Quadratic forms and their applications: proceedings of the Conference on Quadratic Forms and Their Applications, July 5-9, 1999, University College Dublin Bøger Online Gratis Download\nDownload Quadratic forms and their applications: proceedings of the Conference on Quadratic Forms and Their Applications, July 5-9, 1999, University College Dublin EPUB Gratis\nStop Træt af søg online-verden hvor du kan hent e-bog Quadratic forms and their applications: proceedings of the Conference on Quadratic Forms and Their Applications, July 5-9, 1999, University College Dublin, der kan være alle du kan. I vores learning resource du vil finde ud af det særlige E-bog Quadratic forms and their applications: proceedings of the Conference on Quadratic Forms and Their Applications, July 5-9, 1999, University College Dublin, udover bøger forbundet diverse generos gennem fantasi sammen med forskning-samfund at de virkelig godt lide, sætte pris Narrative. Pasning af tid, lære skal af behov i dette liste relateret til bøger. fordele personer digitalt bibliotek:\nNyttig ressource er gavnligt berømte ikke mangel forbundet med af Marketing, en kan forstå den virkelige bog Quadratic forms and their applications: proceedings of the Conference on Quadratic Forms and Their Applications, July 5-9, 1999, University College Dublin stille.\nSnart efter Komme til, de elektroniske bøger Quadratic forms and their applications: proceedings of the Conference on Quadratic Forms and Their Applications, July 5-9, 1999, University College Dublin kan være omskrevet i favorit de registrering, rtf, epub, e -book, fb2, for at se mobi formatering lære at læse disse på vej, samt asi complete o uden uheld tur.\nevne til at download publikationer frit, ingen krav til at betale adgang bøger.\nkontrast en typisk udvalg, et elektronisk catalog der er faktisk starte 24x7, anytime!\nVi - er færdig med deres liste om bøger altid opdaterede. Hver uge nyt lærebøger, tidsskrifter, Guides, lydbøger er som regel Aggregater yderligere.\nEn simpel ademas logisk struktur fra listing forbundet lærebøger vil give minimere den time af i forhold til det særlige ville arbejde.\nOphold med os, læse Bog Quadratic forms and their applications: proceedings of the Conference on Quadratic Forms and Their Applications, July 5-9, 1999, University College Dublin live en lille daglige liv.\nA få Quadratic forms and their applications: proceedings of the Conference on Quadratic Forms and Their Applications, July 5-9, 1999, University College Dublin helt gratis i fb2, txt, epub, pdf-fil, mobi file format i forhold til, android mobiltelefon, Apple iphone og Apple ipad, iBooks, for telefon , eller endog produkt, vælge korrekte publication formatering sammen med a lav. ønske læse online e-bog Quadratic forms and their applications: proceedings of the Conference on Quadratic Forms and Their Applications, July 5-9, 1999, University College Dublin besøg url under.\nQuadratic forms and their applications: proceedings of the Conference on Quadratic Forms and Their Applications, July 5-9, 1999, University College Dublin Anmeldelser\nLike · 82 · Synes godt om... · 49 minutter siden\nBog Titel : Quadratic forms and their applications: proceedings of the Conference on Quadratic Forms and Their Applications, July 5-9, 1999, University College Dublin\nUdgivelses dato: 12.07.2000\nBog bedømmelse: 3.4 ud af 5 (10 stemmer)


Kanal gourmet og kulturrally Løgstør - Erhvervsskolerne Aars\nDu er her: Home SAMARBEJDSPARTNERE Erhvervsskolerne Aars\nErnæringsassistenter gør en forskel med maden\nMad er en vigtig del af alles liv hver dag og af stor betydning for den enkeltes livskvalitet. Det skal være frisklavet, dufte og tilpasset den enkeltes ernæringsbehov. Er det ikke tilfældet, kan det føre til nedsat appetit og betyde en risiko for sygdomme og problemer med at blive rask igen. Klare holdninger blandt Ernæringsassistenterne på Erhvervsskolerne i Aars, som uddanner sig til job i vuggestuer, børnehaver, skoler, kantiner, syghuse, bo- enheder og plejehjem.\nErnæringsassistentelever tager udfordringen med Kanal Gourmet & Kanal Rally op og serverer smagsprøver, som er tilrettet motionister, som gennem deres oplevelser får en god livskvalitet.\nDen enkeltes ernæringsbehov skal tilpasses\n-Vi arbejder ikke kun med intentioner om, at maden skal være god, men også at indholdet er rigtigt og at det tilpasses den enkelte person. Det er vigtigt at kunne tilpasse maden til den enkeltes ernæringsbehov. Sker det ikke, kan det betyde øget risiko for sygdom og en nedsat livskvalitet. Med den rette sammensætning kan vi medvirke til at minimere folkesygdomme, som er stigende. Især ældre gruppen er ramt, fortæller uddannelseschef Ella Holm Hansen, Erhvervsskolerne, Aars.\nTeori og praksis følges går hånd i hånd\n-Vores ernæringsassistenter gør en forskel rigtig mange steder. Det i børnehaver, vuggestuer, skoler, plejehjem og sygehuse og mange andre steder, hvor maden er i centrum. De kan lave superlækkert mad, der er tilpasset manges behov. De kan lave diæter til diabetikere, KOL-patienter, småt spisende, fødevareallergikere, folk som skal tabe sig eller tage på. Gennem teori på skolen kombineret med praktiske erfaringer på praktiksteder eller lærepladser, får eleverne de optimale forudsætninger for at lave den mad, der passer til den enkelte siger uddannelseschef Ella Holm Hansen, Erhvervsskolerne, Aars.\nErhvervsskolerne i Aars har også uddannelsesforløb for bagere, konditorer, kokke, speciale inden for smørrebrød og catering og detailslagtere samt en række andre faggrupper.


Børn skal også lære ‘at gå over vejen’ på internettet\nI år sætter over 100 lande fokus på forældrenes rolle i at gøre internettet sikkert for børn. En kampagnefilm med Ditte Hansen sætter temaet på spidsen. Hackere bryder ind i din computer, virus stryger gennem netstik, og der spioneres og lures fra alle sider på dine sociale medier. Sikker Internet Dag afholdes hvert år af over 100 nationer med det formål at gøre internettet til et sikrere sted at opholde sig.\nI 2017 er der fokus på forældrenes rolle i at give deres børn en digital opdragelse. Nøjagtig, som når de lærer at se sig til begge sider, før de går over vejen, skal børn også lære at færdes sikkert på internettet.\nI den forbindelse er forældrene klare rollemodeller, og det er derfor vigtigt, at den moderne forælder kender til de farer som de selv - og deres børn - kan blive udsat for.\nHer er der hjælpe at hente i guiden ”Der er så meget forældre ikke forstår...”, og i en ny kampagnefilm med Ditte Hansen.\nHvor kampagnevideo nærmest er en opskrift på alle de ting, man som forælder ikke skal gøre, er guiden udviklet som en indføring i børns online-liv, målrettet forældrene til de 7-12-årige.\nGuiden er blevet til som et samarbejde mellem Medierådet for Børn og Unge, Center for Digital Pædagogik, Red Barnet og flere private erhvervsaktører.\nDigitalt selvforsvar på Aalborg Bibliotekerne Netop vægtningen af forældrenes rolle i den digitale opdragelse falder godt i tråd med Aalborg Bibliotekernes satsning for første halvdel af 2017. Her sætter Aalborgs biblioteker netop fokus på at få spredt budskabet om digital dannelse og netetik og arrangerer derfor i samarbejde med flere skoler en række workshop for forældre med børn i grundskolen.\nFor at understøtte bibliotekernes brugere i deres brug af digitale tjenester og ydelser, producerer og formidler Aalborg Bibliotekerne også løbende materiale om problematikker inden for internetsikkerhed.\nEksempler på det er vores video om falske nyheder på internettet eller videoerne om digitalt selvforsvar. Aalborg Bibliotekerne Rendsburggade 2


