški sud - Nedeljnik Vreme\n26. 2. 2003. / 16.37\nKapetan Dragan Vasiljković nije mogao da sakrije iznenađenje kada mu je tužilaštvo haškog Tribunala na kompjuterskom ekranu prikazalo video-snimak izvesne svečanosti održane 4. maja 1997. u Kuli: "Tražio sam tada kopiju, ali mi je nisu dali, jer je to osetljiv materijal", rekao je svedok. Da je osetljiv – osetljiv je: reč je o stvarima koje su držane u tajnosti godinama i o ljudima čija lica nikada nisu viđana u medijima. Reč je o jedinici koja je nosila sve uniforme i oznake – ili nikakve oznake ni uniforme – koja zvanično nije ni postojala do 1996, mada postoji od 1991. i svi za to znaju. Pošto je bila izvan sistema i formacije MUP i vojske, izuzeta iz normalnog lanca komandovanja, njom se komandovalo sa samog vrha Službe; dakle Jovica Stanišić i Rade Marković. Nijedan od te dvojice u praksi nije odgovarao svom ministru (Zoranu Sokoloviću, v.d. Badži Stojičiću, Vlajku Stojiljkoviću), niti je od njega primao naređenja. Načelnici Službe bili su u neposrednom kontaktu sa Miloševićem, zbog čega je on, uostalom, Jovicu Stanišića i postavio za svog savetnika za nacionalnu bezbednost kada je postao predsednik SR Jugoslavije. Nepostojeća jedinica slušala je samo načelnika Službe – sve do 12. novembra 2001, kada je i njemu (Goranu Petroviću) otkazala poslušnost.\nKONTROLA ŠTETE: Unutrašnji pravilnici JSO-a nisu poznati – ako ih uopšte ima; tek 1996. pripadnici JSO-a postali su radnici unutrašnjih poslova; dotle su imali ugovor o delu. To nije smetalo da rade sve što im se kaže i da to pokrivaju službenim legitimacijama ovlašćenih radnika Državne bezbednosti, na koje – strogo uzevši – nisu imali pravo. Na primer: u leto 1991. "grupa naoružanih ljudi u maskirnim uniformama i sa crvenim beretkama na glavi zauzela je na nekoliko sati stanicu milicije u Srbobranu, izbacivši napolje radnike MUP-a" (iskaz svedoka) – onda su otišli. Tada nikome nije bilo jasno šta su tamo tražili, ali su očigledno imali neki argument – osim oružja – kojim su miliciju uverili da se ne odupire i da ne traži pomoć. Drugi primer: Bujošević i Ilić, pripadnici JSO-a optuženi kao izvršioci atentata na Vuka Draškovića i njegovu pratnju na Ibarskoj magistrali, oktobra 1999, izjavili su da su mislili da treba da ubiju "albanske teroriste"; zanimljivo je da niko nije primetio ništa čudno u tom pravdanju. Naime: od kada se smatra za normalno da organi unutrašnjih poslova vrše višestruko ubistvo sa umišljajem na osnovu usmene naredbe? Od kada se teroristi ubijaju na drumu, umesto da se uhapse? Na ova suštinska pitanja niko se nije udostojio da barem pokuša da odgovori. Kao, uostalom, i na pitanje – od kada se to radnici unutrašnjih poslova Republike Srbije, pa makar i po osnovu ugovora o delu, šalju da ratuju na teritorijama drugih država?\nSada je malo jasnije zašto tužilac u Hagu nije mogao da sakrije ponos kada je objašnjavao odakle im ta video-kaseta (dobili od dobrih ljudi… mogao je da kaže i da je ispala iz kamiona).\nŠTA LI SAD MISLE O KUĆNOM BIOSKOPU JSO-a: Slobodan Milošević i Jovica Stanišić\nKapetan Vasiljković (alias Daniel Snedden, državljanin Australije, od ranije poznat organima, na šta je ponosan) našao se u situaciji da taj iznenađujući video-materijal komentariše, jer u njemu igra jednu od sporednih uloga. Reagovao je instinktom iskusnog operativca i sasvim razumno i očekivano opredelio se za kontrolu štete; da ga nije bilo na slici, bio bi rekao da pojma nema ni o čemu. Njegova taktička procena bila je uobičajeno ispravna; ispravnija od ostatka Miloševićevih navijača, koji bolje da ga ne brane: preuzeo je odgovornost za svoju "zonu odgovornosti" na sebe, minimalizovao ulogu Državne bezbednosti u Krajini na puki "obaveštajni rad", dakle pasivnu ulogu i osporio referat Franka Simatovića na banketu u Kuli kao "preterivanje", dakle hvalisanje pred Šefom. Tu je – izgleda – došlo do sukoba sujeta: Franko "Frenki" Simatović u svom referatu Miloševiću prisvojio je za JSO barem dve uspešne operacije kapetana Vasiljkovića (Hrvatsku Kostajnicu i Glinu) u kojima "crvenih beretki" nije bilo; to što su se neki Vasiljkovićevi borci kasnije pridružili JSO druga je priča. Izgleda da je tu bilo još nekih problema: kapetan Vasiljković i Franko Simatović razgovarali su telefonom uveče, prvog dana svedočenja, oko čega je posle nastao problem. Naime, Tribunal upozorava svedoke da u pauzama suđenja "o predmetu svog svedočenja ne razgovaraju ni s kim, pa ni sa osobljem Tužilaštva"; očekuje se poštovanje od svedoka, ali ne skroz, jer se ispostavilo da je Tužilaštvo znalo za taj telefonski razgovor; nije jasno da li je i sadržaj slušan, ama se čini da jeste. Nema sumnje da je i Franko Simatović bio iznenađen prikazivanjem kućnog videa njegove jedinice na televiziji, kao i mnogi drugi, uostalom; ne samo oni koji se na filmu pojavljuju. Sutradan počinje trenje i varničenje između svedoka Vasiljkovića i Tužilaštva: da ko je šta u stvari kada kome rekao; da na koju je Službu kapetan mislio kad kaže "Služba"; itd. Kao da je preko noći došlo do ubrzane analize i procene štete od tog prokletog filma.\nKUĆNI VIDEO: A šta se to na kućnom videu vidi?\nPrvo se vidi dolazak Jovice Stanišića i drugih važnih ličnosti u centar JSO-a u Kuli; važne ličnosti su Mihalj Kertes i Milorad Vučelić, između ostalih. Dočekuje ih pukovnik Luković (Milorad Ulemek, Legija i ostala imena), u paradnoj uniformi JSO-a, sa sve belim rukavicama. Stanišić prima raport od veterana JSO-a (obučenih u maskirne uniforme, za razliku i sa beretkom nakrivljenom na desnu stranu), koji podnosi Žika "Crnogorac" Ivanović. E, sad: ima nešto čudno u kompletnom imidžu, etiketi i strojevoj obuci JSO-a. Svečane uniforme (nešto promenjene u međuvremenu) ne liče ni na šta u tradiciji naše policije i vojske; beretke se nose nakrivljene na pogrešnu stranu, levu, po francuskom uzoru; strojeva obuka je francuska, kao i način pozdravljanja oružjem i salutiranja; čak je i paradni marševski korak francuski, tačnije – legionarski, spor i sa blagim njihanjem. Jednom reči – potpuni raskid sa našom tradicijom i usvajanje etikete i duha, esprit de corps, francuske Legije stranaca. JSO tu nije jedinstven na ovim "prostorima": iste manire usvojio je i Prvi gardijski tjelesni zdrug HV za vakta Franje Tuđmana. To je zato što se na Balkanu misli da je francuska Legija stranaca vrhunac vojne veštine i šika. Nije ni čudo kada su u vrh glave narednici (stranac dalje ne može) Legije stranaca kod nas Balkanaca postajali iz cuga generali i pukovnici: Ante Roso, Ante Gotovina (u bekstvu od Haga) i još njih nekoliko manje značajnih u Hrvatskoj; Ulemek-Luković i još neki ovde. Francuska Legija stranaca ume da isteše dobrog narednika i instruktora trupne obuke; ali takav podoficir može da komanduje vodom i da održava četu u dobrom stanju; ništa više od toga. Ako ih čovek pusti više od toga, proradi im nostalgija i izražavaju se kroz etiketu i strojevu obuku – ako im se dopusti. A izgleda da i ovde preovlađuje takva infantilna fascinacija Legijom stranaca iz filma Beau geste; davno je prošlo – ako ga je ikada i bilo – vreme kada su u Legiju stupali razočarani ljubavnici i romantični avanturisti, mada se poneka romantična budala nađe i danas; Legija je bila i ostala utočište begunaca od zakona (vidi prethodni život Milorada Ulemeka, tada zvanog "Cema").\nNA FILMU I U MARINI: Franko Simatović Frenki,Dragiša Ristivojević,Mihalj Kertes i Jovica Stanišić\nDa se vratimo na čuveni snimak. Nastaje dramska pauza u kojoj kamera u eksterijeru švenkuje po licima celog vrha Državne bezbednosti, dela vrha Uprave bezbednosti VJ, raznih dama i ostalih gostiju među kojima se ističe i veteran Milan Radonjić (kasniji načelnik beogradskog Centra RDB-a, pod istragom za barem jedno ubistvo), sa Bracom Kertesom kao istaknutim likom, preko postrojene jedinice; čuju se gugutke i vetar, prigušeni žamor; čeka se svečani trenutak. Nastupa i taj trenutak: Šef stiže u "mercedesu", Senta i on izlaze, a Stanišić i Franko Simatović ih dočekuju. Sledi smotra jedinice uz pleh-muziku koja svira melodije poznate iz vremena Josipa Broza Tita, uključujući i "Hej Sloveni". Svi su odgovarajuće smerni i ganuti dok Jovica Stanišić polaže venac na grob Radoslava Kostića, čije ime centar u Kuli nosi. (Kostić, Radoslav; 1949. – 1994; poginuo pod Cazinom 21. novembra 1994, navodno od snajperskog metka; bio pomoćnik ministra unutrašnjih poslova RS Krajine za Istočnu Slavoniju, Baranju i Zapadni Srijem; na pogrebu u Beogradu bili: Zoran Sokolović, Željko Ražnatović, Mihalj Kertes, Brana Crnčević, Jovica Stanišić, Borislav Mikelić, Slobodan Jarčević i oko hiljadu ljudi, uključujući pripadnike MUP-a Srbije, MUP-a Krajine, JSO-a, VJ itd; čitulje u "Politici" dali svi važniji ljudi iz SDB-a i "nacionalni radnici").\nREFERAT FRENKIJA SIMATOVIĆA: Milošević onda prima raport od Žike "Crnogorca" Ivanovića, koji mu predstavlja veterane JSO-a na čelu sa bivšim načelnikom SDB-a RS Krajine, Dušanom Orlovićem. Onda ga odvode u spomen-sobu JSO-a, istu onu koja je svojevremeno iznenadila Dušana Mihajlovića i Zorana Đinđića kada su prvi put otišli u Kulu da smiruju stvar posle oružane pobune JSO-a, novembra 2001. Kapetan Dragan Vasiljković, u sklopu svoje instinktivne kontrole štete u Hagu, tu sobu je komentarisao kao maltene hir Franka Simatovića, jer da je ovaj, navodno, po svaku cenu hteo da napravi neku slavnu tradiciju i duh jedinice, na brzinu, skupljajući suvenire itd. Problem sa spomen-sobom je u tome što je tamo do u detalje prikazano slavno vojevanje JSO-a širom Hrvatske, Bosne i Kosova, sa nekih pedesetak lokacija na bakarnoj mapi Jugoslavije ("umetničko delo"; kap. Dragan), ali i sa drugim indikacijama. Franko Simatović tada podnosi referat o JSO-u Miloševiću i taj referat nikako nije zgodno zvučao u tim haškim okolnostima. Slavno vojevanje Frenki opisuje naveliko, uobičajenom "patriotskom" retorikom, nabrajajući mesta gde je JSO pritekla u pomoć srpskom narodu (Srbobran se ne pominje) i "u zaštiti nacionalnog interesa". On je u referatu naročito ponosan na "očuvanu tajnost" operacija, s obzirom, je li, na kontekst; ni tu nije sasvim u pravu: vesti o njihovim poslovima širile su se okolo naveliko. Posebno je istakao ulogu JSO u oslobađanju 400 talaca iz UN tokom one krize u Republici Srpskoj; tu je u pravu, jer bez uverljivog prisustva crvenih beretki Jovica Stanišić teško da bi bio izveo svoju čuvenu televizijsku tačku "My name is Jovica". Simatović je precizirao da je originalno jezgro jedinice činilo "30 pripadnika naše Službe" uz izvestan broj pripadnika Milicije Krajine i "dobrovoljaca iz Srbije" (kakvi su to dobrovoljci bili, tek će se videti). Ukupan broj pripadnika JSO-a doterao je do pet hiljada, što je preterivanje, kao i hvalisanje sa hiljadu borbenih letova privatnog ratnog vazduhoplovstva JSO-a sa "tajnih aerodroma" i Udbine. U najbolje vreme, od 1961. do 1965. CIA je u Laosu imala tajnu armiju od desetak hiljada ljudi i svoje ratno vazduhoplovstvo; Bosna i Krajina su tek dvadeseti deo Laosa…\nAnaliza ovog hvalisavog referata Franka Simatovića poslednje je što Miloševiću treba u Hagu. Ali, Frenki je tada govorio za svoje kamere, među svojim saborcima i prijateljima i za svoga Šefa.\nZONA ODGOVORNOSTI:Kapetan Dragan Vasiljković u Kninu 1991.\nDUH RADOVANA STOJIČIĆA: Gledalac ovog kućnog amaterskog video-snimka ne može da ne primeti izvesnu atmosferu napetosti. Sve je lepo i fino, družimo se, ćaskamo, psujemo; ali nedostaje opuštenost: sve je to ritualno, delimično zbog Miloševićevog prisustva, ali i kad on ode. Vode ih na strelište da gledaju kako momci pucaju iz francuske puške FAMAS, iz Heckler und Koch automata i iz Zastavine snajperske puške kal. 12,7 mm, čiji se zatvarač zaglavi… Gledaju vozila i opremu, puštaju učtive zvuke, ali se ponašaju kao da su na pogrebu, kao da nečiji duh lebdi nad njima.\nTri nedelje pre te proslave, dakle 10. aprila 1997, u beogradskoj kafani "Mamma mia" ubijen je veoma stručno Radovan Stojičić Badža, tada v.d. ministra unutrašnjih poslova Republike Srbije, dakle nominalni šef ogromne većine prisutnih, saborac od početka, drug i prijatelj. Vlajka Stojiljkovića, budućeg ministra, na snimku nema (ili je negde pozadi, pa se ne može prepoznati, jer je digitalna verzija musava i loše rezolucije). Tužni zbor odao mu je počast minutom ćutanja. Verovatno nikada nećemo saznati šta je ko od prisutnih tokom tog minuta ćutanja mislio, ali senka tog atentata bila je tamo u Kuli opipljiva. Mi tu slavimo i provodimo se, a Badžu je overilo; ko je sledeći na redu? Gledamo se ispod oka: ko zna nešto što ja ne znam?\nOnda su delili poklone: Milošević, kapetan Vasiljković i još neki dobili su po jedan spomen-bodež JSO-a (IMPA Zemun), ostali plakete i satove. Onda su seli da jedu i da nazdravljaju, pa su ispratili Slobu i Sentu, pa su se vratili za trpezu, da odagnaju duhove, sećanja i strahove. Utisak ovog gledaoca tog video-materijala (posle tri gledanja) skoro da je sledeći: većina prisutnih nekako bi više volela da nije tu. A kako im je tek danas?\nU trenutku ove proslave sa video-snimka, Milošević, njegov policijski aparat i ideološka logistička podrška Srpstva Vaskolikog već su bespovratno izgubili tri rata na koje je Franko Simatović tako nadahnuto podsetio prisutne na banketu. Četvrti rat izgubiće 1999, a peti 2000. u oktobru. Već tada, 1997, ni mesec dana po Badžinoj pogibiji, neke su stvari morale biti jasne pametnim ljudima koji su imali pun dostup pravim informacijama. I Frenki i Jovica ponašali su se ritualno i puštali politički korektne zvuke; već naredne godine stvari će stajati drugačije: Jovica i Frenki biće smenjeni, a za njima i još jedan gost sa banketa u Kuli, gen. Aleksandar Dimitrijević, načelnik Uprave bezbednosti VJ; o prisutnoj sitnoj boraniji i da ne govorimo. Ostalo je istorija…\nSama okolnost da se ovaj porodični video-snimak našao u Hagu dovoljno je ilustrativna. Lojalnosti se pomeraju; brzina menjanja zavisi od čvrstine živaca u pregovorima, ali i od razumevanja političke stvarnosti. Tu je JSO malo kasnio, mada se sjajno izvukao iz te novembarske budalaštine 2001, zahvaljujući Đinđićevim nerazumljivim obzirima. Ulemek–Luković–Legija, sada civil, ne primećuje razlike, a i zašto bi? Radi šta hoće nekažnjeno, ima pratnju veću od Đinđićeve i baš ga briga; nije loša karijera za bivšeg narednika – ako je dotle dogurao. Stare veze sa Zemunom sada su jače, a Čume neka priča šta hoće iz dalekih neverničkih krajeva; mašine su otišle u vazduh zaslugom vešte i stručne ruke. Đinđić uvijeno preti iz Frankfurta da tako više ne ide, Dušan Mihajlović opet pušta razne zvuke, ali Srbija je i dalje slobodno lovište za gospodu legaliste iz Kule, kako ih zove Ljuba Živkov, i za njihove sponzore na koje su tako ponosni. Izgubili četiri rata, promenili stranu u petom i još imaju drskosti da nam po novinama drže "patriotske" lekcije u svojim saopštenjima (JSO novembra 2001. i Legija pre koju nedelju): oni "ne pucaju na Srbe" itd.; samo skreću pune kamione peska na Srbe. Šta njih tako brine? Da se ne dođe do toga da šta je ko kada radio? Ne tokom slavnog vojevanja van Srbije, nego u Srbiji, da budemo precizni: trag JSO-a, taktički i profesionalni rukopis, postao je veoma prepoznatljiv tokom godina. Pasivni otpor policije, tužilaštva i sudova, politički motivisan i ohrabren, ne može da traje večno.\nDobro je što se ovaj film pojavio na televiziji, pa makar i takav musav i jedva razumljiv. Bilo je lepo videti ih sve tako zajedno, od Šefa do Vučele, kako se druže i uživaju, kako jedni druge uveravaju da su na najboljem putu i da je sve ne može bolje biti, jer, evo imamo JSO i Legiju i ko nam je ravan… Banket u Kuli je dobrodošlo podsećanje na najgoru prošlost.