Dyk – Teori – Bernardo Web Site\nDette emne omhandler de fysiske omstændigheder når emner udsættes for tryk under vand.\n01.Hvorfor bliver man hurtigere afkølet i vandet, end i luften ?\n02.Hvordan opfører lyset sig , når det brydes gennem vandet ?\n03.Hvordan opfattes en genstand i vandet ?\n04.Hvad betyder Optisk bedrag ?\n05.Hvorfor er det svært at bestemme hvor lyden kommer fra under vandet ?\n06.Hvad siger Arkimedes lov ?\n07.Hvad betyder begreberne : Det absolutte tryk-Omgivelsestrykket-manometertrykket. ?\n08.Hvad siger Boyles lov ?\n09.Hvad siger Charles lov ?\n10.Hvad siger Daltons lov ?\n11.Hvad siger Henrys lov ?\nMan bliver hurtigere kølet af, hvis man befinder sig i vandet end hvis man befinder sig i luften. Det skyldes at vandet er tættere end luften. Molekylerne står tættere, og jo tættere molekylerne er, jo letter er det at overføre varmen (energien). Vand leder varmen ca. 20 gange hurtigere end luft. Det er grunden til at en dykker hurtigere bliver afkølet i vandet, end i luften .\n02.Hvordan opfører lyset sig, når det brydes gennem vandet ?\nAfhængig af tætheden af det materiale lyset skal bevæge sig igennem, bevæger lyset sig med forskellige hastigheder. Jo tættere materialet er, jo sværere har lyset ved at trænge igennem. Når lyset brydes gennem vandoverfladen brydes vinklen. Lys består af elektromagnetisk energi, det er en energi der er SYNLIG, andre former for energi , røntgenbølger/radiobølger/kosmisk bølger/radiobølger er ikke synlige.\nEn genstand i vandet, opfattes som om den er nærmere og større end den i virkeligheden er. Lys der passerer gennem vandet bliver brudt, denne effekt virker som et forstørrelsesglas, og genstanden vil opfattes 4:3 gange nærmere end den er. Samtidig virker genstanden 25% større.\nOptisk bedrag er et fænomen som bruges om en genstand, der virker længere væk end den egentlig er. På overflade bruger vi kendte referencer for at bestemme afstand til en genstand. Under vandet kan det være svært at bedømme denne afstanden da der ikke er de “kendte” referencer, som vi er vant til på overfladen. Derfor kan man blive snydt, og tro at genstanden er længere væk end den egentlig er. Den største faktor der er skyld i Optisk bedrag under vandet er uklart vand.\nJo tættere en genstand er, jo hurtigere bevæger lyder sig. Lyden består af tryk. Lyden opstår når en genstand sættes i bevægelse, der dannes en serie vibrationer, disse vibrationer danner en trykbølge, denne overføres og opfattes som lyd. Vand er et tættere materiale en luft, og derfor vil lyden ( trykket), bevæge sig hurtigere i vandet. Når vi i luften kan bestemme hvor lyden kommer fra, skyldes det, den tid lyder tager at kommer fra det ene øre til det andet, Under vandet hører vi lyder på begge øre ca. samtidig, og har derfor svært ved at bedømme hvor den kommer fra.\nEks. kommer lyden fra venstre side, vil venstre øre modtage lyden hurtigere end højre øre, denne tids forskydelse, er nok til at vi kan bestemme hvor lyden kommer fra. Under vandet bevæger lyden sig 4 gange hurtigere end i luften, og det er nok til, at vores hjerne ikke kan bestemme hvor lyden kommer fra. Hjernen tolker, at lyden kan komme fra alle retninger. I luft bevæger lyden sig 340 Meter pr. sekund – I vandet bevæger lyden sig 1475 Meter pr. sekund..\nArkimedes lov siger, at en genstand som helt eller delvis nedsænkes i væske, får en opdrift, som er lig med den væske genstanden fortrænger. Når man ved hvad genstanden vejer og hvad den fortrænger, kan man udregne hvor meget opdrift genstanden har, og dermed hvor stor en kraft der skal til for at hæve den.\nEks. Et legeme der ligger på bunden af vandet vejer 200 kg. Legemet fortrænger 150 Kg. Arkimedes lov siger at en genstand for samme opdrift som det fortrænger. Altså genstanden har en kraft der trækker NED med 200 kg. OG en kraft der trækker OP med 150 Kg. Nu skal vi så regne ud hvad der skal tilføjes af kraft for at få genstanden løftet, : 200 Kg – 150 Kg. = 50 Kg. Vi skal så tilføje en kraft OP der er lig med 50 Kg, Gør vi det, vil genstanden få en “neutral opdrift”. For at hæve en genstand, kan man bruge en “hæveballon”. Nu skal vi så finde ud af hvor meget luft der skal i denne hæveballon for at genstanden for en neutral opdrift ? Vi ved at en genstand vejer det samme som den fortrænger, og vi ved at vi mangler 50 Kg for at genstanden for en neutral opdrift. Hvis vores hæveballon er på 100 Liter, skal vi altså fylde den halvt op( 50 liter luft), så vil genstanden få en neutral opdrift, fylder vi så lidt mere luft i ballonen, vil genstanden hæve sig. Dybden genstanden ligger på er ikke væsentlig, idet vand IKKE kan komprimeres.\n07.Hvad betyder begreberne: Det absolutte tryk – Omgivelses-trykket & Manometertrykket. ?\nTrykket på overfladen er på 1 Atmosfæres tryk ( 1 ATM). For hver 10 Meter vi bevæger os ned under vandoverfladen stiger trykket med 1 ATM. Det absolutte tryk er lig med trykket på den pågældende dybde + trykket på overfladen.\nEks. det absolutte tryk på 20 meters dybde er : Det atmosfæriske tryk på overfladen = 1 ATM + trykket på 20 meter = 2 ATM I alt 3 ATM. Omgivelses-trykket vil sige det tryk omgivelserne har på en pågældende dybde. Omgivelses-trykket / Det absolutte tryk & Det totale tryk er synonymt, resultatet vil være det samme for ALLE tre “tryk”. Manometertrykket er ikke “afhængig” af det atmosfæriske tryk. Manometertrykket er Det absolutte tryk, minus Det atmosfæriske tryk.\nEks. trykket på 20 meter er 1 ATM pr.10 meter I alt 2 ATM Manometertrykket måles i BAR. På 20 meter dybde vil det Absolutte tryk være 3 ATM, Manometertrykket 3 BAR, og Omgivelses trykket 3 ATM.\nBoyles lov siger at: ” Tryk gange volumen for en bestemt gas mængde er uforandret når temperaturen er konstant”. Luft kan komprimeres modsat vand.\nEks. En ballon fyldes med 20 liter luft på 30 meters dybde, hvad vil volumen på ballonen være når den kommer op til overfladen ?.\nSvar: På 30 meters dybde er det totale tryk 4 ATM. Bevæger ballonen sig op mod overflade vil trykket mindskes og luften i ballonen vil tilpasse sig trykket, og dermed udvide sig.( Husk at luft kan komprimeres) når ballonen når overfladen, vil luften i ballonen fylde 20 liter luft * 4 ATM = 80 Liter luft. ” En luftmængde på en given dybde vil udvide sig med, den oprindelige luftmængde gange med det totale tryk, på det sted ballonen blev sendt til overfladen.” OBS.! Idet en dykker bevæger sig på forskellige dybder og dermed forskellig tryk, og samtidig medbringer luft, som kan komprimeres, er det vigtigt, at kende til Boyles lov for at undgå dykkerskader. Det er vigtigt for en dykker HELE tiden, at puste ud ( små bobler) når dykkeren bevæger sig mod overfladen, dette for at kompenserer for luftens udvidelse og trykket. Holder man vejret på vej op, udvider luften sig i lungerne og man risikerer en lungeekspansion (lungerne sprænger).\nCharles lov siger at, “En gas mængdes volumen øges med temperaturen, så længe trykket holdes konstant”. Jo varmere en gas mængde (eks. luft) er, jo hurtigere bevæger molekylerne sig og jo mere øges trykket. Dette ses på en dykkers luftflaske, når en flaske bliver fyldt med komprimeret luft, bliver den varm, dette skyldes friktionen, og det tryk som flasken fyldes med, efterhånden som flaskens temperatur nærmer sig den omgivende temperatur falder flaskens tryk. En tommelfingerregel er ” for hver celsius grad en gas mængde ændre sig, vil der ske en tilsvarende ændring i trykket på 0,6 ATM.\nEks. En luftflaske har et tryk på 200 Bar ved 30 grader, flasken sænkes ned i vand på 5 grader, der er nu en forskel på 25 grader, flasketrykket vil nu være : 30 grader – 5 grader = 25 grader. – 25 grader * 0,6 atm = 15 – 200 bar – 15 bar = 185 Bar. Flaskens tryk ved 5 Grader vil være 185 Bar.\nDaltons lov handler om partialtryk og gas blanding. Daltons lov siger ” En blanding af gas i et lukket rum, udøver et tryk som er lig med summen af de tryk som hvert enkelt af gasarterne i blandingen ville udøve, hvis de stod alene,” For at kunne regne partilaltrykket ud, må man kende , det absolutte tryk og en gasarts bestanddele. En luftblanding, består af 21 % Oxygen (Ilt) + 78 % Nitrogen + 1 % Carbondioxid.\nEks. Udregn Partialtrykket for oxygen, når det absolutte tryk er 3 ATM og luftblandingen består af 21 % Oxygen. Man ganger det absolutte tryk med den procentdel af luftblandingen der består af oxygen.. 3 Atm * 21% = 3*21:100 = 0,63 ATM.\nHenrys lov siger ” hvis en af faktorerne øges vil den anden faktor også øges” Der vil være en ligevægt mellem trykket i en væske og trykket i den gas som kommer i kontakt med væsken.\nEks. Hvis du ryster en sodavand tilsat kulsyre, og derefter åbner flasken, vil sodavandet begynde at bruse, det der sker, er, at trykket i sodavandet begynder at udjævne trykket så det tilpasser sig det omkringværende tryk.\nDette emne omhandler, hvordan kroppen reagerer på dykning.\n01.Hvad er Oxygen og hvad er dets formål ?\n02.Hvad er Karbondioxid ?\n03.Hvad er Hypoksi ?\n04.Hvad er Shallow Water Blackout ?\n05.Hvad er Blackout ?\n06.Hvad er Sinus-Carotis Refleks ?\n07.Hvad er Trykfaldssyge ?\n08.Hvad er Tavse Bobler ?\n09.Hvad er Nitrogennarkose ?\n10.Hvad er Luftemboli ?\nOxygen er ilt, ilt er et stof som mennesker og dyr er afhængige af, for at bibeholde livet. Ingen ilt ingen liv. Vore organer “lever” af ilten. Oxygen består af 3 bestanddele.. Ca. 21% Ilt + 78% Nitrogen + 1% Karbondioxid. Hver gang vi trækker vejret, indeholder det luft, vi inhalerer de tre bestanddele. Vi kan kun bruge Ilten. Af de 21% Ilt bruger vi ca. 6%. resten puster vi ud igen. Når vi trækker vejret, kommer luften ned i lungerne, lungerne filtrerer luften og sørger for at ilten bliver transporteret videre til resten af organerne, Oxygenet (ilten) transporteres rundt i kroppen ved hjælp af et stof som kaldes hæmoglobin og som findes i de røde blodlegemer. Hvis man forestiller sig, at man ikke havde hæmoglobinet til at hjælpe med at transporterer ilten rundt i kroppen, så skulle kroppen transporterer blodet rundt i kroppen ca. 15-20 gange hurtigere, hvilket vil belaste hjertet enormt .\nVed en indånding er der ca. 1 % Karbondioxid. Indånder man store mængder af Karbondioxid, kan legemet/hjernen tage skade, i værste fald dør man. Desværre har Karbondioxid den egenskab, at den meget lettere end ilten, binder sig til hæmoglobinet og dermed transporteres rundt i kroppen. da vi ikke har nogen glæde af Karbondioxid, skal vi undgå at indånde for meget Karbondioxid. Som dykker er der visse forholdsregler man skal tage, når man trækker vejret under vandet, gennem en regulator.