Republika / Zagađen vazduh odnosi žrtve! U Crnoj Gori 36 ljudi preminulo, u BiH 334, a u Srbiji zastrašujuća brojka mrtvih\nutorak, 22. 10. 2019.| 18:10\nU Crnoj Gori je 36 ljudi umrlo tokom 2016. godine usled zdravstvenih komplikacija izazvanih zagađenim vazduhom.\nTo je pokazao izveštaj "Hronično zagađenje ugljem" koje su radili organizacije "HEAL" i "Gripis".\nIzveštaj sadrži alarmantne podatke o zagađenju regiona - više od 500 ljudi u Srbiji je umrlo od komplikacija izazvanih zagađenim vazduhom, 334 u Bosni i Hercegovini, a 96 u Albaniji.\nDug jugoslovenskih bivših republika NENORMALNO VISOK! Evo koliko duguju pojedinačno\nElektrane na ugalj u Srbiji, Crnoj Gori, Bosni i Hercegovini, Severnoj Makedoniji značajno doprinose zagađenju vazduha emitujući zabrinjavajuće visoke nivoe zagađivača koje se šire na velike udaljenosti.\nFabrike uglja na Zapadnom Balkanu su veoma stare i ispod standarda. Prema podacima iz 2016. godine 16 fabrika u ovom regionu emituje više sumpor-dioksida nego svih 250 fabrika uglja u Evropi.\nAutori analize podsećaju da su zemlje ZB 2005. potpisale ugovor o Energetskoj zajednici kojim je određen rok da potpisnice moraju da počnu da se pridržavaju pravila o kontroli zagađenja u skladu sa propisima EU.\nSrbija BiH Crna Gora Zagađen vazduh Zagađenost vazduha Preminuli


Joan of Arc – francuska heroina poklanja bonuse! | Online Casino Bonus\nJoan of Arc – francuska heroina poklanja bonuse!\nVideo slot sa karakterističnom funkcijom u osnovnoj igri i bonus igrom sa dodatnim besplatnim spinovima!\nJovanka Orleanka, poznata i kao Devica iz Orleana, poslužila je kao inspiracija provajderu online casino igara GameArt za stvaranje novog sjajnog video slota Joan of Arc. Ova francuska heroina, koja je neslavno završila svoj život spaljivanjem na lomači, redak je primer istinskog viteza, čime je svakako zaslužila svoje mesto i u industriji igara na sreću. Joan of Arc je video slot koji na pravi način proslavlja podvige ove riđokose ratnice kroz specijalne funkcije koje nudi. Nastavite sa čitanjem ove recenzije za više informacija o samom slotu.\nRatnički video slot Joan of Arc je slot sa vrhunskom grafikom i odličnim animacijama, koji na sjajan način doprinose atmosferi 15. veka u Francuskoj. Tabla slota postavljena je na frontu; u pozadini možemo videti olujno nebo i zelenu travu na kojoj se nalazi razno oružje. Sama tabla je tamnobraon boje, uokvirena metalnim ramom, i na njoj se javljaju rani simboli.\nUpoznajte se sa video slotom Joan of Arc\nSimboli koje prve uočavamo su klasični kartaški simboli 9, 10, J, Q i K i oni nose najnižu vrednost. Ovim simbolima se pridružuju oklop, štit, dvorac, vojnik i Jovanka na konju u borbenoj poziciji. Tim redom idu i vrednosti simbola, sa Jovankom na kraju kao najvrednijim simbolom među ovim, osnovnim simbolima. Specijalni simboli, koji će se pojavljivati u kolonama znatno ređe, su džoker i scatter. Džoker se javlja samo u kolonama 2, 3 i 4 i to u vidu bele zastave sa zlatnim okvirom i natpisom Wild. Ovaj simbol će iz svojih kolona delovati na ostale simbole, zamenjujući ih u kombinacijama, doprinoseći češćim dobicima.\nDa biste ostvarili dobitak, potrebno je da pravite kombinacije simbola koje će se prostirati sleva udesno po kolonama, počev od prve kolone sa leve strane. Osim toga, potrebno je da kombinacija odgovara i jednoj od 243 dobitne kombinacije. Dakle, umesto isplatnih linija, online casino slot Joan of Arc poseduje dobitne kombinacije.\nSpecijalna funkcija proširivanja simbola donosi bonuse\nVideo slot Joan of Arc poseduje i jednu karakterističnu funkciju, a reč je o Expand & Split funkciji. Naime, kada pronađete ovaj video slot na svom omiljenom kazinu, primetićete na tabli za igru da neki simboli imaju oklop. Njihov broj je nasumičan i može prekriti bilo koji osnovan simbol. Svaki put kada se ovakav simbol nađe u dobitnoj kombinaciji, on će se proširiti na celu kolonu, obezbeđujući bolje isplate.\nZa ovo je zaslužan scatter simbol Jovanke Orleanke koji će svojim mačem preseći oklop koji nosi simbol i tako ga osloboditi da se proširi po redovima. Ovaj simbol neće zameniti simbol koji pokrije, već će sa tim simbolom podeliti polje, dajući nam tako dvostruki simbol. Dobici se isplaćuju po simbolu i po svakoj koloni zasebno, i to samo najvredniji.\nKockajte svoje dobitke i dođite do još boljih\nDa svoju igru dodatno obogati, provajder GameArt joj je dodao i kockanje. Ovo je opcija koja će vam biti dostupna nakon svakog dobitnoj spina i nakon bonus igre. Sve što je potrebno da uradite da biste učestovali u ovoj igri je da, nakon nekog dobitka, pritisnete taster Gamble umesto tastera Take. Tada će se tabla za igru promeniti i pred vama će se naći jedna karta i dva tastera. Potrebno je da pogodite koje boje je skrivena karta, crne ili crvene, za šta će vas slot nagraditi udvostručivanjem vašeg dobitka, kojim ste pokrenuli opciju Gamble. Opciju kockanja možete iskoristiti pet puta zaredom, a dostupna je samo ukoliko ne koristite režim Autoplay.\nPridružite se mladoj ratnici u oslobađanju Francuske i upustite se u avanturu sa specijalnim proširujućim simbolima i bonus igrom sa dodatnim besplatnim spinovima. Uživite se u Francusku 15. veka i neka vam Jovanka Orleanka donese neke dobre bonuse.\nUkoliko uživate u video slotovima ratničke tematike, pročitajte i preglede slotova Call of the Valkyries, Vikings Fortune: Hold and Win i Legend of Hou Yi.\n5 meseci ago 6 109\n6 Replies to “Joan of Arc – francuska heroina poklanja bonuse!”\nZa sve nas koji volimo filmove gde ima maceva i vitezova 😀 svaka cast na ideji\n30/10/2020 at 20:16\tReply\nDžoker se javlja samo u kolonama 2, 3 i 4 i to u vidu bele zastave sa zlatnim okvirom i natpisom Wild. Ovaj simbol će iz svojih kolona delovati na ostale simbole.\nTo bre…gemblovanjeee. i uvek na crveno😉\n30/10/2020 at 20:58\tReply\nOvaj ratnicki video slot je pravo remek delo…Inspirisan Jovankom Orleankom u Francuskoj u 15 veku,prepun je simbola,dzokera ,243 isplatne kombinacije i kockanjem kao mogucnoscu podizanja uloga!!!!\n30/10/2020 at 23:38\tReply\nOdlična tematika igra jako dobre bonuse i sjajne teme sviđaju mi se mnogo\nSlot je prosto neverovatan…ima sve funkcije sto jedan dobar slot treba da ima i plus ima mogucnost kockanja…ovaj slot je za svaku preporuku.\n31/10/2020 at 16:45\tReply


Hag i ribari - Miloš Mitrović - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumne » Miloš Mitrović » Hag i ribari\n0Piše: Miloš Mitrović 02. februara 2014. 19.51\nZamršenu stvar podrobno je razjasnio ugledni Ekonomist.\nTražila je Lima da se fiksira nova pomorska granica jednako udaljena od obala dveju država; da ta granica počinje na mestu Punta Konkordia, gde suvozemna granica dolazi u dodir s morem, umesto na Pograničnoj koti broj jedan, 250 metara severnije; treći, najvažniji zahtev, bio je da se kao peruanski potvrdi „spoljni trougao“ na okeanu od nekih 29.000 kvadratnih kilometara koji se rasprostire na više od 320 kilometara zapadno od Čilea, ali na isto toliko manje od obale Perua.\nI dok londonski magazin veruje da je presuda omogućila i Limi i Santjagu da proglase pobedu, Njujork tajms tvrdi da je MSP „velikim delom presudio u korist Perua, uskraćujući Čileu ekonomska prava nad otkosom Tihog okeana“. Naime, sud je postavio pomorsku granicu na 128 kilometra od čileanskog grada Arika na granici sa Peruom, a „iza toga je povučena dijagonalna linija jugozapadno, odsecajući oko 20.720 kvadratnih kilometara od „ekskluzivne ekonomske zone Čilea“, precizan je njujorški Tajms. Na presudu MSP-a nema prava žalbe.\nI upućeni Bi-Bi-Si drži da je Peru u haškom sudu dobro prošao, čak da je nagrađen, ali i navodi da vode bogate ribom ostaju u rukama Čilea. Takvo bi, pak, promišljanje bila slaba uteha ribarima u Ariki: pošto je MSP dodelio oko 20.000 kvadratnih kilometara na okeanu Peruu – dakle 9.000 kvadratnih kilometara manje no što je Lima tražila – izašli su na ulice mašući crnim i nacionalnim zastavama jadikujući da im se presudom otima od usta. Revolucije, međutim, naslućuje se iz tumačenja Njujork tajmsa, neće biti jer se na preostalih 9.000 kvadratnih kilometara okeana sprovodi pretežni deo „pecaroških aktivnosti niskog intenziteta“.\nPredsednik Perua Olanta Humala je ocenio da je Peru u sudnici dobio najveći deo onoga što je tražio. Odlazeći šef čileanske države Sebastijan Pinjera rekao je da se Santjago ne slaže sa odlukom suda jer gubitak dela ekonomske zone znači „nesrećni gubitak za državu“, ali je obećao da će presuda biti poštovana i „postepeno implementirana“. I novoizabrana predsednica Čilea, harizmatična Mišel Bašele, uz uvažavanje suda, govorila je o „bolnom gubitku“.\nHag je mnoge u Čileu zbunio pomeranjem granice na 128 kilometara od Arike. „Još ne razumemo odluku suda da smanji ekstenziju paralele“, rekao je Mario Artaza, bivši zvaničnik Ministarstva spoljnih poslova Čilea. „Ipak, Čile je izgubio relativno malo u poređenju s onim što je Peru tražio“. Dopisnici, prema britanskom javnom servisu, kažu da je u čitavom slučaju i nacionalni ponos u obe zemlje bio u pitanju: „Neki Peruanci vide presudu kao priliku da povrate nacionalno dostojanstvo i teritoriju posle ponižavajućeg poraza od Čilea u XIX veku“. U Ratu za Pacifik Čile je, naime, od Perua i Bolivije oteo zemlju bogatu mineralima. Proces koji je La Paz takođe poveo pred MSP protiv Čilea prošle godine tek treba da bude rešen. Za Boliviju je ratni poraz ostao posebno bolan, jer je u njemu izgubila jedini izlaz na more. Ekonomist je stajališta da je presuda MSP-a svakako bila nagrada kako za Peru, tako i za Čile, jer će doprineti prevazilaženju nasleđa sukoba iz pretprošlog stoleća.


RAK PANKREASA JE NAJTEŽE OTKRITI: Koji su najraniji znaci da telo razara ova opaka bolest? : Nadlanu.com\nRAK PANKREASA JE NAJTEŽE OTKRITI: Koji su najraniji znaci da telo razara ova opaka bolest?\nObjavljeno 30. sep 2020. / 13:15:59\nbilirubinbolbol u leđimabol u stomakugubitak kilogramanadimanjepankreasrak pankreasašećer u krvitumorurin


PLAZMA KUGLICE - BOŽIĆNI KOLAČI BEZ PEČENJA « Jednostavni kolači\nIdealni božićni kolači za sve one koji su u žurbi, a naročito za one koji sve oko tog božićnog delirija ostave za zadnji tren S obzirom da u kuglice ne ide niti jedno jaje, mogle bi doista dugo stajati u kutijama s poklopcima.\nOd dobivene mase raditi kuglice, svaku kuglicu umakati ili u mljevene orahe ili u kokos ili čokoladne mrvice. Pospremiti ih na hladno da se stisnu do kraja, a nakon toga ih možete držati u zatvorenim kutijama do posluživanja na ne previše toplom mjestu


Dizajniraj i kupi\nKupi i uživaj\nNaši inovativni brendovi\nNapravite po svom ukusu Pregledajte naše popularne opcije u nastavku ili potražite kompletan asortiman dekorativnih detalja od prodavca. Pogledajte sve dodatke\nSensus Navigation Pronađite svoj put i povežite se sa našim aplikacijama na bazi tehnologije oblaka da biste stigli do najbližih interesantnih tačaka ili slobodnog mesta za parkiranje. Izaberite svoje odredište pomoću glasovne komande ili unapred pomoću mobilnog telefona. Ažuriranje mapa je uključeno u ponudu.\nRead more Pogledajte sve dodatke Naše inovacije\nAutorsko pravo © 2014. Volvo Car Corporation (ili njene podružnice ili davaoci licenci)


Acer predstavlja novu liniju laptop računara sa drugom generacijom Ryzen procesora | PC Press\nAcer laptopi s drugom generacijom Ryzen procesora\n23. maj 2019. Branislav Bubanja\nAcer je najavio da će na Computex sajmu na Tajvanu, koji se održava od 28. maja do 2. juna predstaviti dva nova laptop računara, koji će biti zasnovani na najnovijoj generaciji AMD Ryzen mobilnih procesora. U pitanju su računari koji su nazvani Nitro 5 i Swift 3.\nNitro 5 je prenosni računar namenjen gejmerima. Pokretaće ga druga generacija Ryzen 7 3750H procesora, kao i Radeon RX 560X grafička karta. Zahvaljujući tome, igrači će moći da očekuju fantastične vizuelne i responsivne performanse, koje će im obezbediti vrhunsko iskustvo u igranju.\nSwift 3 je fokusiran na produktivnost i biće opremljen drugom generacijom Ryzen 7 3700U procesora i Radeon Vega grafičkom kartom. Acer tvrdi da će ovaj laptop biti dovoljno snažan da efikasno obavlja najzahtevnije zadatke koji se tiču obimnih izračunavanja i video editovanja, a biće sposoban i za igranje igara u solidnom kvalitetu i brzini.\nOba laptopa biće predstavljena na Acer-ovom štandu na predstojećem Computex-u.\nPročitajte i: Acer lansirao računare sa antibakteriološkom zaštitom\nTagovi: Acer, AMD Ryzen, Computex, mobilni procesor, Nitro 5, ryzen procesor, Swift 3\n← Wiko ušao na tržište SAD\nSony će nastaviti da pravi pametne telefone po svaku cenu →


Mrazevi naneli veliku štetu malini - AgroSmart\nSneg koji je noćas padao izazvao je velike štete na malinjacima na području Ljubovije.\nU selu Gornje Košlje napadalo je oko 20 centimetara snega.\nBranko Kostić iz tog sela sumnja da će ove godine imati rod „crvenog zlata“.\n„Mrazevi su u velikoj meri od Nove godine uništili malinjake, a ovaj sneg i mraz ih je potpuno uništio. Ako se nastavi ovako vreme, plašim se da malinari neće imati šta da uberu“, kaže Kostić.\nUsled snežnih padavina, Pašina ravan, deo sela Gornje Košlje, često ostane bez električne energije, što je i sada slučaj.\nVoće osetljivo na prolećne mrazeve\nVećina različitih vrsta voća je u fazi cvetanja i tek zametnutih plodova i veoma osetljiva na ove prolećne mrazeve, rekla je danas Tanugu naučni saradnik Instituta za voćarstvo u Čačku, Jelena Tomić.\n„Na temperaturi od minus dva, tri stepena mrazevi mogu naneti velike štete voćkama. Prema nekim podacima sa terena, do izvesnog izmrzavanja došlo je kod jagode“, navodi Tomić.\nProtekle noći vlažan sneg koji je pao izazvao je lomljenje grančica kod maline, pa to treba sprečiti stresanjem vlažnog snega.\nTomić podseća da je 2014. godine zabeležena slična situacija i štete su bile oko 10 odsto, uglavnom na nadmorskim visinama iznad 500 metara.\nOna se nada da i ove godine neće biti zabeležene veće štete kod maline.


Stvar srca (2006) Prolog\nStvar srca je srpski film iz 2006. godine koji je režirao Miroslav Mika Aleksić.\nDrama o iskonskoj ljubavi zbog koje su dvoje mladih spremni da učine sve. Suočeni sa samoćom, iskušenjima i razdvojenošću nailaze na najveći izazov - prevaru. Jovana i Aleksa su sudbinski povezani još od detinjstva. Primorani da se isele sa Kosova i Metohije gde su njihovi preci živeli vekovima, svoje mesto za život pokušavaju da pronađu i obezbede u novoj sredini. Suočeni su sa dugotrajnom samoćom, iskušenjima i razdvojenošću, jer Aleksa radi u inostranstvu da bi otplatili stan, sada se susreću sa nerešivim problemom - prevarom. U danonoćnom ispitivanju, traženju razloga i objašnjenja i još mučnijem ćutanju, kidaju i razgrađuju sve što ih veže, sumnjajući u svako osećanje i bliskost. Može li muškarac da oprosti prevaru? Opraštanje je umeće, veština da se prepozna pravi trenutak kad je oproštaj moguć. Jovanina i Aleksina mladost i neiskustvo samo otežavaju stvari, čineći ih nepopravljivim i dirljivo tragičnim.\nOvo je poslednji film poznatog glumca Ljube Tadića.\nReziser: Miroslav Aleksić\nUloge: Vuk Kostić, Nada Macanković, Danijela Mihajlović


Vesti sa neta o usvajanju - Page 6\nod bak taj 3/4/2016, 19:38\nJa upravo citam i ne mogu da verujem... Da li je moguce? Ja sam odusevljene, citala sam koliko je Maja bila uporna, koliko je bila ogorcena i sad ovo... Bas mi je drago, bas, bas. Pogotovu sto "znam" Maju godinama\nod Simona taj 3/4/2016, 20:03\nSama vest je tačna. Naravno novine to ne mogu da urade bez senzacionalizma na žalost... Ali hajde danas sam srećna zbog Maje pa toliko ne mislim na to...\nI ja se sećam koliko je tražila, tolike godine, toliki napori... I kad je počelo da se deli nisam verovala da i kod nas može da uspe (to je uobičajen način u SAD npr, otkako postoji fb ne vredi im što ne daju usvojenima uvid u dokumente, usvojena zajednica i svi ostali besomučno dele objave dok neko ne prepozna). Ja sam mislila da kod nas neće biti tako, da većina ljudi ne poznaju usvajanje i nisu svesni šta znači ne znati svoj biološki identitet pa će ih biti baš briga. Drago mi je da sam se varala. Pratila sam kako teče deljenje i kad je počelo u hiljadama onda sam već verovala da će Maja uspeti, od tolikih ljudi koji dele i ko zna koliko njih koji čitaju, od objava u novinama, mora da dodje do nekoga ko nešto zna... tako je i bilo :)\nod noja taj 4/4/2016, 01:38\nBilo bi lepo da se i Maja javi ..bas lepe vesti\nPosle toliko godina ....\ni ja sam pratila i ovde nama je pisala secam se ...\nI ovu poruku sam i ja sharovala na FB\nod snedra taj 5/4/2016, 10:46\nBravo za Maju i njenu upornost!\nI ja sam pratila i podelila njenu objavu na FB. Sto kaze Simona, kad sam videla koliko "share"-ova ima na FB poverovala sam da ce Maja uspeti.\nSrecan reunion Majo!\nod BiKsi :) taj 22/4/2016, 21:44\nJa sam tek danas videla info na tv, i odusevila se! Volela bih i da se Maja javi, videh da je opet trudna! Sve cestitke, divnoooooo!\nod Simona taj 22/4/2016, 22:56\nJeste, evo i emisije gde je Maja bila, od dvadesetog minuta...\nod BiKsi :) taj 22/4/2016, 23:34\nPredivno,nisam danas stigla da odgledam,al sada jesam! Maja bas zraci!\nod Simona taj 23/4/2016, 00:07\nod Simona taj 23/4/2016, 08:42\nPoslah ovima iz Mondoa komentar, ne znam da li će biti objavljen ali moje iskustvo sa novinama do sada nije baš bilo najbolje... objavljuju komentare ljudi koji ne poznaju usvajanje a ne i objašnjenja. No evo i tog komentara, pa svakako i vi pošaljite, možda se nešto nekad i u našem novinarstvu promeni, vredi pokušavati...\nPodrška Milici <3\nUsvojena deca traže svoje biološke roditelje radi onog svega što ostali neusvojeni imaju od detinjstva te možda ne vide vrednost toga. To je genetika, fizičke i delimično psihičke osobine, osobe na koje liče, medicinska istorija (bolesti od kojih se često umire u nekoj porodici), biološka braća i sestre, priča koja je pratila njihovo rodjenje, zašto je došlo do ostavljanja... Uostalom zašto bi bilo kome bilo uskraćeno da vidi osobu koja ga je donela na ovaj svet? Svi potencijalni usvojitelji prolaze pre usvajanja školu roditeljstva pri centru za socijalni rad u kome se uče o usvajanju pa i zbog čega će njihova deca jednog dana potražiti biološke roditelje. Takodje uče da ne osudjuju ljude u čijim cipelama nisu hodali. Usvojeni roditelj koji razume i usvajanje i sopstveno dete pratiće ga na tom putu (u ovom slučaju Milicina majka je uz nju u potrazi za biološkom). Pronalazak bioloških roditelja ne znači da se usvojeni roditelj voli manje, niti da bilo šta u usvojenoj porodici nije bilo u redu, takav tok je put ka pronalasku identiteta usvojene osobe. Usvojenom roditelju je potrebno iskazivati zahvalnost onoliko koliko i bilo kom drugom roditelju, valjda je normalno da roditelj odgaja dete kao i da čini ono što je najbolje za njegovo dete (a saznanje celokupne svoje životne istine jedne osobe valjda spada u ono najbolje). Onaj ko nije spreman da se nosi sa nešto zahtevnijim roditeljstvom i ne treba da postane roditelj putem usvajanja.\nod Simona taj 23/4/2016, 09:22\nO objavili su moj komentar na Mondo-u! Nešto se ipak menja :)\nod Tangerine taj 23/4/2016, 10:57\nObjavili su tvoj komentar i na onom sajtu 24 sata. Milica bi mozda mogla detaljno otvoreno pismo (sa ovakvim objasnjenjima svojih motiva za potragu jer 80% ljudi ima slicne predrasude) da posalje raznim novinama, pa da vidimo ko ce da objavi i da li ce joj to pomoci.\nod Simona taj 23/4/2016, 18:01\nnisam ništa pisala na 24 sata, to je neka druga Simona Jedino ako je nešto bilo ranije. Ja nisam videla, pratila bih da li će mi objaviti komentar ali nikad ne bih dočekala. Jedino ako je objavljeno kad sam ja već prestala da pratim. Ako možeš da staviš link za taj članak gde si videla komentar.\nMilica je već objaviljivljivala svoju priču ali nije joj mnogo pomoglo, pretpostavljam da se zato odlučila na ovaj način. Evo članka baš iz 24 sata o Milici koji je podeljen i na blogu a izašao je pre nekog vremena.\nod Tangerine taj 23/4/2016, 18:04\nHej, pa to je taj link. Pisala si 29.12.2015, nego ja nisam tada ispratila. Ti si 100%\nod Simona taj 23/4/2016, 18:16\nE pa hvala ti... Evo i sad kad sam gledala nisam videla moj komentar niti ovaj jedan pre mog pa se čudim gde ga ti vidiš. Na kraju kad kliknuh neko dugme ugledah ga... E pa eto ipak su mi nekad već objavili komentar pre, evo sad saznadoh\nod BiKsi :) taj 24/4/2016, 11:02\nTo se zove komentar! Bravo SImona!\nod Simona taj 26/4/2016, 08:11\nHvala Biksi :)\nMajina priča o reunionu je na našem blogu pa možete da je pročitate https://usvajanje.wordpress.com/2016/04/26/majina-prica-o-reunionu/\nod Simona taj 29/4/2016, 23:20\nKod naše Nine na zidu često ugledam neke pozitivne priče o usvajanju pa tako i ovu http://www.alo.rs/sergej-cetkovic-zbog-ovoga-sam-usvojio-dve-devojcice/48083\nod BiKsi :) taj 30/4/2016, 15:32\nAuh, kakva prica. Jedva cekam da se mame sretnu, i sigurna sam da ce se lepo slagati! Majo,koliko si samo sada bogata!\nod Simona taj 28/6/2016, 00:05\nNa sledećem linku imate brošuru koja vam naročito može biti korisna ako ste tek u procesu usvojenja ili ste započeli ili se spremate da započnete priču o usvajanju. Mada iako smo mi već davno započeli priču i ja sam dosta čitala o isravnom vodjenju razgovora sa decom pa i prevodila za blog, čitala sam ponovo... Tako da nije loše ni za podsećanje ili neku potvrdu preispitivanje da li dobro vodimo te razgovore, koristimo dobre termine, dobro se nosimo sa pitanjima i sl... Evo linka http://www.adopta.hr/165-vodici-kroz-razgovor-o-obitelji-za-roditelje.html\nod snedra taj 28/6/2016, 20:34\nod Simona taj 8/7/2016, 20:12\nJednom da vidim nešto normalno napisano kod nas... Izljubila bih ovog novinara/novinarku za ovo "Slavna glumica je porukom poslala snažnu poruku i svim roditeljima koji su usvojili SVOJE dete. " A naravno Andjelina Džoli je moja miljenica\nod Simona taj 8/9/2016, 18:20\nNaša Milica... Ako možete podelite i na fb, njoj znači pošto je još u potrazi za biološkim roditeljima. Što više ljudi vidi veće su šanse da vidi neko ko nešto zna\nod nina :) taj 9/9/2016, 22:01\nod snedra taj 12/9/2016, 09:22\nod Jerapetra taj 12/9/2016, 09:56\nSnedra, ovo je toliko dirljivo da mi suze same klize dok čitam...