\nHUSK !!!Træk vejret dybt og roligt, både når du trækker vejret gennem en regulator og en snorkel, en rolig og dyb indånding/udånding, formindsker det “døde” rum der opstår i en regulator og snorkel, og forhindre at man gentagne gange indånder den luft man lige har udåndet, husk på at hver gang du indånder luft, bruger du 6% ilt, indånder du så den samme udåndingsluft igen, er der 21%-6% ca. 15% luft tilbage, gør du det et par gange er der ikke den ilt tilbage, som kroppen har behov for .\nHypoksi opstår når Karbondioxidinholdet ikke er højt nok til at kunne stimulerer vejtrækningen, før ilten i legemet er brugt op. Karbondioxid er det stof der styrer vores automatiske vejrtrækning. Når koncentrationen af Karbondioxid er på et bestemt niveau, sendes der signal til hjernen om at nu skal der foretages en vejrtrækning. Hyperventilerer man, går der rod i den naturlige balance, og kroppen bliver forvirret, hvis man foretager nogle hurtige og dybe vejrtrækninger efter hinanden, og derefter holder vejret, er balance mellem ilten og Karbondioxid forskubbet, og det vil tage længere tid før ophobningen af Karbondioxid er på det niveau, som gør at der skal sendes signal til hjernen om at trække vejret. Dette medfører at man risikerer, at få et “Blackout” hvilken vil sige at man besvimer, idet kroppen ikke får den nødvendige ilt. Det er et paradoks at den faktor der styrer vejtrækningen, ikke er iltmangelen, men ophobning af Karbondioxid. Den kendte dykkertabel fysiolog J.S Haldane, er blandt de forsker der fandt ud af hvordan vejrtrækningen bliver styret.\nShallow Water Blackout kan opstå hvis en dykker holder vejret for længe. Tager man flere dybe vejtrækninger efter hinanden, forskubber man den naturlige balance mellem ilten og Karbondioxid. Der kan så ske det, at vævet bliver Hypoksisk, dvs. vævet/legemet mangler ilt, men karbondioxiden som styrer vejtrækningen er endnu ikke nået det niveau, som gør at der skal sendes signal til hjernen om at trække vejret. Nu har vi en situation hvor vævet mangler ilt, men man holder stadig vejret og får dermed ikke den nødvendige ilt. For vævet ikke ilt nok, holder det op med at fungere, og dykkeren mister bevidstheden. Mister man bevidstheden på land besvimer man, ret hurtigt begynder vejrtrækningen igen at fungerer normalt, men under vandet risikerer man at drukne .\nBlackout vil sige at man mister bevidstheden, man besvimer. Når man besvimer er det fordi hjernen ikke får den tilstrækkelige ilt den har behov for. Når man dykker er man under forskellige tryk, partialtrykket er forskellig afhængig hvilken dybde man befinder sig på. Hvis man foretager en for hurtig opstigning, kan man få et blackout, Dette sker fordi partialtrykket i den ilt der er i lungealveolerne reduceres for hurtigt. På en given dybde kan partialtrykket være tilstrækkeligt, men samme partilaltryk er for lidt ved en mindre dybde. En opstigning fra 10 meter, reducerer partialtrykket på 50%. Det er det kraftige/hurtige trykfald der kan føre til blackout, Hvis man får et Blackout under vandet kan det medføre drukning.\n*** Husk ALTID langsom opstigning*** .\nPå hver side af halspulsåren sider 2 pulsårer, disse pulsårer er påvirkelig af tryk, I pulsårerne findes nogle “Sinus-Carotis-reseptorer” som stimulerer det hjertehæmmende center, som ligger i hjernen. Klemmer man på halspulsårerne, nedsætter man hjerteaktiviteten til et punkt, som bevirket at det ikke mere kan opretholde en tilstrækkelig blodtilstrømning til hjernen. Hos dykker kan en dykkerdragt der strammer om halsen, udløse denne Sinus-Carotis-refleks .\nEn dykker får lettere trykfaldssyge på overfladen, idet bobledannelsen ikke opstår før vævet er overmættet. Dvs. at vævet indeholder mere tryk end omgivelsestrykket. Når trykket bliver reduceret ved opstigning, og opstigningen sker hurtigere end vævet kan udligne trykket, kan man risikere at få trykfaldssyge. Faktisk kan man opholde sig i dybet i en uendelighed, trykfaldssyge sker først ved opstigning til overfladen. Har man en overmætning i blodet og bevæger sig for hurtigt til overfladen, og vævet ikke kan nå at udligne, sker der bobledannelser i blodet. Der er 2 faktorer der bestemmer hvor modtagelig man er for at pådrage sig trykfaldssyge… Tætheden i vævet og blodgennemstrømningen der når ud til vævet… Vi kan kun bestemme den ene faktor… nemlig blodgennemstrømningen der når ud til vævet. Det er den faktor man styrer ved at foretage dekompression stop/sikkerhedsstop ved opstigning. Symptomer på trykfaldssyge er smerter i ledbånd og træthed. Symptomerne ses ofte efter ca. 30 minutter på overfladen, og kan minde om lammelser i begge sider af kroppen. Trykfaldssyge kræver oftest at man kommer i trykkammer, et kammer der kan efterligne et bestemt tryk, hvori man så langsomt udligner trykket til overfladetrykket .\nTavse bobler er et begreb der knytter sig til trykfaldssyge. Tavse bobler er så små at de ikke giver symptom på trykfaldssyge. Tavse, betyder at boblerne er så små at de ikke giver symptom på trykfaldssyge og at de ikke kan opdages. Man kan kun måle tavse bobler ved hjælp af ultralyds-strømnings-måler. Det er et apparat der bruges når man skal udregne dekompressionsmodeller/dykkertabeller og dykkercomputer. Ved trykfaldssyge bliver der dannet bobler, fordi nitrogenet ikke udskilles hurtigt nok .\nNitrogennarkose er et emne man ikke har det fuldstændige overblik over. Man mener at nitrogennarkose opstår når nervecellerne får et sammenbrud, altså der går “rod” i de nerveimpulser, der bliver afsendt til hjernen. Dette sker når man indånder nitrogen under tryk. Nitrogennarkose er afhængig af hvor godt nitrogenet optages i vævet. En nitrogennarkose kan opstå på forskellige dybder, og er afhængig af hvilken tilstand en dykker er i, men for de fleste sker det på 30 Meters dybde. Symptomer på nitrogennarkose, er Fejlbedømning/reduceret koordineringsevne/ Falsk tryghedsfornemmelse/Tåbelig adfærd/Ignorering af sikkerhed. Opdager man en dykker som har disse symptomer, skal man straks tage dykkeren op på mindre dybde, så forsvinder symptomerne med det samme .\nVed Luftemboli slipper der bobler direkte ind i blodårerne. Boblerne transporteres rundt i kroppen, til hjertet og hjernen, under opstigning udvides boblerne og de kan så blive så store at de blokerer for blodtransporten, blokeres blodtransporten til hjernen, bliver man bevidstløs. Luftemboli opstår for det meste kun i en af kroppens sider. Førstehjælp for luftemboli er ilt, gives der ilt, forbedres patienten oftest ret hurtigt. Den alvorligste form for lungeekspansion er luftemboli .\nDette emne omhandler, hvordan man bør/skal befærde sig før/under og efter et dyk.\n01.Hvad er en kontrolleret nødopstigning ?\n02.Hvordan udregner man den korrekte vægtbalance ?\n03.Kendetegn under vandet ?\n04.Navigering med kompas ?\n05.Hvordan skal man forholde sig, hvis man har for lidt luft tilbage, eller helt er løbet tom for luft under et dyk ?\n06.Hvordan beregner man afstande under vandet ?\n07.Hvad er minimum kravene for udstyr, man bør medbringe på et natdyk ?\n01.Hvad er en kontrolleret nød-opstigning ?\nEn kontrolleret nød-opstigning (Controlled Emergenzy Swimming Ascent – CESA) vil sige, at man fra en given dybde, skal til overfladen hurtigst muligt, under kontrolleret forhold.\nDet er YDERST vigtigt hele tiden at puste ud under opstigningen, for at undgå lungeekspansion ( Lungesprængning).\nUnder opstigning vil luften udvide sig og da der ikke er plads til luften i lungerne, risikerer lungerne at tage skade, så derfor husk ALTID at puste ud ved opstigning til overfladen.\nEn af de omstændigheder der gør, at det er nødvendigt at foretage en kontrolleret opstigning, kan være at man er løbet tør for luft, i dette tilfælde vil man have tilbøjelighed til at spare på luften, og dermed holde vejret, og ellers tænke på at komme til overfladen hurtigst mulig, her er det man skal bevare overblikket og sørge for at opstigningen sker kontrolleret, dvs. ikke for hurtigt og ikke holde vejret, man skal ikke være bange for at slippe luft ud af munden, idet luften hele tiden vil udvide sig på vej mod overfladen, så man vil hele tiden på vej op have luft nok.\nEn god måde at kontrolleret hvor meget luft man lukker ud af munden under opstigningen, er hele tiden at lave en “A-lyd”, på den måde kan man styre en kontinuerlig udsivning af luft hele vejen til overfladen.\nUnder hele opstigningen skal dykkeren holder udstyret på plads, og BEHOLDE regulatoren i munden, at holder udstyret på plads, er den eneste måde man kan kontrollere opstigning på. Ved at beholde vægtbæltet på, kan man styre op driften.\nAt beholde regulatoren i munden har følgende fordele:\nEfterhånden som omgivelses-trykket falder vil luften i flasken udvide sig, og man vil kunne trække lidt mere luft ud af flasken.\nIdet der ikke er mere luft til rådighed, vil man pr. refleks prøve at trække vejret, er regulatoren i munden, og man trækker vejret, undgår man, at trække vand ned i lungerne.\nDet der gjorde at man var nødt til at foretage en kontrolleret nødopstigning, kan i mellem tiden været blevet “repareret”, det kunne være flaskeventilen som var lukket, og makkeren så har åbnet den, hvis man så i panik, har smidt regulatoren, er det svært at vende tilbage til normal vejtrækning.\nEn anden vigtig ting ved Kontrolleret opstigning, er at opretholde en normal op stigningshastighed. dvs. ikke over 18 meter pr minut. Dette er endnu en vigtig grund til at beholde vægtbæltet på..\n(Husk det er en Kontrolleret opstigning der i dette tilfælde er tale om ). En kontrolleret opstigning må ALDRIG ske med positiv opdrift.\nEn ukontrolleret opstigning foretages KUN hvis andet ikke er muligt og man er på dybt vand, at det her og nu gælder om at komme til overfladen, i dette tilfælde er dykkersyge mm. at foretrække frem for døden og så er det man smider vægtbæltet, og foretager en ukontrolleret opstigning, med positiv opdrift .\nNegativ opdrift vil sige at man, af sig selv falder ned. Positiv opdrift vil sige at man bevæger sig opad. Neutral opdrift vil sige at man kan befinde sig på en given dybde uden hverken at falde ned eller stige op. Hvor meget vægt man så skal have på, for at kunne opretholde en neutral opdrift, er meget forskelligt fra menneske til menneske, det afhænger af kroppens bygning, fedtvæv/muskelvæv, så man må prøve sig frem. For at finde den rigtige vægtbalance, skal man i overfladen, med en tom BCD kunne flyde med øjnene i vandoverfladen mens man trækker vejret normalt. Puster man så ud, skal man synke. Har man øjnene i vandoverfladen efter af have pustet ud, har man for lidt vægt på, har man øjnene i vandoverfladen og luft i bcd’en har man for meget vægt på .\nUnder vandet kan man jo ikke se de kendetegn vi har oppe på overfladen, så som sol/måne osv. men der er visse kendetegn under vandet som kan indikere hvilken vej man svømmer. Sandformationer går oftest parallelt med kystlinjen. Ændringer i dybden betyder oftest at man bevæger mod/fra land .\nVil man hele tiden vide hvor man er, når man dykker, er et kompas uundværlig. Kompasset er den eneste 100 % sikre måde en dykker kan vide i hvilken retning han bevæger sig under vandet. Før en dykker går i vandet, skal han tage en kompaspejling, en god pejling kan være at observerer hvad kursen er fra kystlinjen og diagonalt ud mod vandet, Et kompas har 360 grader, og når man kender kursen ud fra kystlinjen, ved man altid under vandet hvilken vej man bevæger sig. Bliver man i tvivl om hvilken retning man bevæger sig under vandet, så stol ALTID på kompasset, Er man ikke godt kendt på dykkerstedet, så er det umuligt at finde rundt ved hjælp af intuition, så stol på kompasset, det tager kun fejl, hvis det er i stykker. Det er en god ide at øve sig på land med et kompas, før man skal dykke. Da det kan være svært at navigere under vandet, er det en god ide at skrive kursen man har taget på land før dykker ned, da man har let ved at glemme hvad kursen stod på, når først man er kommer under vandet, og har man ikke kursen med sig med under vandet, så er et ikke til at vide i hvilken retning man bevæger sig\nHvis man opdager, at man har for lidt luft tilbage, til at afslutte dykket, eller helt er løbet tør for luft, skal man få fat i makkerens Octopus, dvs. makkerens alternative luftkilde som man skal bruge til fortsat at trække vejret med. Under vandet kan man jo ikke tale sammen, så man har nogle tegn, som man bruger til at kommunikerer med.\nEr man ved at løbe tør for luft, svømmer man hen til sin makker og viser ham følgende signal :\n” En knyttet hånd føres mod brystet, som betyder – JEG HAR FOR LIDT LUFT TILBAGE”\nEr man helt løbet tom for luft, bruges følgende signal :\n” EN flad hånd føres forbi egen strube som betyder – JEG ER LØBET TOM FOR LUFT”\nDu tager makkerens alternative luft kilde, bruger den til at trække vejret, holder et fast tag i makkeren, dykket stoppes og sammen foretager i en kontrolleret opstigning. Hvis makkeren ikke har en ekstra luft kilde, er man nød til at, bruge makkerens primære luftkilde, og deles om den, man tager et godt tag i hinanden, stopper dykket, den ene styre luftkilden, man skiftes til at tage 2 dybe indåndinger, mens man roligt og kontrolleret bevæger sig mod overfladen, det er vigtigt at man hele tiden holder tæt kontakt, og den der ikke har luftkilden, skal sørger for at han slipper små luftbobler ud af munden, her kan man foretage ” A-lyden”. Dette for at undgå lungeskader, idet luften udvider sig i lungerne på vej op .\nFor at kunne beregne afstande under vandet, kan man bruge følgende :\nArmlængde, man måler afstanden mellem armene. Denne afstand kan så bruges under vandet til at måle en given afstand.\nBenspark, Under vandet måler man antal benspark det taget at svømme en kendt distance.\nEks. Man har en kendt afstand, den svømmer man. Når man kender det antal benspark man brugte på afstanden, kan man nu ud fra benspark, udregne afstand under vand.\nArmlængde er den mest nøjagtige måling, idet benspark påvirkes af strøm og miljø under vandet .\n07.Hvad er minimum-kravene for udstyr, man bør medbringe på et natdyk ?\nEt hovedlygte, Lygten bør kunne dække et rimeligt stort område.\nEn reservelygte, Lygten kan være en lille lygte, men igen med en rimelig god lyskilde, så man uden problemer kan orienterer sig, lygten bør ligge et let tilgængelig sted, evt. i en af lommerne i BCD’en.\nEn kemisk lys-stav.\nHovedlygten og reservelygten, er mekaniske lygter, som kan svigte, pæren kan gå i stykker, komme der vand ind i lygten, svigter batterierne. En kemisk lys-stav fungerer på den måde at, når man “knækker” staven begynder den at lyse, lys-staven er en-gangs, og smides væk efter brug. Svigter hovedlygten og reservelygten, og man bliver væk fra sin makker, vil lys staven kunne bruges, så man kan ses af andre dykker, samt hvis du ligger i overfladen. Husk begge dykker i et dykkerteam SKAL have min. 2 lygter + lys-stav hver, i tilfælde af, at dykkerne bliver væk fra hinanden, skal begge dykker kunne håndterer, en mulig fejlfunktion på lygterne, og så nytter det jo ikke noget at det var makkeren der havde “ekstralygten” .\n01.Hvilken førstehjælps-udstyr bør man medbringe når man skal dykke ?\nMan bør altid have en førstehjælps/genoplivnings-kuffert med, når man dykker.\nHar man råd til at købe dyrt dykkerudstyr, computer, og hvad der ellers hører til, når man dykker, så har man selvfølgelig også råd til at investerer i en førstehjælps/genoplivnings-kuffert.\nHvis ikke man har det, eller ikke har lyst til at investerer i kufferten, så bør man dykke sammen med en dykkercenter, de har ALTID en genoplivnings-kuffert med på deres dyk\nDer er især 3 ting man skal have med sig, det er noget varmt tøj, og noget varmt Te-Kaffe-Cacao, altså noget man kan varme sig på.\nHypotermi, kulde-tab, er let at få, idet vand leder meget bedre end luft, og man derfor hurtigere mister ens egen varme.\nI det situation, er det rigtig godt at kunne supplerer med noget varmt at drikke, og tørt og varmt tøj.\nHar man fået det dårligt under dykket, det snurre i armene, leddene går ondt, så kan det skyldes dykkersyge,\nman kan have været for lang tid nede, gået for hurtigt op, inhaleret for høj nitros procent, på for lavt en dybde, eller, man har det bare skidt.\nBehandlingen er den samme, ILT, 100% ilt fra en en medbragt ILT flaske.\nDe flasker vi dykker med er er typisk på 21%, svare til den atmosfæriske luft, vi indånder, i visse tilfælde kan kan dykke med Nitrox, dvs. at man fylder flasken med mere end de 21% , typisk til 32%. ( Her er vi i den tekniske afdeling, du kan tage et Nitrox speciality kursus, så ved du hvad jeg snakker om )\nMen ved førstehjælp, så skal man bruge 100% ilt.\nILT er det absolut vigtigste at medbringe, og bør som minimum ALTID medbringes når man dykker.\nderudover, almindelig førstehjælp tilbehør, forbinding, plaster, til små skrammer.\nInden man begynder den egentlige førstehjælp, skal ulykken standses. Det vil sige trafikken skal standses, motoren stoppes, elektriciteten afbrydes, gastilførslen afbrydes, den druknede bringes op af vandet og så videre.\nKan man ikke umiddelbart standse ulykken, må man få den tilskadekomne væk fra faren, det vil sige, at det kan blive nødvendigt at flytte vedkomne.\nA– Airway (frie luftveje)\nB– Breathing (vejrtrækning)


L-Mediehus Navnestof - Inger Leitzke\nInger Leitzke er ny afdelingsleder i Velas Planteavl i Horsens\nInger Leitzke er agronom og har bl.a. arbejdet som både planteforædler og senere som planteavlskonsulent i det daværende LRØ. Hun har solid erfaring som afdelingsleder hos Dansk Maskincenter A/S. Som ny afdelingsleder skal hun have det ledelsesmæssige ansvar for afdelingen i forhold til både personale og opgaver.\nInger Leitzke bor omkring Odder med sin familie.