Kako je Severna Koreja pre 50 godina ponizila Vašington... - Vesti - Život - B92.net\nIzvor: B92 ponedeljak, 22.01.2018. | 10:33\nDvadeset treæeg januara 1968. godine Severna Koreja je napala i oduzela USS Pueblo, polunaoružani špijunski brod koji se kretao u meðunarodnim vodama u blizini njihove obale. Barem je tako tvrdila amerièka vlada. Poslat je kako bi sakupio što više podataka o “misterioznoj“ vojsci još misterioznije nacije, a na njemu se nalazila osetljiva špijunska oprema za enkripciju i obaveštajne dokumente.\nJedan èlan posade je ubijen, a 82 ostala èlana su zarobljena i maltretirana narednih godinu dana.\nPedesetogodišnjica otimanja broda obeležava se 23. januara i sjajan je podsetnik da su veze izmeðu Vašingtona i Pjongjanga bile napete i pre nego što su Donald Tramp i Kim Džong-un razmenjivali uvrede na nivou osnovne škole. A dobra je lekcija i za danas.\nIako su ove dve zemlje u èudnim odnosima više od pola veka, neki periodi su bili gori od ostalih. Te 1968. godine, èak i po današnjim kriterijumima, bilo je jako opasno. Kao i danas, obe zemlje su razmenile oštre note upuæene jedna drugoj. Odmah nakon otimanja broda, amerièka mornarica insistirala je na tome da se posada vrati i da se Severna Koreja izvini, a želeli su èak da traže i kompenzaciju u skladu sa meðunarodnim pravom.\nPjongjangu se ovo nije dopalo. Narednih par meseci obeležile su tenzije i mali okršaji izmeðu SAD i Severne Koreje. Nekoliko dana ranije specijalne snage Severne Koreje su skoro uspele da ubiju predsednika Južne Koreje u Plavoj kuæi, koja je ekvivalent Beloj kuæi u SAD.\nS druge strane, vrhovni general Pak Èang-kuk izjavio je da se USS Pueblo kretao vodama Severne Koreje, a ne meðunarodnim. Pjongjang je tražio od SAD da to priznaju i da upute izvinjenje i obeæaju da se tako nešto više nikada neæe ponoviti – dokumentovano. Vašington je prvo ignorisao ideju, ali su na kraju pristali i tako obustavili jednogodišnju diplomatsku sramotu kojoj su bili izloženi.\nU tim mesecima, SAD koje su bile u ratu sa Vijetnamom stekle su veliko vojno prisustvo oko Južne Koreje, gde su rasporeðivale nekoliko avio-prevoznika. SSSR, kljuèni severnokorejski saveznik, poslao je brodove u Japansko more. Scenografija je izgledala kao da se priprema jedan ozbiljan konflikt.\nU meðuvremenu zarobljena amerièka posada u Pjongjangu preživljavala je teror – glad, saslušanja, premlaæivanja i psihološko muèenje trajali su nešto manje od godinu dana. Komandant Lojd M. Buèer je èak izveden pred lažni streljaèki vod da bi „priznao“ svoje greške kada su zapretili da æe ubiti njegove ljude.\nZa Severnokorejce, brod je bio pravo bogatstvo za špijunažu zahvaljujuæi svoj tehnologiji koju je posedovao i priruènicima za rukovanje. Zanimljivo je da je posada SAD u momentu preuzimanja broda pokušala da uništi mnoge stvari na njemu, ali struènjaci veruju da je velika vrednost pala u ruke Severne Koreje, taènije pripadnika KGB-a u SSSR-u.\nInaèe, tadašnji amerièki predsednik Lindon Džonson susreo se sa ozbiljnim zahtevima da se osveti Severnoj Koreji. Štaviše, postojali su i ratni planovi, koji su ukljuèivali nuklearne napade. Sreæom, Džonson je bio uzdržan i želeo je diplomatskim putem i tajnim pozivima da reši spor. Džek Èevers, koji je napisao knjigu o incidentu sa Pueblom, zapitao se da li bi Trampova administracija pokazala ovakvu uzdržanost ako bi se suoèila sa sliènom provokacijom.\nPosada je puštena na slobodu pred Božiæ, a SAD su se izvinile Severnoj Koreji i potpisale dokument da se tako nešto više neæe ponoviti. Šteta je ipak uèinjena – Severna Koreja je ponizila Ameriku i postigla svoj cilj. Danas, trofej Hladnog rata usidren je u reci Potong kao deo ratnog muzeja u Pjongjangu.\nOtimanje amerièkog broda dobar je podsetnik da je režim Kima Džonga-una, sada veæ treæeg naslednika diktature, nepredividiv etnitet koji ne poštuje meðunarodna pravila. Tokom Drugog svetskog rata SAD i SSSR su imali jasan dogovor o špijunskim brodovima – ne dirajte nas, neæemo ni mi vas. SAD su pogrešno procenile Pjongjang smatrajuæi da æe poštovati ista pravila. Ali, nisu.\nTakva potcenjivanja ništa manje nisu opasna ni danas.


Mnoge partije žele u Bh. blok\nDNEVNI AVAZ, 04.04.2019\nDemokratska fronta nije više članica Bh. bloka, kaže u razgovoru za „Avaz“ lider Naše stranke Predrag Kojović i dodaje da bi bio sretan da ga u tom stavu iz DF-a demantiraju. Kaže da nije bilo razgovo Procitaj vise\nSarajevsko pozorište političkih lutaka\nMinimalni zajednički imenitelj. Ili najmanji zajednički sadržilac. Kako god, ovaj termin Predraga Kojevića, predsjednika Naše stranke i jedinog ovlaštenog upravitelja frankenštajn-koalicijom, pod čiji Procitaj vise\nPodmukle i ničim izazvane laži o meni i Našoj stranci\nDNEVNI AVAZ, 08.02.2019\nBh. blok donio je odluku da ide u opoziciju na federalnom i državnom nivou. Uprkos takvom stavu, dio članstva SDP-a i DF-a smatra da bi ove stranke ipak trebale ući u vlast i koalirati sa SDA i drugim Procitaj vise\nAsim, Rasim i 'minhenski odred'\nLider Naše stranke Predrag Kojović već godinama stoički, reklo bi se i gospodski, podnosi fašističke i šovinističke izlive mržnje, otrovne strelice koje odapinju Stranka demokratske akcije i njeni i Procitaj vise\nPovlačim se zbog Kojovića\nDNEVNI AVAZ, 13.10.2019\nDojučerašnji član Predsjedništva Naše stranke Damir Marjanović podnio je neopozivu ostavku na tu poziciju. U pismu koje je preksinoć uputio generalnom sekretaru ove stranke Nihadu Uku, Marjanović je k Procitaj vise\nDragan Čović nas vraća u srednji vijek\nGospodine Kojoviću, kako gledate na nove prijetnje Milorada Dodika o razdruživanju i šta građani da očekuju nakon 5. septembra? - Zabrinut sam. I zbog blokada u formiranju vlasti, a posebno zbog Dodik Procitaj vise\nVlada nije srušena, ona se urušila\nNakon što je zastupnik SDA u Skupštini Kantona Sarajevo Aljoša Čampara podnio ostavku u stranačkom Predsjedništvu, postalo je jasno da je pad Vlade SDA, DF-a i SBB-a neminovan. Strankama Četvorke za p Procitaj vise\nBiH trpi samovolju bahatih moćnika\nNa šta Vam liče ove svađe na dnevnom nivou predsjednika stranaka u vlasti i sve češće uključivanje dužnosnika susjednih zemalja u njihove trzavice? Možemo li, nakon galame koja se digla u Sarajevu zbo Procitaj vise\nNismo pomoćni točkići SDA i HDZ-a BiH\nMario Kordić je pobijedio za jedan glas u utrci za gradonačelnika Mostara. Zašto Irma Baralija i Boška Ćavar nisu glasale za Zlatka Guzina? Nacionalizam O uvredama i prijetnjama kojima su Baralija i Ć Procitaj vise\nŽelim da BiH prestane biti zemlja skandala\nDNEVNI AVAZ, 19.12.2020\nPredrag Kojović, predsjednik Naše stranke, u intervjuu za „Sedmicu“ govori o aktuelnim političkim temama. Nakon dobrih rezultata četvorke na lokalnim izborima u Sarajevu, Kojović djeluje zadovoljno i Procitaj vise


U ovim slučajevima nastava u Srpskoj može biti PREKINUTA - Banjaluka24\n0 Dijeljenja 167Pregleda\nOčekujem da Ministarstvo usvoji naše preporuke, te u vezi sa tim donese doluku o tome na koji način će biti organizovana školska godina – rekao je Zeljković.\n– Pri donošenju preporuka uzeli smo u obzir sve preventivne mjere koje su već na snazi, ali smo i naročito vodili računa o osjetljivosti djece i kontaktima koje djeca imaju, te naveli kako da se reaguje i u pojedinim situaicjama kada đaci sjednu u klupe. Pratićemo situaciju i u vezi s tim donositi dodatne preporuke – rekao je Zeljković.\n– Za odluku o zatvarnju neke škole biće odlučujući parametri zaraženih osoba u lokalnoj zajednici – rekao je Zeljković.\nOn nije jasno precizirao koje su mjere preporučene Ministarstvu prosvjete ni da li Institut preporučju da đaci u septembru sjednu u školske klupe.


NARODNO POZORISTE NAPISANO NA PLAGIJATU RUSKOG JEZIKA! - Page 3 - Forum Klix.ba\nPost by horns&drums » 19/08/2004 16:31\nkonju kao da ces ruskinju natjerati da pise na cirilici. i srbi u beogradu je nece da pisu a ti bi je pisao. ako ti se pise idi u srbiju pa je pisi koliko te je volja. nemoj je drugima nametati jebala te onu u ta zvaljava usta u paketu sa arapskim. uci ti engleski, njemacki, francuski, talijanski pa onda reci da je ti tje to bogatstvo.\nHahaha, eto ti organizuj onda peticiju da se i latinski ukine. Koji ce nam kurac? Mrtav jezik, ha ja.\np.s. ne mozes me jebat' u usta, nisam peder ali poznajem par momaka na forumu koji ce ti rado ispuniti zelju\nPost by statijeba » 19/08/2004 16:32\nEh sad nisam znao da je i to pisano srpskim pismom cirilicom.Pa na zapadu svi citaju djela dostojevskog ali nikome ne pada napamet da tjera djecu da uci ni ruski alfabet,jer postoje prevodioci,a kamoli srpsku cirilicu bez koje bi eto propala takva kapitalna djela\nPost by horns&drums » 19/08/2004 16:33\nstatijeba wrote: "Nisu mi(hvala Svevisnjem) niko i nista. Ne rade nista (hvala Svevisnjem i amerikancima). Osim par kampova za obuku Al Kaide, par podijeljenih pasosa moje drzave , fakat su mirni. "\nNecu s tobom ulaziti u daljnju diskusiju jer si me ocito krivo shvatio.\nNego ti lijepo cekic u ruke pa poskidaj ona slova sa Pozorista/Kazalista\nPost by horns&drums » 19/08/2004 16:34\nstatijeba wrote: Eh sad nisam znao da je i to pisano srpskim pismom cirilicom.Pa na zapadu svi citaju djela dostojevskog ali nikome ne pada napamet da tjera djecu da uci ni ruski alfabet,jer postoje prevodioci,a kamoli srpsku cirilicu bez koje bi eto propala takva kapitalna djela\nMaloprije sam napisao da me ocito nisi shvatio, no ispraviti cu se. Jako si glup momak...\nPost by statijeba » 19/08/2004 16:36\nBoze sacuvaj,ne pada mi na pamet da se jos i tim bavim.Neka skida kome smeta.Bas kao i tebi sto smeta arapsko pismo na"pojedinim institucijama"..\nPost by grbavica70 » 19/08/2004 16:40\nIma jedva 20 000 (od prijeratnih skoro 200 000), od kojih vise od polovine ne zivi u Sarajevu, nego dolazi povremeno da otkrije sta mu je novo trazi, osamdeseta komisija za stambena pitanja po redu, od papira, da bi mogao konacno da postane vlasnik necega, cega je vec vlasnik. A nemogu ostati u Sarajevu, jer niko ne zeli da im da posao...Sto se tice "sicanja" granatama, gadjao je ko je stigao jer je bio rat i kako se unistavala Grbavica, Ilidza od artiljerije ABiH, tako su vjerovatno stradali kvartovi od artiljerije VRS. Bio je rat.\nSto se tice teritorija, Srbima po katastru pripada 64% BiH, zemljisnog posjeda, pa je mozda zbog toga i bilo "zapisavanje" teritorija, jer nijedan vlasnik zemlje i imanja nije zelio da mu dedovina pod kontrolom ABiH.\nSrbi su trazili ravnopravnost u Skupstini i nisu je dobili, Srbi su trazili tri nacionalne televizije i nisu ih dobili, Srbi su trazili kantonizaciju Bosne - pa su ih nazivali cetnicima...\nA sta imamo danas ? Kantonizaciju, ne tri nacionalne televizje nego deset a i dalje nismo ravnopravni u FedBiH, ni na zasjedanjima. Svi pune svoje dzepove i plase narod izbornim pobjedama "onih drugih".\nNema vise rata, ali je Bosna okupirana i kolonizirana.\nSto se Sarajeva tice, zatvorili ste sve prilaze Srbima i onemogucili im da se zaposle, a ovamo se folirate sa nekakvim cirilicnim natpisima po ustanovama u koje vecina sadasnjih stanovnika Sarajeva nikada nije ni zakoracila.\nPost by horns&drums » 19/08/2004 16:42\nBas kao i tebi sto smeta arapsko pismo na"pojedinim institucijama"..\nNe napisah nigdje da mi smeta arapsko pismo. Samo sam pitao nekoga bi l' mu bilo draze da je umjesto cirilice arapsko.\nPost by statijeba » 19/08/2004 16:42\nmozda,vjerovatno sto nisam vise procitao kapitalnih dijela pisanih cirilicom?\nNi ti mene ne shvatas a ja samo kazem.Ako si za multikulturu onda jednako odrezi prema svima,bez generalizovanja-recimo ta suplja o mudzahedinima, i onda ces postati bosanac sa velikim B..\nPost by horns&drums » 19/08/2004 16:43\nNe postati nego ostati. Kao sto i jesam. I opet ti kazem, kao sto ne mogu suplje o ustasama tako ne mogu ni suplje o mudzahedinima.\nPost by Tisina » 19/08/2004 16:46\npa nista vi prestanite uciti cirilicu a mo koji je znamo cemo postati prevodioci sa srpskog eto nam posla\nPost by BigusDickus » 19/08/2004 20:46\nHorns, stvarno nisam ocekivao antisemitisticke izjave od tebe.