1 Valgundersøgelsen 2001 TEKNISK RAPPORT Jørgen Goul Andersen Jakob Rathlev Claus Hansen Henrik Jørgensen Gregers Lehrmann Bruun Institut for Økonomi, Politik og Forvaltning Aalborg Universitet September 2002 ARBEJDSPAPIR NO. 14 FRA DET DANSKE VALGPROJEKT ISSN: ISBN:\n2 Valgundersøgelsen 2001 Teknisk Rapport Forord Hermed udsendes den samlede tekniske rapport vedrørende valgundersøgelsen Rapporten beskriver de forskellige datasæt, der indgår i eller er foretaget i tilknytning til valgundersøgelsen I selve valgundersøgelsen indgår tre datasæt: (1) Hovedundersøgelsen: Godt svarpersoner, indsamlet af Gallup ved CAPI-interviews. (2) Kombinationsundersøgelse 1: Hovedundersøgelsen plus supplerende materiale på godt 2000 interviews omfattende Gallups sociale baggrundsvariable og parti. I alt godt svarpersoner. (3) Kombinationsundersøgelse 2, der kombinerer ovenstående med et datasæt indsamlet af Socialforskningsinstituttet (SFI) i dagene efter valget, hvori indgår knap svarpersoner med et mindre udsnit af baggrundsspørgsmål. I alt knap svarpersoner. I tilknytning til valgundersøgelsen har valgprojektet endvidere inddraget en række supplerende datasæt, bl.a. Gallup's exit-poll, der er velegnet til at belyse vandringer, to førvalgsundersøgelser til belysning af dagsordens- og holdningsændringer indsamlet i November 2001 af Ugebrevet Mandag Morgen/AC Nielsen AIM, samt endelig AIM telebus januaraugust 2002, omfattende svarpersoner til yderligere kontrol af sociale sammenhænge. Rapporten her beskriver de tre førstnævnte datasæt, med hovedvægten på hovedundersøgelsen og dens knap 300 spørgsmål stillet til godt 2000 svarpersoner. Rapporten er opbygget i fire moduler, der kan udskrives hver for sig: Modul 1: Modul 2: Modul 3: Modul 4: Oversigt over datasæt, variabel-indeks, datamodifikationer og databehandling, vejning og repræsentativitet, samt oversigt over kodenøgler til åbne spørgsmål i modul 2. Kodenøgler til åbne spørgsmål Kodebog med marginalfordelinger til hovedundersøgelsen samt oversigt over variable og rekodninger til fælles variable i kombinationsfiler. Spørgeskema og svarkort Rapporten er udarbejdet af stud.scient.adm. erne Henrik Jørgensen, Jakob Rathlev og Gregers Lehrmann Bruun samt stud.scient.soc. Claus Hansen, studentermedhjælpere ved Institut for Økonomi, Politik og Forvaltning, Aalborg Universitet, 2002, mens professor Jørgen Goul Andersen har haft det overordnede ansvar. 2\n3 Valgundersøgelsen 2001 Teknisk Rapport Indholdsfortegnelse 1 MODUL 1 - OVERSIGT OVER DATAMATERIALET HOVEDUNDERSØGELSEN SUPPLERINGSUNDERSØGELSERNE SFI UNDERSØGELSEN KOMBINATIONSFILER SUPPLERENDE MATERIALE VARIABEL-INDEKS FOR HOVEDUNDERSØGELSEN BORTFALD OG REPRÆSENTATIVITET I HOVEDUNDERSØGELSEN INDLEDNING GENEREL BORTFALDSANALYSE: DEMOGRAFISK REPRÆSENTATIVITET POLITISK INTERESSE PARTIPOLITISK REPRÆSENTATIVITET SOCIOØKONOMISK REPRÆSENTATIVITET KOMBINATIONSFILERNE OVERSIGT OVER FÆLLESVARIABLE KODENØGLER KODENØGLE TIL STILLINGER OG SOCIOØKONOMISK GRUPPERING (V271, V273, V275, KLASSIMP, KLASUDV, SOCIO, V271X, V275X) KODENØGLE TIL BRANCHE (V272, V274, V276) FAGFORENING (V266, FAGFORB, FAG_HO) KODENØGLER TIL VIGTIGSTE PROBLEM (V1A-1D) ANDRE KODENØGLER LITTERATURLISTE MODUL 2 APPENDIKS - KODENØGLER APPENDIKS 1 KODENØGLE FOR EKSISTERENDE FAGFORENINGER APPENDIKS 2 KODENØGLE TIL VIGTIGSTE PROBLEM (V1A V1D) APPENDIKS 3 NY EMNESORTERET KODENØGLE TIL VIGTIGSTE PROBLEM (V1A_NY -V1D_NY) APPENDIKS 4 KODENØGLE FOR VIGTIGSTE GRUND TIL AT STEMME (V8) APPENDIKS 5 KODENØGLE FOR PARTILEDER, DER BEDST REPRÆSENTERER SYNSPUNKTER (V237) APPENDIKS 6 KODENØGLE FOR VIGTIGSTE GRUND TIL DIVERGERENDE STEMMEAFGIVELSE (V13) APPENDIKS 7 KODENØGLE FOR FORÆLDRES PARTIVALG (V248, V252) APPENDIKS 8 KODENØGLE BRANCHE (V272) APPENDIKS 9 - KODENØGLE TIL STILLING OG SOCIOØKONOMISK GRUPPERING\n4 Valgundersøgelsen 2001 Teknisk Rapport 7 MODUL 3 - KODEBOG OG MARGINALFORDELINGER MODUL 4 SPØRGESKEMA OG SVARKORT DET ANVENDTE SPØRGESKEMA SVARKORT\n5 Valgundersøgelsen 2001 TEKNISK RAPPORT Modul 1 Oversigt over datamaterialet mv. Jørgen Goul Andersen Jakob Rathlev Claus Hansen Henrik Jørgensen Gregers Lehrmann Bruun Institut for Økonomi, Politik og Forvaltning Aalborg Universitet September 2002\n6 Valgundersøgelsen 2001 Teknisk Rapport Modul 1 1 MODUL 1 - Oversigt over datamaterialet Valgundersøgelsen 2001 består i lighed med de forudgående undersøgelser af en hovedundersøgelse med suppleringsundersøgelser supplement 1 (panelundersøgelsen) og supplement 2 (ekstra bus). Suppleringsundersøgelserne er udbygninger på nogle få variable, først og fremmest sociale baggrundsspørgsmål. Endvidere foreligger der et yderligere supplement på baggrundsvariable fra SFI. I det følgende vil disse datasæt blive introduceret, jf. figur 1. Figur 1. Grafisk oversigt over datamaterialet. Hovedundersøgelsen n = 2026 Supplement 1 (panelundersøgelsen) n = 1130 Supplement 2 (ekstra bus) n = 1036 Kombinationsfil 1, n = 4192 Kombinationsfil 2, n = 7023 SFI n = Hovedundersøgelsen Hovedundersøgelsen er en spørgeskemaundersøgelse blandt tilfældigt udvalgte personer i alderen 18 år og derover. En oversigt over hovedundersøgelsens variable findes i afsnit 1.6. Metode Undersøgelsen er gennemført ved besøgsinterviews med fuldt struktureret spørgeskema. Der indgik enkelte åbne spørgsmål; kodningen heraf fremgår af kapitel 5 i denne rapport. Der er benyttet CAPI-interviews (Computer Aided Personal Interviews). Interviewtiden var lige godt en time i gennemsnit. Der blev i tilknytning til skemaet benyttet et ret stort antal kort (31 i alt), 6\n7 Valgundersøgelsen 2001 Teknisk Rapport Modul 1 således at svarkategorierne typisk er blevet præsenteret både skriftligt og mundtligt for respondenterne. Disse svarkort er optrykt i modul 4. Feltarbejdet Feltarbejdet blev gennemført af Gallup A/S i perioden Som følge af en række problemer blev interviewstarten udskudt ca. to uger, hvilket medførte, at interviewperioden måtte forlænges. Interviewdato er noteret, så man kan skelne mellem de først og de sidst foretagne interviews, hvilket bl.a. kan være relevant i forbindelse med vurderingen af den nye regerings politik. Således er det værd at bemærke, at kun 35 interviews (1,7%) er foretaget i december måned 2001 inden Anders Fogh Rasmussens første nytårstale som kan tænkes at have haft indflydelse på respondenternes opfattelse af regeringens politik, specielt oplevelsen af forskel mellem regering og opposition. Population Undersøgelsespopulationen udgjordes af herboende personer i alderen 18 år eller ældre med bopæl i en privat husstand. Populationen er de facto befolkningen, uanset statsborgerskab. Stikprøveudvælgelse Respondenterne i de enkelte husstande blev udvalgt efter fødselsdagskriteriet, hvilket vil sige, at interviewet blev gennemført med den person i hustanden, som sidst har haft fødselsdag. Udvælgelsen af adresser er sket ved en tilfældig udtrækning fra Indenrigsministeriets adressedatabase blandt alle private adresser i Danmark. 1 Stikprøven består at et antal adresseklynger, der er fordelt udfra befolkningstætheden per amt. Hver adresseklynge består af et antal adresser varierende fra fire til syv adresser. I alt har der dermed været 800 adresseklynger. De udtrukne adresser blev besøgt uden forudgående kontakt; i de tilfælde, hvor der ikke har været nogen hjemme ved første besøg, har interviewerne efterladt et brev med en beskrivelse af undersøgelsen og et telefonnummer, hvor respondenten kunne ringe op og aftale tid for et interview. Alle adresser i en adresseklynge er blevet besøgt fire til fem gange, inden den er blevet opgivet som ikke truffet. Dette er mere end normalt og har også medført, at andelen af ikke trufne husstande er minimeret i forhold til tidligere. Der er kun foretaget ét interview per husstand, hvilket har givet en mindre underrepræsentation af flerpersoners husstande, som i 7\n8 Valgundersøgelsen 2001 Teknisk Rapport Modul 1 nogle undersøgelser kompenseres ved at foretage enkelte dobbeltinterviews i flerpersoners husstande. Dette er ikke gjort her, da det ikke er afgørende i forhold til undersøgelsens emne. Forskellen er i øvrigt ganske minimal. Kontrol Omtrent 10 pct. af de returnerede spørgeskemaer er løbende blevet udtrukket til kontrol. Det medførte, at interviewpersonerne blev kontaktet telefonisk og kontrolleret for autenticitet. Disse kontrolinterview har ikke givet anledning til bemærkninger. Opnåelse Som udgangspunkt blev 3917 adresser udtrukket. Heraf er 68 adresser faldet bort, uden at være blevet aktiveret i undersøgelsen. Gallup forklarer, at der kan være sket forskellige ting; adresserne eksisterer muligvis ikke, hvilket ved en fejltagelse ikke er registreret; evt. er de ikke besøgt, eller intervieweren har ikke fået registreret besøg, hvor respondenterne ikke var hjemme. Mest taler for det første, og på den baggrund er der benyttet Gallups praksis med ikke at medregne disse adresser i opnåelsesstatistikken. I alt blev adresser kontaktet. Når det endelig antal gennemførte interviews kun blev på 2.026, skyldes det flere forhold, hvilket fremgår af tabel 1.1. Tabel 1.1 Opnåelsesstatistik. Opnåede interviews og bortfald fordelt på årsager. Absolutte tal, og i pct. af bruttosample. Antal Pct. Bruttosample II* Pct. Totale antal adresser Erhverv, institution o. lign Adressen er ubeboet Eksisterer ikke / ikke fundet Taler ikke dansk Handicap som fx døv eller blind Adresser uden kontaktmulighed i alt Bruttosample Respondent ikke truffet 202 5, ,7 Deltagelse nægtet , ,1 Kasserede interviews 16 0,5 16 0,5 * (Taler ikke dansk + handicap) ,6 Gennemførte interviews , ,2 * Bruttosample II = Bruttosample inkl. ikke-interviewbare handicappede, hvor sprog også ses som et handicap. 1 Udtrækket består af husnumre, og tages fra en version af Indenrigsministeriets adressedatabase, som Gallup 8\n9 Valgundersøgelsen 2001 Teknisk Rapport Modul 1 Af de kontaktede adresser er 405 respondenter faldet fra under kategorien Adresser uden kontaktmulighed, hvilket vil sige bortfald, som ikke bør opfattes som en del af den samlede stikprøve. I Gallups metoderapport angives denne kategori som neutralt bortfald, hvori også taler ikke dansk og handicap som f.eks. døv eller blind henregnes. Medregningen af disse to sidstnævnte kategorier til neutralt bortfald kan diskuteres; specielt i nærværende undersøgelse, hvor den afhængige variabel er partivalg, kan det være rimeligt at udregne en opnåelsesprocent eksklusiv ikke-dansktalende, der formentlig for størstedelens vedkommende ikke har stemmeret. Det er også ret almindeligt at opfatte ikke-interviewbare handicappede som neutralt bortfald. Således opgjort er bruttostikprøven 3454 og opnåelsen 58,7%. Hvis det derimod vælges ikke at henregne ikke-dansktalende og handicappede til Adresser uden kontaktmulighed, giver det en lidt ringere opnåelsesprocent. Dette ses af bruttosample II i tabel 1.1; det alternative bruttosample bliver dermed på 3545 respondenter, hvilket giver en opnåelsesprocent på 57,2. Kategorierne Erhverv, institution o. lign., Adressen er ubeboet og Eksisterer ikke/ikke fundet er ligeledes problematiske at henregne til Neutralt bortfald, men burde måske snarere trækkes ud som ikke eksisterende adresser i stedet. Traditionelt er denne kategori enten slet ikke anvendt eller i hvert fald anvendt mest muligt konservativt 2. Der er i undersøgelsen en temmelig stor andel af de udtrukne adresser, der falder indenfor disse kategorier, idet de tegner sig for 314 af de udtrukne adresser (8,1%). I bortfaldet fra bruttosamplet indgår 202 respondenter, som ikke er blevet truffet. Derudover har en relativ stor andel (1210) af respondenterne nægtet at deltage i interviewet; årsagerne hertil er udspecificeret i tabel 1.2. Endelig er 16 interviews blevet kasseret som følge af manglende datakvalitet. opdaterer ca. en gang om året. 2 En snæver definition på neutralt bortfald kunne dække: flyttet, død og langtidssyg. 9\n10 Valgundersøgelsen 2001 Teknisk Rapport Modul 1 Tabel 1.2 Antal nægtere og deres fordeling efter begrundelse. Absolutte tal og pct. Antal Pct. Nægter af principielle årsager ,9 Nægter, da respondenten ikke har tid inden for tidsfristen ,3 Nægter pga. emnet ,7 Nægter pga. skemalængden ,1 Nægter af andre årsager ,2 Nægter på husstandens vegne (ikke respondenten) 59 4,9 Nægtet deltagelse i alt Af tabel 1.2 fremgår det, at principielle årsager og undersøgelsens emne er de vigtigste begrundelse for nægterne, efterfulgt af manglende tid og skemalængden. Det var på forhånd frygtet, at folk ville sige fra på grund af skemaets længde, hvilket øjensynligt også har kostet nogle respondenter; sammenholdt med tidsfristen og indsamlingstidspunktet, der for nogle respondenters vedkommende har været i jule- og vinterferieperioden, er det ikke overraskende, at der optræder en del nægtere i undersøgelsen. Gennemførelsesprocent Når bortfaldet indregnes er der altså i alt gyldige interviews, hvilket svarer til en gennemførelsesprocent på 58,7. En opnåelsesprocent på 58,7 - eller alternativt 57,2 - ligger noget under de 70%, man i valgundersøgelserne gennem årene har tilstræbt, men ikke altid nået. Imidlertid har dette i de senere år været et generelt problem i surveyundersøgelser. I forbindelse med det store antal nægtere kunne der tænkes at være tale om en vis grad af selvselektion bag bortfaldet. For eksempel kunne man forestille sig, at politisk interesserede og i særdeleshed partimedlemmer kunne have svært ved at sige nej til deltagelse, hvorfor disse ville være overrepræsenterede i stikprøven. Dette bør naturligvis spille en særlig rolle i bortfaldsanalyse, jf. kapitel 2. Som anført tidligere er det endvidere tydeligt, at det høje antal genbesøg har haft en positiv effekt på antallet af ikke trufne respondenter, idet disse er kommet ned på 5,7% af bruttosamplet. Dette er en klar forbedring i forhold til 1998, hvor andelen var 17,1%. I tabel 1.3 er gennemførelserne sammenlignet for 1998 og\n11 Valgundersøgelsen 2001 Teknisk Rapport Modul 1 Tabel 1.3 Gennemførelsessammenligning. Absolutte tal og procent af stikprøvepopulationen antal 2001-antal 1998-pct pct. Totale antal adresser ,0 100,0 Neutralt bortfald * ,3 8,1 Bruttosample ,0 100,0 Respondent ikke truffet ,1 5,7 Deltagelse nægtet ,8 34,1 Kasserede interviews ,1 0,5 Gennemførte interviews ,0 58,7 *Dette henviser til ikke kontaktede adresser i tabel 1.1 ovenfor. Som tabel 1.3 viser, har det faldne antal ikke trufne i 2001 dog ikke øget gennemførelsesprocenten i forhold til 1998, da der i stedet optræder en betydeligt større andel af nægtere end i Suppleringsundersøgelserne Til belysning af vælgervandringer samt partivalg inden for generationer og stillingsgrupper mv. gennemføres ved hvert valg en suppleringsundersøgelse med få udvalgte baggrundsvariable samt partivalg. Til valgundersøgelsen 2001 er der foretaget to suppleringsundersøgelser; supplement 1 ('panelundersøgelsen') med 1130 respondenter, og supplement 2 ('ekstra bus') med 1036 respondenter. Herved er der i alt tilvejebragt en supplerende stikprøve med 2166 respondenter på centrale baggrundsvariable som: alder, køn, uddannelse, stilling, indkomst og partivalg ved seneste og forrige valg mv. Begge suppleringsundersøgelser er foretaget af Gallup A/S og henholdsvis parallelt og i umiddelbar forlængelse af hovedundersøgelsen og med samme undersøgelsesmetodik, dog er data indsamlet ved telefoninterviews. Supplement 1 panelundersøgelsen Supplement 1 består af et panel på 1130 respondenter, som oprindeligt er en interviewundersøgelse fra 1998 foretaget af lektor Hans Jørgen Nielsen, Institut for Statskundskab, Københavns Universitet. Dette panel er i perioden blevet geninterviewet på de ovennævnte baggrundsvariable, og dette er sket som en del af Gallups normale teleomnibus. Til adskillelse fra hovedundersøgelsens baggrundsvariable har stilling dog fået en lukket kode. 11\n12 Valgundersøgelsen 2001 Teknisk Rapport Modul 1 Supplement 2 ekstra bus Supplement 2 består af 1036 interviews, der er blevet interviewet på samme måde som i supplement 1, og dermed også som en del af Gallups normale teleomnibus. Til forskel fra supplement 1 er interviewene blevet foretaget i tiden efter hovedundersøgelsen i perioden Endvidere er knap 600 erhvervsaktive svarpersoner blevet registreret med åben stillingskode, som i hovedundersøgelsen og til forskel fra den lukkede kodning i supplement 1. Opnåelse i suppleringsundersøgelserne Der foreligger ikke præcise gennemførelsesprocenter, da begge suppleringer har været en del af Gallups normale teleomnibus, men Gallups oplyser, at der i sådanne undersøgelser generelt er en gennemførelsesprocent på 55-60%. Dog har supplement 1 sandsynligvis en lidt lavere opnåelse, da der typisk mistes nogle respondenter over tid som følge af flytning, nyt telefonnummer mv. 1.3 SFI undersøgelsen SFI undersøgelsens datasæt omfatter i alt 2831 respondenter. Til denne undersøgelse var der udtrukket en samlet stikprøve på 4000 personer, der blev udtrukket simpelt tilfældigt fra CPR registret. Metoden til indsamling af data har været telefoninterviews, suppleret med postalt skema til de personer, der ikke havde telefon. SFI undersøgelsen indeholder centrale baggrundsvariable som: alder, køn, uddannelse, stilling (offentlig/privat), husstandsindkomst, partivalg ved amts- og kommunalvalg, samt partivalg seneste og forrige folketingsvalg mv. Undersøgelsen er foretaget af Socialforskningsinstituttet (SFI-Survey) i perioden fra ultimo november til ultimo december Kombinationsfiler Hovedundersøgelsen og suppleringsundersøgelserne er afslutningsvis koblet sammen i kombinationsfil 1, der omfatter alle de variable, der er stillet i mindst to af de tre undersøgelser. Denne fil er sammen med kombinationsfil 2 (der har færre variable) standardfil til analyse af sociale variationer. Til vælgervandringer bør benyttes kombinationsfil 2 pga. en fejl i hovedundersøgelsens spørgsmål om partivalg Kombinationsfil 1 omfatter i alt 4192 respondenter. 12\n13 Valgundersøgelsen 2001 Teknisk Rapport Modul 1 I kombinationsfil 2 indgår ovenstående kombinationsfil 1 SFI-undersøgelsen således, at datasættet omfatter i alt 7023 respondenter. I denne fil er alle SFI-undersøgelsens variable medtaget, og det er således muligt at uddrage SFI-undersøgelsen isoleret fra kombinationsfil 2 (se endvidere afsnit 3.2). En nærmere introduktion til kombinationsfilerne, hvor bl.a. de fælles variable fremgår, gives i afsnit 3. For de variable, der er fuldt kompatible, er kombinationsfil 2 den korrekte at bruge til analyse af sociale baggrundsvariable. Ellers bruges kombinationsfil 1, der har flere var. For vælgervandringer bør kombinationsfil 2 benyttes - evt. checket med exit poll (se nedenfor). Der er beregnet demografiske vægte og partivægte med og uden demografisk vejning. Som standard anbefales det alene at bruge partivægte. Ved analyse af vælgervandringer bør beregnes særskilte vægte (ikke standard i datasættet). 1.5 Supplerende materiale Foruden de allerede nævnte og i denne tekniske rapport behandlede datasæt, er følgende datasæt inddraget i valgundersøgelsen: Exit Poll. Gallup har stillet en omfattende exit poll til rådighed. Omfatter kun køn og alder samt partivalg 1998 og Meget velegnet til vælgervandringer. Førvalgsundersøgelser Mandag Morgen og AC Nielsen AIM A/S har stillet to førvalgsundersøgelser til rådighed, foretaget i hhv. 1. og 2. uge i November Omfatter bl.a. politisk dagsorden (vigtigste problem), kompetencespørgsmål, samt en længere serie af holdningsspørgsmål, de fleste fra valgundersøgelserne. Hertil standard demografiske og politiske kriterier. Belyser holdningsændringer og dagsordensskift under valgkampen. Begge omfatter ca. 600 svarpersoner. AIM Telebus interviews, indsamlet ved telefoninterviews januar-august Giver mulighed for at gå ned på meget små grupper, for at beskrive de enkelte partiers vælgergrundlag meget detaljeret, og for at checke resultater fra de øvrige undersøgelser. 