Stranica bez granica! - Države koje su legalizirale marihuanu imaju više prometnih nesreća\nIvana Vlašić www.autostar.hr\nDržave koje su legalizirale marihuanu imaju više prometnih nesreća\nInstituti i nezavisne agencije za sigurnost prometa objavili su rezultate istraživanja provedenih na podacima o prometnim nesrećama, u razdoblju od 2012. do 2017. godine...\nRezultati su pokazali kako su se američke države koje su legalizirale upotrebu marihuane suočile s porastom broja prometnih nesreća.\nDva odvojena istraživanja fokusirala su se na podatke prikupljene od osiguravajućih kuća. Prva je analizirala odnose učestalosti osiguranih vozila u prometnim nesrećama, a druga učestalost prisutnosti marihuane u prometnim nesrećama, prema policijskim prijavama. Rezultati prvog istraživanja pokazali su kako je nakon legalizacije marihuane broj prometnih nesreća porastao oko šest posto u Coloradu, Oregonu, Nevadi i Washingtonu. Za usporedbu su odabrane države koje zabranjuju upotrebu marihuane – Idaho, Montana, Utah i Wyoming.\nU drugom istraživanju ustanovljeno je kako je policija u Coloradu, Oregonu i Washingtonu prijavila čak 5,2 posto više prometnih nesreća na milijun incidenata, u usporedbi sa susjednim državama. U obama istraživanjima u obzir su uzete demografske razlike, podaci o zaposlenosti, kao i vremenske prilike u analiziranome razdoblju. Marihuana utječe na ponašanje vozača za upravljačem, pa bi njezino korištenje u prometu trebalo tretirati kao i korištenje alkohola, zaključak je ove studije.


Muške pantalone - MUŠKARCI - Sportska prodavnica Intersport | Intersport\nAsics ROAD 2-N-1 7IN SHORT, muški šorc za trčanje, crna\nNike M J ESS FLC SHORT, muški šorc za košarku, siva\n4.899,30Rsd - 4.899,99Rsd 6.999,99Rsd\nNike M NSW SPE+ FT SHORT MFTA, muški šorc, crna\nProtest PRTNICHLAS, muški šorc, plava\nNike M J ESS FLC SHORT, muški šorc za košarku, crvena\nNike M NKCT DF ADVTG SHORT 7IN, muški šorc, crna\nHelly Hansen BRONO SOFTSHELL SHORTS, muški šorc, siva\nProtest PRTEARVIN, muški šorc, siva\nMuške pantalone za sport I slobodno vreme\nSvaki muškarac želi da nosi pantalone koje će mu savršeno odgovarati za sportske aktivnosti, kao donji deo trenerke ili za aktivnosti u slobodno vreme. Poznati brendovi sportske odeće u svojim kolekcijama nude pantalone koje se mogu nositi u svakoj prilici, ne samo za sport I treniranje već I za slobodno vreme kod kuće, za posao ili večernji izlazak.\nDizajn je uvek važan\nBilo da se radi o pantalonama koje su namenjene za sportske aktivnosti ili za slobodno vreme, dizajn je podjednako važan. Pantalone za sportske aktivnosti imaju potrebu za funkcionalnim dizajnom, koji ima rešenja za sve potrebe sportista kao što su planinari ili skijaši. Kada se kreiraju pantalone za slobodno vreme, mnogo veći akcenat se stavlja na aktuelne trendove I modu. Današnji muškarci žele više, očekujući da bez obzira na njihovu namenu, pantalone sadrže sve te karakteristike, kao što su kvalitet, funkcionalnost, korišćenje naprednih tehnologija, moderan izgled I atraktivnost.\nMuške pantalone za planinarenje imaju funkcionalan dizajn. One su svestrane I praktične jer sadrže mnogo detalja, koji pomažu I olakšavaju sve prepreke sa kojima se planinari susreću u prirodi. Napomenućemo samo neke od njih: praktični džepovi, krojevi koji omogućavaju da se odvoje delovi I tako dobiju kratke pantalone, ojačani delovi koji se najčešće koriste, da bi se zaštitili od habanja.\nMaterijali koji se koriste podrazumevaju tehnologije koje omogućavaju brzo sušenje, prozračnost, eliminisanje vlage I vodootpornost. Za hladno vreme najbolje muške pantalone za planinarenje su termo pantalone, koje održavaju toplinu tela I štite od hladnoće.\nDobre muške ski pantalone su izazov za svakog proizvođača. Skijanje je veoma zahtevan sport I izbor kvalitetne odeće je izuzetno važan. Najpoznatiji brendovi kao što su Colmar, Icepeak, Mc Kinley I drugi se trude da koriste najnapredniju tehnologiju, koja će omogućiti postizanje vrhunskih rezultata u sportu I omogućiti maksimalnu udobnosti I prijatnost u toku aktivnosti. Vrhunski materijali omogućavaju vodootpornost, prozračnost, cirkulaciju vazduha, eliminisanje vlage I brzo sušenje. Veoma su izdržljivi I otporni na habanje, a pri tom su prijatni za nošenje. Ski pantalone su opremljene sa praktičnim džepovima, mogu imati naramenice, pojas je elastičan I može se podešavati za maksimalno prianjanje. Dizajnirane su tako da je olakšano obuvanje pancerica I sprečen prodor snega u unutrašnjost pantalona. U donjem delu su ojačane, za duži vek trajanja, a kolena su ergonomski dizajnirana, kako bi skijaši imali što veću slobodu pokreta I sigurnost.\nUrbana moda je prihvatila značaj izražene potrebe za udobnost odeće, pa su muške sportske pantalone postale svakodnevnica. Zbog toga svi sportski brendovi koji diktiraju trendove, kao što su adidas, Puma, Nike, SuperDry I drugi, u svojim kolekcijama nude veoma elegantne pantalone, koje imaju klasičan ili moderan dizajn, koje su namenjene za slobodno vreme I koje se odlično kombinuju sa majicama, duksevima I košuljama. Izrađene su od prijatnih I kvalitetnih materijala I krojene tako da lepo stoje na svakoj muškoj figuri.\nU letnjem periodu najviše se nose kratke pantalone, bermude, koje sa svojim atraktivnim dezenima inspirišu dobro raspoloženje I zabavu.\nAko vas zanima gde možete naći najveći asortiman kvalitetnih muških pantalona, namenjenih za sport ili slobodno vreme, posetite Intersport prodavnice, koje možete naći u Beogradu i mnogim gradovima širom Srbije ili posetite Intersport web prodajnu stranicu. U njihovoj velikoj ponudi se nalazi odeća koja je namenjena za razne sportove, trening i planinarenje sa jedne strane ili prijatne šetnje i druge slobodne aktivnosti. Odeću odlikuje uvek odličan kvalitet i dizajn, ponuda je uvek aktuelna, funkcionalna i moderna, a pristupačne cene, mogućnosti plaćanja i uvek aktuelne akcije, su tu zbog vas i vašeg zadovoljstva.\nBermude 44 Artikli\nDonji deo trenerke 74 Artikli\nDresovi 10 Artikli\nHelanke 45 Artikli\nPantalone 3/4 to 7/8 2 Artikli\nStrech pantalone 5 Artikli\nŠortsevi 186 Artikli\nL 5 1 Artikal\n48 81 Artikli\n50 99 Artikli\n52 95 Artikli\n54 84 Artikli\n56 81 Artikli\nL 236 Artikli\nXXL 114 Artikli\n2XL 81 Artikli\nKarpos 11 Artikli\nCrna 266 Artikli\nNarandžasta 6 Artikli\nSiva 93 Artikli\nDuge 152 Artikli\nKratke 135 Artikli\nShort leg 1 Artikal\nShorts 20 Artikli


Uredivanje Organa Reda: Dalji Plan Reforme U BiH\nKRATKI PREGLED I PREPORUKE\nUprkos više od šest godina nametnutih reformi izvršenih po nalogu Misije UN u Bosni i Hercegovini (UNMIBH), lokalna policija se još uvijek ne može smatrati osposobljenom za provoðenje zakona. Preèesto – baš kao i njihove kolege u pravosudnom sistemu – nacionalno pristrasni, nekvalifikovani, nedovoljno plaæeni, i ponekad korumpirani policajci provode zakon selektivno, u okviru nefunkcionalnog sistema koji je još uvijek pod kontrolom ispolitiziranih i nacionalno optereæenih ministarstava unutrašnjih poslova.\n“Produžena ruka zakona” je nedosljedna i nedovoljno èvrsta, i ona boluje od pravosudnih podjela koje pogoduju organizovanom kriminalu, kao i od nacionalno-politièkih manipulacija kojima se osigurava postojanje jednog zakona za dobro uvezane pripadnike veæinskih populacija, a drugog za manjine koje su lišene ikakve moæi. Kriminalci najvišeg reda obavljaju svoje poslove relativno nekažnjeni, etnièko nasilje se toleriše, a korupcija je široko rasprostranjena.\nUloga policije ne doživljava se na naèin da ona “služi i štiti” sve ljude, nego da služi i štiti “svoje”, bilo da su to pripadnici iste nacionalnosti, kolege ili politièki moænici. Još uvijek se održava doktrina iz doba komunizma da policija postoji kako bi branila režim, s tom razlikom što je radnièka klasa zamijenjena nacijom kao tobožnjim predmetom zaštite. Èak i “umjereni” politièari oèekuju – a to im se èesto i dozvoljava – da utièu na istrage, zapošljavanja i raspodjelu budžeta.\nGraðani znaju da ne samo da nisu jednaki pred zakonom nego nisu jednaki ni pred onima koji taj zakon sprovode. Da bi policija istražila sluèajeve koji ukljuèuju bogate i moæne pojedince neophodno je da se izvrši meðunarodni pritisak i nadzor. Èak i uz meðunarodno insitiranje i pomoæ, istrage su èesto zbrljane. Ovo je najvidljivije u sluèajevima koji ukljuèuju nastavak ili konsolidaciju ratnih “dostignuæa”, kao što su “etnièko èišæenje”, prisvajanje javnih dobara i održavanje nacionalno-teritorijalnih podjela. Nasilje koje se provodi protiv povratka izbjeglih i raseljenih lica raste i opada uporedo sa politièkim ciklusom, ali sluèajevi se èesto ostavljaju neriješeni nakon što se u poèetku pokaže ozbiljna zabrinutost za njih. Na slièan naèin, veæina osumnjièenih za ratne zloèine uživa praktiènu zaštitu “svojih”.\nOvi jednostavni ali efikasni metodi simbolizirani su i zaštiæeni kontinuiranim zapošljavanjem policajaca koji su bili sauèesnici u ratnim zloèinima. Sistemi provoðenja zakona i pravosuða æe ostati kompromitovani sve dok ovi policajci ne budu uklonjeni. Uklanjanje ovih i drugih recidivistièkih i opstrukcionistièkih elemenata teèe sporo. Do toga dolazi samo onda kada to zatraži meðunarodna zajednica, a èak i tada dolazi do odugovlaèenja od strane domaæih vlasti. Oni koji su smijenjeni na zahtjev èesto mijenjaju funkcije unutar ministarstava unutrašnjih poslova, bivaju nagraðeni od strane državnih kompanija ili dobivaju neku izbornu funkciju. Pojednici koji snose krivicu rijetko bivaju krivièno gonjeni.\nIpak stvari bi mogle biti i gore. Koliko god progres išao sporo, meðunarodna zajednica je od samog poèetka ozbiljno shvatila reformu policije, sasvim sigurno mnogo ozbiljnije nego reformu sudstva. U Dejtonu su Ujedinjene nacije dobile zadatak da provedu reformu policijskih snaga koje su bile dio ratnih mašinerija njihovih voða. Meðunarodne policijske snage (IPTF) UNMIBH-a su nakon poèetne dezorijentiranosti i nedostatnog kapaciteta, vremenom poèele oblikovati svoje resurse i sprovoditi svoj mandat, ozbiljno se prihvativši slijedeæih zadataka: provjera policajaca, oduzimanje ovlaštenja za obavljanje policijskih poslova neèasnim službenicima, ukljuèujuæi i ratne zloèince, obezbjeðivanje zapošljavanja pripadnika “manjinskih grupa”, težnja da se depolitiziraju policijske komande, stvaranje novih “sve-bosanskih” organa za provoðenje zakona kao što je Državna granièna služba (DGS), te posredovanje pri ostvarivanju meðuentitetske i regionalne saradnje.\nUNMIBH je u posljednje vrijeme bio aktivan na mnogim poljima i zapoèeo je brojne progame za popravljanje stanja. Nakon tri godine intenzivnog rada na reformama, bosanska policija poèinje opravdavati odluku donesenu u Dejtonu da policijske snage treba da budu reformirane umjesto potpuno zamijenjene. Ali mandat UNMIBH istièe krajem 2002. godine. Evropska unija (EU) je u februaru 2002. godine odluèila da osigura nastavak misije. Policijska misija EU (EUPM) je zadužena da nastavi tamo gdje je Misija UN stala. Još uvijek ima dosta posla da se uradi, obzirom na èinjenicu da mnogi programi UN-a nisu implementirani u potpunosti ili su bili podrivani od strane opstrukcionistièkih politièkih elita ili neposlušnih policijskih službenika.\nAko Bosna i Hercegovina želi u buduænosti imati sposobne policijske snage koje æe si moæi priuštiti, koje æe služiti i štititi sve graðane, bez obzira na njihovu nacionalnost ili mjesto boravka, od politièkog i etnièki motiviranog nasilja, progona i “pravde” – kao i od rastuæeg organizovanog kriminala – onda ne smije doæi do smanjenja obima kako samog nadzora rada policije tako ni reformi. Da bi se ovo postiglo, EUPM i Ured Visokog predstavnika (OHR), kojem æe EUPM biti podreðen, trebali bi razmotriti slijedeæe, opæe preporuke. Èitav set detaljnih preporuka dat je u zakljuèku ovog izvještaja.\nPREPORUKE MEÐUNARODNOJ ZAJEDNICI\n1.\tKoji god forum ili specijalni tim OHR-a bude odreðen da predsjedava cjelokupnim nizom zakonskih reformi pod voðstvom slijedeæeg Visokog predstavnika, to tijelo treba osigurati efikasnu koordinaciju izmeðu organizacija koje su ukljuèene u taj proces, da bi se:\n(a)\tStandardizirali uslovi u kojima æe policajci služiti u cijeloj Bosni i Hercegovini;\n(b)\tOsigurale garancije da je dovoljno resursa na raspolaganju kako bi se podržale depolitizirane, èasne, sposobne, ekonomiène i efikasne policijske službe;\n(c)\tPronašao naèin da posmatraèi ljudskih prava direktno uèestvuju u nadzoru policije, paralelno sa misijom EUPM.\nPREPORUKE UNMIBH-U, EUPM-U I OHR-U\n1.\tPotrebno je ojaèati mjere sa ciljem podizanja svijesti policajaca u BiH o njihovoj vlastitoj odgovornosti. Te mjere obuhvataju:\n(a)\tUspostavljanje jednog nezavisnog organa za pritužbe protiv policajaca;\n(b)\tNastavak rada UN-ovih timova za borbu protiv krijumèarenja i procjenu pravosudnog sistema, kao i registra policijskog osoblja;\n(c)\tZavršetak detaljne kontrole policijskih komandi i administracija, kao i uspostavljanje ureda za vezu pri Haškom tribunalu.\n2.\tPotrebno je oživjeti proces zapošljavanja pripadnika “manjinskih grupa” u policijskim snagama entiteta, u skladu sa primjenom odluke Ustavnog suda BiH o konstitutivnosti naroda na osnovu podataka iz popisa stanovništva 1991. godine.\n3.\tEUPM æe morati nastaviti sa naporima koje je ulagao UNMIBH u cilju profesionalizacije i depolitizacije policije u BiH, te u okviru tog posla izvršiti pregled rada Jedinica za profesionalne standarde (PSU), disciplinskih postupaka, policijskih akademija i policijskih komesara. Obzirom na svoju strategiju kolokacije (neposredni nadzor) na višim nivoima, misija EUPM æe takoðe morati osigurati da njeni vlastiti redovi budu popunjeni službenicima i ekspertima potrebnog kalibra.\n4.\tProvjera i deautorizacija BiH policajaca u službi, kao i zaposlenih u ministarstvima unutrašnjih poslova, morala bi se nastaviti puno odluènije kako bi se eliminisali osumnjièeni za ratne zloèine, službenici sa lažnim kvalifikacijama, kao i službenici kojima su oduzeta ovalaštenja a koji su zatim samo prebaèeni na administrativne ili savjetodavne pozicije.\n5.\tMisija EUPM bi trebala nametnuti kao obavezu razmjenu informacija na operativnom nivou izmeðu policijskih službi u BiH, te raditi na posredovanju u tim razmjenama praktiènih iskustava izmeðu zemalja regiona. Takoðe bi se moglo potaknuti veæe uèešæe i poistovjeæivanje graðana sa borbom protiv kriminala.\n6.\tRacionalizacija policijskih snaga u BiH bi se trebala ubrzati dok još stoje na raspolaganju meðunarodna finansijska sredstva i mehanizmi za nadzor. Ne samo da bi ukupni broj policajaca trebao biti smanjen za 20%, nego bi se takoðe trebala iskoristiti prilika da se ojaèaju snage na državnom, a reorganizuju one na entitetskom nivou, u skladu sa tekuæim potrebama.\nSarajevo/Brisel, 10. maj 2002\nHome - About ICG - Bosnia Menu - Publications - Media - Contacts - Site Guide - TOP - Credits\nBosnia's Alliance for (Smallish) Change\nPolicing The Police In Bosnia: A Further Reform Agenda\nProvedba jednakopravnosti: Odluka o konstitutivnosti naroda u Bosni i Hercegovini\nImplementing Equality: The "Constituent Peoples" Decision in Bosnia & Herzegovina


Američki ambasador na Kosovu: Masakr u Račku niko ne treba da poriče - Glas Žrtava\nNa 23. godišnjicu zločina u Račku Hovenijer je rekao da su „kao odgovor na ove zločine, Sjedinjene Države u saradnji sa NATO saveznicima, delovale u odbrani ugroženih civila u ime mira, slobode i stabilnosti“.\nOdgovarajući na pokušaje da se masakr u Račku negira Hovenijer je rekao da su „svesni napora da se preispita dobro dokumentovana istorija masakra u Račku i da se minimiziraju ili pogrešno protumače činjenice o ovim zverstvima“.\n„Želim da budem jasan kao što je predsednik (SAD Bil) Klinton rekao tada i da to ponovo kažem sada, ovo je bio ubistven čin. Namerno i neselektivno, sa ciljem da utera strah u narod Kosova“, rekao je ambasador.\nPrema njegovim rečima „istina se mora prihvatiti i njeno prihvatanje je prvi korak pravde“.\n„Negiranje i veličanje ratnih zločina obeščašćuje sećanje na mrtve i vraća region unazad. Mir i pravda dolaze iz priznavanja zločina iz prošlosti. Od vitalnog je značaja da se takvi zločini ne dešavaju. Prihvatanje istine samo je prvi korak pravde“, rekao je Hovenijer.\nPredsednica Kosova Vjosa Osmani Sadriu, predsednik Skupštine Gljauk Konjufca i premijer Aljbin Kurti danas su položili cveće na spomen obeležje masakra u Račku i govorili na komemoraciji povodom ovog događaja u Štrpcu.\n15 Januara @ 18:30


Nema potvrde da je AstraZeneca vakcina povezana s tromboemboličkim problemima - Istinomer\nSmrt 26-ogodišnjeg mladića u Francuskoj, 10 dana nakon što je vakcinisan, izvazvala je talas neutemeljenih optužbi na račun oksfordske vakcine koju je do sada primilo oko 47 miliona ljudi u svetu.\nViše od godinu dana, svedoci smo pandemijske borbe na najmanje dva fronta. S jedne strane, protiv virusa kojeg od 30. januara 2020. poznajemo pod nazivmo SARS-CoV-2 i borbe za povratak vere u nauku, sa druge. U međusmeni dve borbe, kao njihova posledica ili neposredni uzrok, ojačala je kriza poverenja u institucije. Otud i negiranje epidemije, formiranje COVID-19 antivakcinalnog fronta, ali i straha od masovne imunizacije koji je gotovo u u istoj ravni sa onim od virusa.\nU sadašnjem trenutku, kada su nam zdravstvena bezbednost i institucionalno poverenje neophodni, Oxford-AstraZeneca vakcina probudila je dodatnu sumnju javnosti. Vakcinu, zvanično odobrenu za hitnu upotrebu u više od 86 zemalja na svim kontinentima, do sredine marta je primilo više od 20 miliona građana Evrope i Ujedninjenog Kraljevstva. Dodatnih 27 miliona iste vakcine, proizvedene u Indiji (Covishield) primljeno je u ostatku sveta, uključujući i Srbiju u kojoj je u toku vakcinisanje tom vakcinom i bez zakazanog termina putem eUprave.\nMeđutim, nakon 25 registrovanih slučajava specifičnih zgrušavanja krvi u mozgu u krvnim sudovima nakon prve doze Oxford-AstraZeneca vakcine, mnoge države reagovale su kratkotrajnom suspenzijom imunizacije građana tom vakcinom.\nJedan od takvih slučajeva „podigao je Francusku na noge”, konkretno, iznenadna smrt 26-ogodišnjeg mladića u Nantu. Kako se navodi u izvoru podeljenom putem Facebook-a, A.R. je preminuo usled komplikacija izazvanim unutrašnjim krvarenjem, svega deset dana od primanja Oxford-AstraZeneca vakcine. Tendencija preuranjenog i nedovoljno osnovanog povezivanja vakcine sa smrti mladića, u danima koji su usledili postaće dominantna u javnom diskursu, bez obzira na provere vakcine koje su izvršili nadležni organi.\nNetačno je da vakcinisani protiv kovida 19 ne smeju da daju krv\nTamara Tančić 13. 3. 2021.\nEvropska agencija za lekove (EMA) je u saopštenju od 18. marta navela da za zabeležene slučajeve tromboemboličkih događaja nema zvanične potvrde povezanosti sa vakcinom, kao i da generalna korist takve vakcine daleko premašuje rizike. Ovo je zaključak i Svetske zdravstvene organizacije i britanskih zdravstvenih instituacija. S druge strane, grupa stručnjaka iz Norveške i Nemačke, iznela je ocenu da se i potencijalnom potvrdom veze između Oxford-AstraZeneca vakcine i pojedinačnih slučajeva zgrušavanja krvi u mozgu, može raditi na otklanjanju uzroka.\nEMA ipak ističe da se svaki pojedinačni slučaj mora podrobno ispitati, kako se mogućnost povezanosti vakcine s veoma retkim slučajevima trombocitopenije (nizak nivo trombocita), još uvek ne sme isključiti. Agencija je, kao nadzorni organ, postupila odgovorno, između ostalog i pozivajući proizvođača sporne vakcine da, do otklanjanja sumnji, stavi adekvatnu oznaku upozorenja.\nSkepsa javnosti je razumljiva, ali ne i validna. Bar ne dok nam zvanični izveštaji govore da nemamo razloga za brigu. AstraZeneca vakcina ima veliku logističku prednost, kako se šest meseci od datuma proizvodnje može transportovati i čuvati u običnim frižiderima, na temperaturi i do 6 stepeni Celzijusa. Uz cenu od svega 2 do 5 američkih dolara po dozi i poslednje analiziranu stopu efikasnosti od 76 odsto kod simptomatskih slučajeva COVID-19 i 100 odsto kod fatalnih izhoda ove bolesti, Oxford-AstraZeneca vakcina ima važnu ulogu u suzbijanju pandemije.\nSlučajevi tromboze kod mladih\nTokom pandemije, a kao posledica COVID-19, povećao se broj registrovanih slučajeva zgrušavanja krvi u velikim krvnim sudovima kod mlađih osoba. Uzrok je pronađen u jakom imunom odgvoru tela na virus, a najčešće kod ljudi sa izraženim srčanim smetnjanjama, hipertenzijom i dijabetesom. Ranije pomenuti izvor („Svi Srbi u Parizu“) prenosi izjavu brata pokojnog A.R. u kojoj “izaziva da pronađemo nekoga ko ima trombozu sa 24 godine” (kasnije utvrđeno da je preminuli imao 26 godina).\nNažalost, tromboza je prisutna u nezanemarljivoj meri i kod mladih, kako se višestruki faktori rizika gotovo izjednačavaju sa onima kod starije populacije. U slučajevima trudnoće, postpartum perioda, ali i korišćenja oralne kontracepcije, pojačani rizik od tromboze se limitira samo na žene. Tromboza je bolest koja nastaje kombinacijom više uzroka, a kako se navodi u studiji, što je pacijent mlađi, više faktora je potrebno da do tromboze dođe.\nRad na sticanju poverenja građana\nIzostanak građanskog poverenja u javne institucije prisutan je u slučaju Srbije, a uzroke pronalazimo u nebrojenim situacijama u kojima su građani godinama obmanjivani, a za to niko nije snosio posledice — do njih samih.\nU vakcini AstraZeneke nema komadića laboratorijskih majmuna, pacova i ugrušaka abortirane bebe\nMiljana Miletić 7. 2. 2021.\nOpšteprihvaćeno mišljenje kaže da je jačanje antivakcinalnog stava, zajedno sa “teorijama” zavere, rezultat javne neinformisanisti ili odbacivanja naučnih činjenica. Međutim, istraživanja pokazuju da je ipak presudno nepoverenje u institucije, uključujući one zadužene za razvoj nauke i tehnologije. Građani su nezadovoljni zbog sprege države i kriminala, bliskih odnosa regulatora i industrije koju bi trebalo da kontrolišu, navodi se u studiji. Dodatno, marginalizovane grupe, smatraju da vladine odluke i mere neretko ne uzimaju u obzir njihove potrebe i socio-ekonomsko stanje. U tom smislu, kriza oko AstraZeneca vakcine se zapravo najmanje tiče samih vakcina.\nPut do povratka tog poverenja je dug i trnovit. Kako bi ga ipak osigurale, vlade svih zemalja u obavezi su da ozbiljno shvate i prihvate zabrinost zajednice usled neželjenih događaja ovih dana. Tek transparentnim iznošenjem svih podataka iz analiza AstraZeneca vakcine, vlade rade u korist javnog dobra. Naročito kada je zdravstvena situacija kritična.\nAstraZeneka vakcina protiv kovida 19 Vakcinacija