13\n14 Valgundersøgelsen 2001 Teknisk Rapport Modul Variabel-indeks for hovedundersøgelsen Variabel V1A V1D V2 V3A-F V4 V5X V6 V7 V8 V9 V10 V11 V12 V13 V14 V15 V16-V23 V24-V31 V32 V33 V34 V35 V36 V37-V50 V37 V38 V39 V40 V41 V42 V43 V44 V45 V46 V47 V48 V49 V50 V51-V56 Spørgsmål Vi har jo lige haft folketingsvalg, og derfor vil jeg gerne spørge Dem, hvilke problemer De mener, er de vigtigste, som politikerne skulle tage sig af i dag? Kan de nævne flere vigtige problemer? Og når De tænker på dette problem/det vigtigste af disse problemer, hvor god synes De så regeringen har været til at løse dette problem i de sidste 3-4 år? Har De i de sidste tre uger op til valget snakket om politik med nogen i Deres nærmeste familie, med nogle af Deres venner eller med nogle af Deres kolleger? Vil De sige, De er meget interesseret i politik, noget interesseret, kun lidt eller slet ikke interesseret i politik? Stemte De ved folketingsvalget 20. november? Hvis ja: På hvilket parti? Hvornår besluttede De at stemme som De gjorde? Vil De sige, at De stemte på dette parti med begejstring, med tilfredshed, med blandede følelser eller følte De nærmest, De måtte vælge det mindst onde? Hvad var den vigtigste grund til, at De stemte, som De gjorde? Tænkte De på, at stemme på et andet parti? Hvis ja: På hvilket parti?? Tænkte De på at stemme? Hvis ja: På hvilket parti? Stemte De ved kommunalvalget? Hvis ja: På hvilket parti eller liste? Hvad betød mest for dit valg af parti eller liste ved kommunalvalget? De stemte på et andet parti eller en anden liste ved Kommunalvalget end ved Folketingsvalget, hvad var den vigtigste grund? Stemte De ved amtsrådsvalget? Hvis ja: På hvilket parti eller liste? Stemte De ved det forrige folketingsvalg i marts 1998? Hvis ja: På hvilket parti? Så vil jeg gerne høre, hvad De mener om De enkelte politiske partier. Efter at jeg har læst navnet op på det pågældende parti, vil jeg gerne bede Dem placere partiet på denne skala fra 0 til 10, hvor 0 betyder, at De synes meget dårligt om partiet, og 10 betyder, at De synes virkelig godt om partiet. Og nu, hvis vi bruger den samme skala, vil jeg gerne spørge, hvor godt eller dårligt De synes om nogle af vore politiske ledere. Mange betragter sig som tilhængere af et bestemt parti. Der findes også mange, der ikke føler sig som tilhængere af noget specielt parti. Betragter De Dem selv som f.eks. socialdemokrat, konservativ, radikal, venstremand, SF er eller noget andet, eller føler De Dem ikke som tilhænger af et bestemt parti? Hvilket parti er der tale om? Nogle er stærkt overbeviste tilhængere af deres parti, mens andre ikke er så overbeviste. Betragter De Dem selv som stærkt overbevist tilhænger eller ikke stærkt overbevist? Er der alligevel et parti, som De synes De står nærmere end andre partier? - Hvis ja: Hvilket parti? Er De, eller har De tidligere været medlem af et politisk parti? Jeg vil nu læse en række problemer op for Dem, og jeg vil gerne høre, hvem De mener, er bedst til at løse problemet; en socialdemokratisk ledet regering, eller en borgerlig regering? Til at løse landets økonomiske problemer i almindelighed? Til at bekæmpe arbejdsløsheden? Til at varetage Danmarks interesser i EU? Til at sikre miljøet? Til at sikre lov og orden? Til at sikre borgernes medbestemmelse i samfundet? Til at sikre den rette balance mellem skattetryk og social tryghed? Til at sikre en fornuftig flygtninge-/indvandrerpolitik? Til at tilgodese børnefamiliernes behov? Til at sikre tilfredsstillende forhold for ældre? Til at sikre et velfungerende sundhedsvæsen? Til at sikre en god undervisning i folkeskolen? Til at repræsentere Danmark i internationalt samarbejde? - Og hvilken regering tror De, ville give Dem selv flest penge til rådighed? Jeg vil nu læse nogle politiske påstande op, som De kan opfatte som en slags diskussion mellem to personer, A og B. Vi beder Dem sige, om De er mest enig med A eller mest enig med 14\n15 Valgundersøgelsen 2001 Teknisk Rapport Modul 1 B. Selv om De evt. ikke er helt enig med nogen af parterne, vil jeg alligevel bede Dem svare, hvilken påstand, der kommer nærmest deres eget synspunkt. V51 Først har vi et spørgsmål om samfundets sociale udgifter. A siger: Man er gået for langt med sociale reformer her i landet. Folk burde mere end nu klare sig uden sociale sikringer og bidrag fra samfundet. B siger: De sociale reformer, som er gennemført i vores land, bør opretholdes i mindst samme omfang som nu. V52 Så har vi et spørgsmål om levestandard og indtægtsforhold. A siger: Forskellene i indtægter og levestandard er stadig for store i vores land. Derfor burde folk med mindre indtægter få en hurtigere forbedring af levestandarden end dem med højere indtægt. B siger: Indtægtsudjævningen er gået tilstrækkeligt langt. De indtægtsforskelle som endnu findes, bør stort set bibeholdes. V53 Næste spørgsmål drejer sig om statens kontrol over erhvervslivet. A siger: Forretnings- og industrifolk bør i større grad have lov til at bestemme over deres egne forretninger. B siger: Staten bør kontrollere og samordne erhvervslivet. Den statslige kontrol bør i hvert fald ikke være mindre end den er i dagens Danmark. V54 Det diskuteres også, om der bør indføres mere brugerbetaling i den offentlige sektor. A siger: Der bør i langt større grad end nu indføres brugerbetaling i den offentlige sektor. B siger: Bortset fra enkelte, ubetydelige områder bør der ikke indføres mere brugerbetaling. V55 Det diskuteres også, hvordan Danmark skal forholde sig i konflikter i andre lande eller internationale konflikter, der ikke direkte berører os selv. A siger: Danmark bør så vidt som muligt lade være med at blande sig i sådanne konflikter, der ikke berører os selv. B siger: Danmark bør så vidt som muligt give sine synspunkter til kende og søge at påvirke udviklingen. V56 Man diskuterer også valgfrihed mellem offentlige hospitaler og privathospitaler. A siger: Pengene bør følge patienten, så patienterne selv kan vælge, om de vil have behandlingen udført på et offentligt hospital eller et privat hospital (f.eks. hvis de står på venteliste). B siger: Hvis vi begynder at give mulighed for at vælge behandling på privathospitaler, bliver det alt for dyrt for samfundet og kan betyde en forringelse af det offentlige sygehusvæsen. V57 Man har i de sidste 25 år haft, hvad man kunne kalde to hovedstrategier til at skabe flere arbejdspladser, nemlig følgende (kort 4): 1. Velfærdsstrategien : Vi bør udbygge velfærdsstaten med flere offentligt ansatte til ældrepleje, sundhedsvæsen og andre udækkede behov. 2. Eksportstrategien : Vi bør satse på industri og eksport via en stærk konkurrenceevne samt på de servicejobs i erhvervene, dette fører med sig. Bredt sagt, hvilken strategi mener De så, er den bedste? V58 Hvordan er Deres egen og Deres families økonomiske situation i dag sammenlignet med for 3-4 år siden? V59 Hvordan synes De den økonomiske situation for Danmark er i dag sammenlignet med for 3-4 år siden? V60-V69 Hvor godt mener De, at Nyrup-regeringen har håndteret de følgende områder i de sidste 3-4 år? V60 Økonomien? V61 Beskæftigelsen? V62 Velfærden? V63 Skatterne? V64 Kriminaliteten? V65 Miljøet? V66 Kvaliteten af den offentlige service? V67 Den sociale ulighed? V68 Flygtninge- og indvandrerpolitikken? V69 Og tilsvarende vil vi gerne høre Deres vurdering af Regeringens arbejde generelt de sidste 3-4 år? V70-V71 Her er et spørgsmål om, hvilke målsætninger der er vigtigst for vores samfund. Her er et kort med fire mål - Hvilket mål synes De, er det vigtigste? Og hvilket mål synes De, er det næstvigtigste? V72-V88 Jeg vil nu spørge om Deres syn på det offentliges udgifter til forskellige formål. Jeg vil læse nogle offentlige opgaver op, og jeg vil gerne bede Dem sige mig for hver opgave, om De 15\n16 Valgundersøgelsen 2001 Teknisk Rapport Modul 1 mener, det offentlige bruger for mange penge, passende, eller for få penge til disse opgaver? V72 Forsvaret? V73 Sundhedsvæsnet? V74 Uddannelse? V75 Folkepensionen? V76 Miljøproblemer? V77 Kulturelle formål? V78 Børnehaver og vuggestuer? V79 Politiet? V80 Arbejdsløshedsunderstøttelse til den enkelte? V81 Bistandshjælp til den enkelte? V82 Broer og motorveje? V83 Ulandsbistand? V84 Flygtninge og indvandrere? V85 Barselsorlov? V86 Hjemmehjælp? V87 Kollektiv transport? V88 Boligsikring og boligydelse? V89-V94 Så vil jeg gerne høre, hvor godt De synes, at den offentlige service fungerer på en række områder. V89 Bibliotekerne? V90 Sygehusene? V91 Folkeskolen V92 Børnehaver og vuggestuer? V93 Hjemmehjælpen? V94 Aktiveringssystemet for ledige? V95-V99 Hvis der på længere sigt bliver mulighed for at sænke skatten, hvad ville De da foretrække? V95 A. Lavere skatter, eller B. Forbedring af den offentlige service V96 A. Lavere skatter, eller B. Afdrag på statsgælden V97 A. Sænkning af indkomstskatten, eller B. Sænkning af ejendomsværdiskatten V98 A. Sænkning af indkomstskatten, eller B. Sænkning af moms og afgifter V99 A. Sænkning af indkomstskatten for de laveste indkomster, eller B. Sænkning af indkomstskatten for alle indkomster V100 Den tidligere regering gennemførte en række stramninger af flygtninge-/indvandrerpolitikken. Mener De, at disse stramninger var passende, gik for