Značaj tretmana u pšenici - sačuvajte planirani prinos - Zid - Syngenta Agro d.o.o | Agroklub.rs\nZnačaj prvog tretmana u pšenici\nBlaga zima je u proizvodnji strnih žita donela različite probleme. Vremenski uslovi pogodovali su razvoju i pojavi bolesti u usevima pšenice, u različitom stepenu, u zavisnosti od mikroklimata, datuma setve, kao i od osetljivosti sorte. Prisutni su prouzrokovači rđe, pepelnice i sive pegavosti pšenice.\nSa naglim porastom temperatura, očekuje se i intezivniji razvoj patogena i postizanje pragova štetnosti.\nDa bi održali lisnu površinu zdravom i tako sačuvali planirani prinos, potrebno je zaustaviti širenje bolesti s donjih listova na gornje. Prvim fungicidnim tretmanima omogućuje se uspešna zaštita donjih listova čija je zaštita inače najteža, dok sa kasnijim tretmanima štitimo list zastavičar i klas koji su ujedno i nosioci prinosa.\nPREPORUKA - za prvo prskanje pšenice protiv bolesti lista, u fazi prvog do drugog kolenca, preporučujemo fungicid AMISTAR® EXTRA u količini primene 0,75 l/ha ili fungicid CHEROKEE® 487.5 SE u količini primene 1,5 l/ha.\nAMISTAR® EXTRA fungicid koji sadrži dve izuzetno efikasne aktivne materije, pomoću kojih postiže:\npreventivno i kurativno delovanje za suzbijanje ključnih bolesti lista i stabla;\ndugotrajno delovanje uz zaštitu novog porasta;\npovećano usvajanje azota, usled čega su biljke maksimalno zaštićene od eventualne suše, zadržavaju sklop i samim tim daju EXTRA PRINOS I EXTRA KVALITET.\nCHEROKEE® 487.5 SE u količini primene od 1,5 l/ha provereno suzbija pepelnicu, sivu pegavost lista i stabla i rđe u početnom periodu razvoja. Obezbeđuje dugotrajno preventivno i brzo kurativno delovanje, a brzo usvajanje u biljku i odlična pokretljivost ga čine nezavisnim od vremenskih prilika posle tretmana.\nZahvaljujući delovanju gasnom fazom, CHEROKEE® 487.5 SE prodire i do donjih delova biljke, štiteći biljku u potpunosti. Ono što mnogima preporučujemo u prvom tretmanu je regulator rasta MODDUS® EVO. Njegovom primenom umanjuje se mogućnost poleganja useva ali i poboljšavaju procesi usvajanja mineralnih materija, vode kao i drugi fiziološki priocesi koji doprinose boljem opštem stanju biljaka što sveobuhvatno vodi ka visokom prinosu.\nELATUS® ERA nova formula za zdrav usev i visok prinos\nELATUS® ERA je novi SDHI fungicid koji pruža potpunu zaštitu pšenice i ječma od najvažnijih prouzrokovača bolesti lista, stabla i klasa. Izuzetno je efikasan u suzbijanju lisne rđe i sive pegavosti pšenice.\nELATUS® ERA je kombinacija dve aktivne materije: nove, inovativne aktivne materije SOLATENOL® i proverenog protiokonazola. Ova kombinacija aktivnih materija omogućava efikasno i dugotrajno suzbijanje širokog spektra bolesti pšenice i ječma, a istovremeno sprečava i pojavu rezistentnosti.\nKada se ELATUS® ERA primenjuje?\nELATUS® ERA se primenjuje u ječmu za prvi tretman protiv mrežaste pregavosti, rđe i pepelnice ili u fazi lista zastavičara za suzbijanje ramularijske i mrežaste pegavosti ječma. Preporučena količina primene je 0,8 l/ha.\nU pšenici fungicid ELATUS® ERA preporučujemo u fazi lista zastavičara ili na početku cvetanja za zaštitu klasa, u količini primene 0,8 l/ha. Zbog snažnog i dugotrajnog delovanja i izrazitog "greening efekta" neometano se odvija proces fotosinteze i sprečava prekomerni gubitak vode. Proizvodnja šećera neophodnih za nalivanje zrna je neprekinuta, a ti se šećeri slobodno mogu prenositi iz lista u klas u razvoju za postizanje visokih prinosa.\nSvake godine osigurava istu dobit, za svaki usev žitarica, svaki pritisak bolesti, što je dokazano i provereno od strane nezavisnih stručnjaka!\nViše o zaštiiti pšenice, pogledajte u video-prilogu:


Vučić zahvalio Devenportu i Skotu na podršci Srbiji\nMandatar za formiranje nove Vlade Srbije Aleksandar Vučić zahvalio je danas šefu Delegacije Evropske unije u Srbiji Majklu Devenportu i ambasadoru SAD u Beogradu Kajlu Skotu na podršci koju pružaju Srbiji na evropskom putu.\nKako je saopšteno iz Vlade Srbije, Devenport i Skot su podvukli svoju „snažnu podršku ekonomskim i političkim reformama Vlade Srbije, kao i premijerovom cilju da pripremi Srbiju za pridruživanje Evropskoj uniji 2020. godine“.\nNa današnjem sastanku, Skot i Devenport su najavili i podršku u oblasti reformi javne uprave, pravosudja, obrazovnog sistema, poljoprivrede, saobraćaja, energetike i zaštite životne sredine, kao i direktnu podršku ministarstvima, kakva je nedavna donacija vozila i opreme za ministarstva unutrašnjih poslova i odbrane.\nNjih dvojica su ukazali i na značaj napretka u naporima da se podrži i ojača regionalna bezbednost, uključujući i naredne korake u dijalogu s Prištinom i ukazali na važnost koju jačanje pravosudnog sistema i vladavine prava ima u privlačenju novih stranih investicija u Srbiji.\nPremijer Vučić je ambasadoru Skotu izrazio saučešće povodom užasnog terorističkog napada u Orlandu i uručio mu pismo saučešća za predsednika SAD Baraka Obamu, dodaje se u saopštenju.


Bikini Banana Yellow Balconet - Marka / Designer Rio de Sol\n> Zenski kupaći kostimi > Dvodelni kupaći kostimi > Brazilski bikini > Balconette bikini > BANANA YELLOW BALCONET\nMix & Match BANANA YELLOW BALCONET Rio de Sol. Kombinujte, uparujte i pronađite svoju savršenu kombinaciju! Napravite sopstveni bikini komplet i izaberite veličine, oblike, boje i štampu! Odličan izbor, najbolji kvalitet i najnoviji trendovi - ovo i mnogo toga drugog ćete pronaći u prodavnici „Brazilian Bikini“!\nPodaci o proizvodu BANANA YELLOW BALCONET Rio de Sol\nOvaj gornji dio bikinija je idealan za telo oblika : X, A, H\n• Količina zaliha: 96\n• Pomešajte i podudarite ovu stavku sa: Top banana yellow frufru, Bottom banana yellow band, Bottom banana yellow invi\n• BBS identifikacioni broj: 143509\nPreporuka veličine i podudaranja za: Bikini Rio de Sol Banana Yellow Balconet\nDostupne veličine: Gornji deo (Top): XS, S, M, L, XL / Donji deo (Bottom): XS, S, M, XL\nPusti video Bikini BANANA YELLOW BALCONET - Rio de Sol 2020\nUputstva za negu za: Rio de Sol Banana Yellow Balconet


Još jedan Fejsbuk skandal: Procurelo 400 miliona brojeva telefona korisnika\nIvan Trajković | 06. sep 2019.\nZadnjih godinu i po dana, većina tehnoloških kompanija, a naročito Fejsbuk, ne mogu da se oporave od raznih skandala, ugrožavanja privatnosti, i finansijskih skandala.\nSada je na redu i novi veliki propust Fejsbuka: preko 400 miliona brojeva telefona korisnika je procurelo na Internet. Ovi podaci su se nalazili na serveru bez ikakve lozinke, a uz brojeve telefona tu su bila i prava imena korisnika, adrese, a u SAD i brojevi kreditnih kartica. Više od 133 miliona brojeva su korisnici iz SAD, Kanade i EU.\nIz Fejsbuka su naveli da je u pitanju stara baza podataka, ali su istraživači došli do podataka da je bazi pristupano više hiljada puta poslednjih meseci, što znači da se baza i dalje koristi. Takođe, ovo ne objašnjava neverovatan propust – da Fejsbuk podatke drži bez ikakvih mera sigurnosti.\nKako navode istraživači iz kompanije Dimension Security, „ako ste korisnik Fejsbuka par godina – više nemate skoro nikakvu privatnost na Internetu.“\nZukerberg na štandu Clio (Pregršt istinitih laži)\nFejsbuk Privatnost na Fejsbuku\n← Marko Somborac 5. 9. 2019.\nTatjana Vojtehovski: Neposlušna →


Vojvođanske opštine sve veštije u evropskim projektima\nU skladu sa opredelјenjem da se pospeši ravnomeran razvoj svih delova naše pokrajine, za šta Fond „Evropski poslovi“ AP Vojvodine ima podršku svih Sekretarijata i institucija širom AP Vojvodine, a u saradnji sa Razvojnom agencijom Vojvodine, tokom novembra su nastavlјeni radni obilasci vojvođanskih opština i gradova.\nPredstavnici Fonda su imali radne sastanke s čelnim lјudima Plandišta, Alibunara, Sečnja, Novog Bečeja, Žitišta, Nove Crnje, Bača, Odžaka, Titela, Žablјa, Malog Iđoša i Srbobrana.\nPredstavnici svih opština su zainteresovani da pojačaju svoje projektne aktivnosti, te su upoznati sa elementima i procedurama neophodnim za formulisanje uspešnih predloga projekata na pozive Evropske unije, a iskazali su veliki doprinos Fonda „Evropski poslovi“ AP Vojvodine u ostvarenju apliciranih projekata, jer su česte posete, inicijativa i logistika dovele do njihove konačne realizacije.\nPo rezultatima s kojima su domaćini upoznali goste, Opština Bač je među ovim lokalnim samoupravama bila najuspešnija po pitanju EU projekata: u prethodnom periodu odobreno im je finansiranje čak tri projekta. „Popis imovine“, vrednosti od 200.000 evra u okviru Programa Exchange 5, „Pomoć u kući, starim licima i licima sa posebnim potrebama“, vrednosti od 180.000 evra u okviru INTERREG IPA Programa prekogranične saradnje Rumunija – Srbija, kao i projekat koji ima za cilј zapošlјavanje mladih iz Dunavskog transnacionalnog programa. Partner na ovom projektu im je Bački Petrovac, vrednosti 180.000 evra.\nPredstavnici vojvođanskih opština izrazili su potrebu da u narednom periodu što bolјe osposobe kadrove za upravlјanje fondovima Evropske unije i nauče samostalno da formulišu predloge projekata. Predočeno je da tokom obuke polaznici razvijaju veštine i stavove koji su neophodni za preuzimanje aktivne uloge u razvoju projekata kako na lokalnom, tako i na regionalnom nivou. S tim u vezi postignut je dogovor da Fond „Evropski poslovi“ AP Vojvodine u već dogovorenim okvirnim terminima realizuje obuke pod nazivom „Mogućnosti finansiranja putem EU fondova“, a predstavnici opština i gradova su izrazili interesovanje da svoje mlade kolege motivišu da se kandiduju na neki od narednih ciklusa Specijalističkog programa u organizaciji Fonda „Evropski poslovi“ AP Vojvodine.\nDana 17.04.2019. predstavnici...\nU opštini Sečanj o evropskoj saradnji, sa školarcima i zvaničnicima\nDana 08.04.2019. predstavnici...\nNastavak saradnje sa opštinom Novi Bečej\nU sklopu podrške...\nŠid želi pomoć oko EU projekata\nDana 14 .12.2018....


Njena ekselencija gospođa Nengcha Lhouvum, ambasadorka Indije u Srbiji posetila je IEN - Institut Ekonomskih Nauka\nNjena ekselencija gospođa Nengcha Lhouvum, ambasadorka Indije u Srbiji posetila je IEN\nNjena ekselencija gospođa Nengcha Lhouvum, ambasadorka Indije u Srbiji ukazala je izuzetnu čast posetivši 8. aprila 2011. godine Institut. U pratnji Nj. ekselencije bio je gospodin Naveen Saxena, drugi sekretar.\nU razgovoru sa predstavncima IEN razmatrane su mogućnosti dalje saradnje sa obrazovnim i naučnim institucijama iz Indije.


Švicarska blokirala račune FIFA-inih dužnosnika, šestorica se protive izručenju SAD-u - Index.hr\nŠvicarska blokirala račune FIFA-inih dužnosnika, šestorica se protive izručenju SAD-u\nŠVICARSKO ministarstvo pravosuđa (FOJ) blokiralo je račune u nekoliko banaka nakon današnjeg privođenja visokih dužnosnika Međunarodne nogometne federacije (FIFA) optuženih za umiješanost u korupciju.\nKako prenose švicarski mediji, FOJ je blokirao račune za koje se sumnja da je preko njih tekao novac za podmićivanje.\n"U skladu sa zahtjevima američkog pravosuđa, FOJ je zatražio blokadu računa u nekoliko banaka kroz koje je tekao koruptivni novac, kao i zapljenu nekih dokumenata," poručili su iz FOJ-a.\nŠvicarska policija je danas na zahtjev američkih vlasti uhitila sedmoricu visokih dužnosnika FIFA-e u hotelu u Zurichu zbog sumnji u umiješanost u korupciju. Među uhićenima su dvojica dopredsjednika FIFA-e - Jeffrey Webb s Kajmanskih otoka i Eugenio Figueredo iz Urugvaja, navodi švicarska policija. I ostala petorica uhićenih po nalogu ministarstva pravosuđa SAD-a su s američkog kontinenta. Pritvoren je član Izvršnoga odbora FIFA-E Eduardo Li iz Kostarike, djelatnik FIFA Julio Rocha iz Nikaragve, ataše predsjednika CONCACAF-a Costas Takkas s Kajmanskih otoka, nekadašnji dopredsjednik FIFA-e Jack Warner iz Trinidada i Tobaga, te predsjednik Brazilskoga nogometnog saveza Jose Maria Marin.\nŠestorica se protive izručenju, postupak bi mogao potrajati godinama\nŠest od sedam uhićenih visokih dužnosnika FIFA-e protivi se izručenju američkim vlastima, objavilo je u srijedu švicarsko ministarstvo pravosuđa.\nPredsjednik FIFA-e Sepp Blatter nije pod istragom, rekao je na izvanrednoj press konferenciji glasnogovornik FIFA-e.\n"Nastavljamo s planom i predsjednički izbori za dva dana će se održati. Svjetsko prvenstvo u Rusiji i Kataru nećemo povući, to je sve što možemo reći za sada. Tajming nije dobar zbog izbora, ali FIFA pozdravlja sve istrage i nudi suradnju. Bili smo svjesni što se može dogoditi kad smo tražili istragu", naglasio je glasnogovornik De Gregorio.\nKratke biografije devetorice privedenih u velikoj korupcijskoj aferi koja je potresla vrh Međunarodne nogometne federacije (FIFA).\nNICOLAS LEOZ (Paragvaj, 86) - Bivši predsjednik CONMEBOL-a. Priveden u Zurichu\n#fifa #sepp blatter #jack warner #kriminal u sportu #jose maria marin #jeffrey webb


srbijasport.net - Vesti - Omladinske lige - Omladinci Zvezde oduvali plave golubove\nNedelja, 28.11.2021 19:08\n9 2:10 2\n13 0:13 2\n24.10.2021 H.D. Vujanović\nPosle velikog uspeha i eliminacije Irskog predstavnika u omladinskoj ligi šampiona, Zvezda se vraća domaćim obavezama. U meč sa Subotičanima ušli su jako od samog starta. Igrao se 7. minut kada je half gostiju Ignjatović igrao rukom u svom šesnaestercu, sudija je pokazao na kreč. Siguran sa bele tačke je bio Branković. Nije prošlo ni šezdesetak sekundi, a već je 2:0. Radojević je malo iskosa sa ivice kaznenog prostora šutirao po zemlji i pogodio malu mrežu.\nBrzopotezno vođstvo Zvezde je učinilo da utakmica izgubi draž, bila je to igra mačke i miša. U 17. minutu je već 3:0, strelac je ovog puta Ognjenović sa desetak metara. Par minuta kasnije Kahvić šutira snažno glavom sa 7 metara, odbranom se istakao golman gostiju Tasić. Kahvić i u 26. minutu ne koristi idealnu šansu, bio je sam pred golom Subotičana, ali je loptu uputio kraj stative. Do kraja poluvremena nije više bilo uzbuđenja, osetio se pad energije kod domaćih izazvane igranjem sreda-nedelja.\nDrugo poluvreme je počelo spektakularnim golom. Stanković je u 47. minutu makazicama sa 14 metara savladao golmana gostiju i naterao sve prisutne gledaoce da mu aplaudiraju. Ignjatović je napravio još jedan penal u 58. minutu, ovog puta neoprezno oborivši Ognjenovića. Strelac petog gola za Zvezdu sa bele tačke je bio Janković poslavši loptu u jednu, a golmana u drugu stranu.\nZvezda nastavlja da melje protivnika, u 65. minutu u strelce se upisao i Ognjenović povisivši vođstvo domaćih na 6:0. Malo zatišje, a potom Rakić u 83. minutu pogađa stativu gola Subotičana šutem sa ruba šesnaesterca.\nRutinski su domaći utakmicu priveli kraju protiv, danas, nedoraslog rivala. Narednu utakmicu Zvezda igra sa Mačvom u Šapcu, dok Spartaku u Suboticu stiže Čukarički.\nSTADION: Rajko Mitić - jug veštačka trava. GLEDALACA: 150. GL.SUDIJA: Ivković Marko. POM.SUDIJE: Piper Pavle i Kuburović Nikola. STRELCI: Branković 8. (k.u.), Radojević 10, Ognjenović 17. i 65, Stojanović 47. i Janković 59.min (k.u.) (C.Zvezda). ŽUTI KARTONI: Janković (C.Zvezda), Ignjatović (Spartak).\nCRVENA ZVEZDA: Marinković, Mimović, Radojević, Leković (Marić), Melentijević, Lečić (Pantić), Branković, Stojanović (Rakić), Kahvić (Pirgić), Milosavić (Janković), Ognjenović.\nSPARTAK: Tasić, Desnica, Čučković, Ignjatović, Vesić (Peić), Stanić (Dimković), Erdelj, Maljukan, Bogićević (Šipraga), Rosić (Čejić), Kopunović (Tomić).\nRFK Grafičar 6 : 2 Mačva\nCrvena zvezda 6 : 0 Spartak ŽK\nČukarički 3 : 2 Vojvodina\nIMT 2 : 2 Partizan\nRad 2 : 0 Brodarac\nTSC 4 : 1 OFK Beograd\n1 Partizan 11 9 2 0 29\n3 Čukarički 11 6 1 4 19\n4 TSC 11 6 1 4 19\n5 RFK Grafičar 11 5 2 4 17\n6 Mladost (L) 11 5 1 5 16\n7 Rad 11 5 1 5 16\n8 Radnički 1923 11 4 3 4 15\n9 Vojvodina 10 4 2 4 14\n10 Voždovac 11 4 2 5 14\n11 Spartak ŽK 11 4 2 5 14\n12 IMT 11 4 2 5 14\n13 Brodarac 10 4 1 5 13\n14 Zemun 11 3 2 6 11\n15 OFK Beograd 11 2 0 9 6\n16 Mačva 11 1 2 8 5


autor: Jasna Bulajić-Stepanović, psiholog-psihoterapeut, psiholog Mense Srbije, jasnab@mensa.rs Hrana je sve manje potreba, a sve više navika. Obično je u vezi sa opsesivno-kompulsivnim poremećajem, ali može biti simptom i mnogo...\nRecimo da je neko motivisan, da je dobro postavio cilj, krenuo u realizaciju i onda odustao. Koje su to misli i emocije koje ometaju ostvarivanje ciljeva? Šta je tu...\nPharmaMedica - 28 oktobra, 2015 0\nautor: dr Vesna Tepšić Ostojić, psihijatar Halucinacija predstavlja opažanje u odsustvu spoljne draži kod budne osobe. Iako ih osoba doživljava kao stvarne, one su pogrešna čulna opažanja nepostojećih informacija.Osoba koja...\nAutor: Dr Vesna Tepšić- Ostojić, psihijatar Za razliku od “klasičnih sportova” u kojima je cilj biti brži, bolji i jači – ali od protivnika u “ekstremnim sportovima”...\nPharmaMedica - 28 juna, 2016 0\nStrah od promene posla je strah od negativnih promena. Što je opažena promena veća, to je veći strah koji ima odbrambenu ulogu jer promenu doživljava kao destabilnost, kao uvod...\nautor: Dr Tijana Mirović, Psihološko savetovalište Mozaik, www.savetovalistemozaik.com Psihosomatske bolesti su somatske (telesne) bolesti čiji je nastanak i tok pod bitnim uticajem psihičkih faktora. Često se zato...


Potreban neko sa iskustvom sa git repositorijem - Strana 2 - DevProTalk\nPotreban neko sa iskustvom sa git repositorijem\n04. 03. 2011. #11\nimam da kazem samo 2 stvari :P\n1. ovoj temi je mesto u poslovne ponude\n2. poslovne ponude se ne komentarisu\n04. 03. 2011. #12\nDjipko je u pravu, u crunch time-u smo. Spremni smo da platimo da nam neko pokaze u jednom danu sve sto treba da se zna. Jos uvek trazimo.\n04. 03. 2011. #13\nIako mi je scenario malo stretch (nek se radi o novom projekt eto), da li stvarno mislis da se slicne stvari nikad ne desavaju ikad? Onda nisi imao dodira sa outsourcing firmama (u sta sumnjam).\nSamo sam hteo da kazem da: kad menadzment donese tehnicku odluku koja ne odgovara tehn. osoblju - tehnicko osoblje mora nekako da se bori.\n04. 03. 2011. #14\nhmmm, da pomerim ja ovo ipak u poslovne ponude, ko sto rece xippie?\nOva rasprava je besmislena, ljudi zele da plate kurs git-a, nema tu nista lose, ili nesto o cemu treba polemisati... kao sto postoje kursevi kuvanja i spanskog jezika (ili rubija?), to sve isto mozes da naucis sam ili iz knjiga.. sta je tu toliko cudno, platis da ne bi gubio vreme sam provaljujuci, jer tvoje vreme kosta vise od onoga sto ces platiti.\nMeni licno bi isto dobro dosao, znam osnovne stvar oko gita, ali kad bi mi neko za par sati prepricao sve napredne fore i najbolje nacine da se stvari organizuju, to bi sigurno vredelo para...\nEDIT: I indikativno je da se os silnih eksperata, ljudima jos uvek niko nije javio da zaradi "laku lovu" davanjem casova..\n04. 03. 2011. #15\nProblem je sto i jablan i svi ostali posmatraju stvari iz ugla programera a ne iz ugla preduzetnika i onog ko upravlja timom.\nMnogo je lakse, brze, bolje za firmu da plati kurs gde ce neko za par sati objasniti sta i kako nego da svako od developera potrosi po par sati individualno.\nRec je samo o efikasnom upravljanju ljudskim resursima kao i njihovim vremenom.\n04. 03. 2011. #16\njablan i svi ostali\nJablan, dozivotni predstavnik - OSTALIH\n2 članova zahvaljuje Vladimir Rodic za poruku:\n04. 03. 2011. #17\nAjde de, nisam mislio nista lose\n04. 03. 2011. #18\nA ovako ce svi da potrose jedan dan...\n04. 03. 2011. #19\nako jedan predavac predaje par sati, a slusa ga 10 programera -> potroseno je par sati\nako 10 programera par sati potrosi na ucenje -> potroseno je par sati\nsamo sto u drugom slucaju svaki programer moze da pristupi ucenju iz svog ugla, razvija vijuge i prakticno istestira ono sto mu eventualno nije jasno\n04. 03. 2011. #20\nSvi ce potrositi jedan dan ali pisana rec nikada ne moze da zameni izgovorenu.


Pre svega: Dugoročna prognoza vremena za MART, APRIL, MAJ, JUN i JUL 2018.\nDugoročna prognoza vremena - kakvo vreme meteolozi najavljuju za naredne mesece, sve do avgusta 2018.\nDo 4. marta očekuje se vrlo hladno i vetrovito vreme sa češćom pojavom padavina. Od 5. do 11. održavaće se period prosečno toplog i vetrovitog vremena, uz kišu. Jutarnje temperature vazduha biće od 1 do 4 stepena, a najviše dnevne od 8 do 13 stepeni. Do kraja meseca biće malo toplije, povremeno vetrovito, sa češćom pojavom kiše. Najviše dnevne temperature kretaće se od 10 do 15 stepeni, a krajem marta i do 18.\nDugoročna prognoza vremena za 2018. po metodi Radivoja Komazeca\nStaro srpsko verovanje kaže da period od 12 dana između katoličkog i pravoslavnog Božića predstavlja 12 meseci u narednoj godini, pa je na osnovu toga Radivoje Komazec iz Sivca napravio je edviđanje za prva tri meseca u 2018. godini * Temperatura će u narednom periodu biti iznad prosečnih vrednosti. U toku zime ne očekuju se ekstremno niske temperature.\n- Tokom 12 dana precizno zapisujem svaku meteorološku promenu jer se promene moraju neprekidno pratiti 24 časa. Svakih 48 minuta u toku dana računa se kao jedan dan u mesecu za koji se radi prognoza. Na osnovu toga se pravi šema po uzoru na prognostičara Borisa Koljčickog - rekao je Radivoje Komazec, koji kaže da je njegov metod prognoziranja kombinacija prirode i nauke.\nOn objašnjava da praznici uvek padaju istog datuma, ali da se vreme u tom periodu menja. To ga je zainteresovalo, pa je počeo da se time bavi.\n- Nauka nije dovoljna i trebalo bi više da se okrenemo prirodi i da pratimo šta se u njoj dešava - objašnjava poljoprivredni tehničar.\nEvo kakvo nas vreme očeka u martu 2018. godine:\nSezonska prognoza Republičkog hidrometeorološkog zavoda\nAPRIL 2018: Topliji i prosečno vlažan april.\nSrednja minimalna temperatura vazduha u aprilu imaće vrednosti iznad višegodišnjeg proseka, pri čemu će njena vrednost u proseku biti viša za oko 1.0ºS u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini predviđa se vrednost aprilske srednje minimalne temperature vazduha od 9.5ºS.\nSrednja maksimalna temperatura vazduha u aprilu biće iznad višegodišnjeg proseka, sa vrednostima u proseku višim za oko 0.9ºS u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini srednja maksimalna temperatura vazduha tokom aprila biće oko 19.4ºS.\nMesečna suma padavina tokom aprila biće u granicama višegodišnjeg proseka sa vrednostima u proseku višim za oko 3 mm u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini aprilska suma padavina iznosiće oko 58 mm.\nMAJ 2018: Srednje majske srednje dnevne temperature i količine padavina u granicama višegodišnjeg proseka. Majske kiše.\nSrednja minimalna temperatura vazduha u maju imaće vrednosti u granicama višegodišnjeg proseka, pri čemu će njena vrednost u proseku biti viša za oko 0.5ºS u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini predviđa se vrednost majske srednje minimalne temperature vazduha od 13.5ºS.\nSrednja maksimalna temperatura vazduha u maju zadržaće se u granicama višegodišnjeg proseka, sa vrednostima u proseku višim za oko 0.3ºS u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini srednja maksimalna temperatura vazduha tokom maja biće oko 24.3ºS.\nMesečna suma padavina tokom maja biće u granicama višegodišnjeg proseka sa vrednostima u proseku nižim za oko 1 mm u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini majska suma padavina iznosiće oko 49 mm.\nJUN 2018: Prosečno topao i malo suvlјi jun. Ipak, junske sume padavina u grancama višegodišnjeg proseka.\nSrednja minimalna temperatura vazduha u junu imaće vrednosti iznad višegodišnjeg proseka, pri čemu će njena vrednost u proseku biti viša za oko 0.9ºS u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini predviđa se vrednost junske srednje minimalne temperature vazduha od 16.6ºS.\nSrednja maksimalna temperatura vazduha u junu biće iznad višegodišnjeg proseka, sa vrednostima u proseku višim za oko 0.9ºS u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini srednja maksimalna temperatura vazduha tokom juna biće oko 27.3ºS.\nMesečna suma padavina tokom juna biće u granicama višegodišnjeg proseka sa vrednostima u proseku nižim za oko 10 mm u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini junska suma padavina iznosiće oko 83 mm.\nJUL 2018: Topliji i malo suvlјi jul. Ipak, mesečne sume padavina u granicama višegodišnjeg proseka. Toplotni talasi.\nSrednja minimalna temperatura vazduha u julu imaće vrednosti iznad višegodišnjeg proseka, pri čemu će njena vrednost u proseku biti viša za oko 0.9ºS u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini predviđa se vrednost julske srednje minimalne temperature vazduha od 18.7ºS.\nSrednja maksimalna temperatura vazduha u julu biće iznad višegodišnjeg proseka, sa vrednostima u proseku višim za oko 1.4ºS u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini srednja maksimalna temperatura vazduha tokom jula biće oko 30.0ºS.\nMesečna suma padavina tokom jula biće ispod višegodišnjeg proseka sa vrednostima u proseku nižim za oko 10 mm u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini julska suma padavina iznosiće oko 35 mm.\nAVGUST 2018: Topliji i malo suvlјi avgust. Ipak, avgustovske sume padavina u granicama višegodišnjeg proseka. Toplotni talasi.\nSrednja minimalna temperatura vazduha u avgustu imaće vrednosti iznad višegodišnjeg proseka, pri čemu će njena vrednost u proseku biti viša za oko 1.0ºS u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini predviđa se vrednost avgustovske srednje minimalne temperature vazduha od 18.2ºS.\nSrednja maksimalna temperatura vazduha u avgustu biće iznad višegodišnjeg proseka, sa vrednostima u proseku višim za oko 1.0ºS u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini srednja maksimalna temperatura vazduha tokom avgusta biće oko 29.8ºS.\nMesečna suma padavina tokom avgusta biće u granicama višegodišnjeg proseka sa vrednostima u proseku nižim za oko 4 mm u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini junska suma padavina iznosiće oko 46 mm.\nNikola dragović 17. октобар 2015. 11:45\nUnknown 03. новембар 2015. 19:34\nInfo 03. новембар 2015. 22:43