vidt, eller var de ikke vidtgående nok? V101-V136 Jeg nævner nu nogle synspunkter fra den politiske debat, som man kan være enig eller uenig i. V101 Ejendomsværdiskatten bør sænkes. V102 Høje indtægter burde beskattes hårdere end tilfældet er i dag. V103 I den nuværende økonomiske situation er der ikke råd til skattelettelser. V104 I den nuværende økonomiske situation er der ikke råd til lønstigninger. V105 Indvandring udgør en alvorlig trussel mod vores nationale egenart. V106 Den økonomiske vækst bør sikres gennem en udbygning af industrien, også selv om det kommer i strid med miljøinteresser. V107 Indsatsen for at forbedre miljøet må ikke gå så vidt, at den skader erhvervslivet. V108 Mange af de arbejdsløse ønsker reelt ikke at påtage sig et arbejde. V109 De muslimske lande udgør på længere sigt en farlig trussel mod Danmarks sikkerhed. V110 Voldsforbrydelser bør straffes langt hårdere end i dag. V111 Mange offentlige aktiviteter kunne udføres både bedre og billigere, hvis de blev overladt til private. V112 Flygtninge og indvandrere bør have samme ret til social bistand som danskere, også selv om de ikke er danske statsborgere. V113 Overførselsindkomsterne er ved at vokse os over hovedet. V114 På længere sigt er der ikke råd til at opretholde velfærdsstaten, som vi kender den i dag V115 I politik bør man stræbe efter at skaffe alle de samme økonomiske vilkår, uanset uddannelse og beskæftigelse. V116 Jeg føler mig lige så meget som europæer, som jeg føler mig som dansker. 16\n17 Valgundersøgelsen 2001 Teknisk Rapport Modul 1 V117 V118 V119 V120 V121 V122 V123 V124 V125 V126 V127 V128 V129 V130 V131 V132 V133 V134 V135 V136 V137 V138-V153 V138 V139 V140 V141 V142 V143 V144 V145 V146 V147 V148 V149 V150 V151 V152 V153 V154 V155 V156 V157 V158 V159-V161 V162-V164 Der kan stadig spares masser af penge på at effektivisere den offentlige sektor, uden at det går ud over servicen til borgerne. Børnechecken til børnefamilierne bør afskaffes for folk med gode indtægter. Der er for mange, der får sociale ydelser, uden at de trænger til det. Staten har for lidt kontrol med de private investeringer. Ejendomsværdiskatten for boligejere bør sættes i vejret, så indkomstskatten kan sættes ned. De grønne afgifter på benzin bør sættes i vejret. Gennemgående stoler jeg mere på danskere end på folk fra andre lande. Gennemgående er jeg ganske optimistisk med hensyn til, hvordan det vil gå med Danmark og danskerne i fremtiden. Nu om dage gør skolerne for lidt ud af at lære børnene fædrelandskærlighed. Danmark bør arbejde for en bedre fordeling af jordens ressourcer, også selvom det betyder, at vi i lande som Danmark må gå ned i levestandard. Vi bør være parate til at sende danske soldater i krig, hvis det er nødvendigt for at beskytte menneskerettigheder i andre lande. Verdenssituationen ser mere truende ud, end den gjorde for 2-3 år siden. Der er betydelig risiko for, at Danmark bliver udsat for et større terrorangreb inden for den næste 2-3 år. Det var rigtigt at ændre på efterlønsordningen. Islam udgør en alvorlig trussel mod dansk kultur. Hvis man ikke passer på, vil andre udnytte én. Der er få mennesker, som man kan stole fuldt og helt på. Hvis man ser sig om i verden, kan man se, at religioner fører mere konflikt med sig end fred. Integrationen af indvandrere og flygtninge løser sig selv, hvis de får arbejde. Indvandreres ret til familiesammenføring bør begrænses kraftigt. Synes De, man kan stole på de fleste mennesker, eller synes De ikke, man kan være forsigtig nok i omgangen med andre mennesker? Jeg har herefter nogle spørgsmål om politik og politikerne som helhed: Politikerne tager gennemgående for lidt hensyn til, hvad vælgerne mener. Politikerne i min kommune tager gennemgående for lidt hensyn til, hvad vælgerne mener. Man kan i almindelighed stole på, at vore politiske ledere træffer de rigtige beslutninger for landet. Man kan i almindelighed stole på, at kommunalpolitikerne i min kommune træffer de rigtige beslutninger for kommunen. Det ville være meget fornuftigt at lade en stærk mand gribe magten i en økonomisk krisesituation. I virkeligheden er der næsten ingen forskel på, hvad de store partier mener, uenigheden skyldes mest taktik. Undertiden er politik så indviklet, at folk som jeg ikke rigtig kan forstå, hvad der foregår. Gennemgående synes jeg egentlig ikke, det er så svært at tage stilling til politiske spørgsmål. Politikerne er for ødsle med skatteborgernes penge Jeg ved så lidt om EU, at jeg næsten har opgivet at følge med i, hvad der foregår. Når politikerne diskuterer den økonomiske politik, forstår jeg kun en brøkdel af, hvad de snakker om. Der bør gennemføres en omfattende økonomisk udligning inden for EU, så de rige lande betaler til at trække de fattige med op. Danmark bør tilslutte sig, at der føres en fælles flygtningepolitik for EU. EU bør spille en storpolitisk og militær rolle, der svarer til EU-landenes økonomiske betydning. EU bør med tiden udvides med nogle af de østeuropæiske lande. Bekæmpelse af arbejdsløsheden bør sættes øverst på EU s dagsorden. Hvor stor tillid har De til danske politikere i almindelighed? Hvordan er Deres generelle holdning til EU Stemte De ja eller nej ved den sidste folkeafstemning om den fælles mønt Euroen? Hvad ville De stemme, hvis der var folkeafstemning om Euroen i morgen? På denne liste har vi nedskrevet 4 opfattelser af EU-samarbejdet. Vil de sige, at De generelt har tilstrækkelig viden til at kunne tage stilling til det, der foregår, eller vil De sige, at De ikke ved nok, når det gælder Det, der sker i kommunalpolitik i Deres kommune? Det, der sker i Folketinget? Det, der foregår i EU? Hvor let eller svært synes De, at det er for Dem, at Følge med i, hvad der sker i kommunalpolitikken i Deres kommune? Følge med i, hvad der sker i Folketinget? Følge med i, 17\n18 Valgundersøgelsen 2001 Teknisk Rapport Modul 1 V165-V168 V165 V166 V167 V168 V169 V170-V178 V179-V187 V188-V196 V197-V205 V206-V214 V215-V223 V224-V227 V224 V225 V226 V227 V228 V229 V230 V231 V232 V233 V234 hvad der sker i EU? Det er jo forskelligt, hvilke politiske problemer folk interesserer sig for. Jeg nævner nu nogle forskellige politiske spørgsmål, og jeg vil bede Dem for hver af disse sige, om De er meget, noget, kun lidt eller slet ikke interesseret Kommunalpolitiske spørgsmål? Dansk indenrigspolitik? Politikken i EU, forholdet mellem Danmark og EU? Andre udenrigspolitiske spørgsmål? Der er stor forskel på, hvad folk er mest optaget af i politik. Nogle er mest optaget af de brede samfundsspørgsmål. Andre er mest optaget af de nære ting, der påvirker deres egen hverdag. Hvor vil De placere Dem selv på denne skala I politik taler man ofte om venstre og højre. Hvor vil De placere Dem selv på denne skala? Og hvor vil De placere de enkelte partier? Partierne er blandt andet uenige om, hvor mange flygtninge vi kan tage imod. Nogle mener, vi tager imod alt for mange. Andre siger, vi sagtens kan tage mod flere flygtninge. Her er en skala fra 1 til 5, hvor 1 står for, at vi skal tage imod langt færre flygtninge end nu, 2 står for lidt færre flygtninge, 3 står for det samme antal som nu, 4 står for lidt flere flygtninge og 5 står for, at vi skal tage imod mange flere flygtninge, end vi gør nu. Hvor omtrent vil De placere [de enkelte partier]? Partierne er også uenige om, hvor stor den offentlige sektor bør være. Nogle partier siger, at vi skal skære ned på de offentlige indtægter og udgifter, andre siger, at vi må regne med stigende offentlige udgifter og indtægter i fremtiden. Her er igen en skala fra 1 til 5, hvor 1 står for, at der skal skæres ned på de offentlige indtægter og udgifter, 2 står for, at der skal skæres lidt ned, 3 står for, at de offentlige indtægter og udgifter er passende, som de er nu, 4 står for, at de må stige lidt og 5 står for, at de må sættes kraftigt i vejret. Hvor omtrent vil De placere [de enkelte partier]? Man taler undertiden om en grøn dimension, hvor nogle partier markerer sig ved at lægge overordentlig stor vægt på miljøhensyn, mens andre siger, at miljøhensynene efterhånden er ved at tage overhånd. På denne skala står 1 for den mindst grønne politik, mens 5 står for den mest grønne. Hvor omtrent vil De placere [de enkelte partier]? Nogle partier går ind for at opretholde lov og orden med strengere straffe. Andre partier taler i stedet om at forebygge kriminaliteten og om at behandle forbrydere humant. På denne skala står 1 for dem, der går mest ind for lov og orden, og 5 står for dem, der går mest ind for forebyggelse og human behandling af forbrydere. Hvor omtrent vil De placere [de enkelte partier]? Så kommer det sidste spørgsmål af denne type. Her står tallene på skalaen for vores forhold til EU. 1 står for partier, der vil have os ud af EU, 5 står for dem, der ønsker den hurtigst mulige udbygning af EU. Hvor omtrent vil De placere [de enkelte partier]? Her er en liste med ting som folk kan gøre i forbindelse med valg. Hvilke af disse ting, om nogle, gjorde De i forbindelse med folketingsvalget i år? Talte De med andre for at overtale dem til at stemme på et bestemt parti? Hvor ofte gjorde De dette? Viste De under valgkampen Deres støtte til et bestemt parti ved f.eks. at deltage i et møde, hænge plakater op eller på anden måde? Hvor ofte gjorde De dette? Blev De under valgkampen kontaktet af en kandidat eller nogen person fra et politisk parti, som ville overbevise Dem om at stemme på dem? Alt taget i betragtning, er De så meget tilfreds, tilfreds, utilfreds eller meget utilfreds med den måde demokratiet fungerer på i Danmark i det hele taget? Nogle mener, at det gør en stor forskel, hvem der har regeringsmagten. Andre siger, at det ikke betyder noget, hvem der har regeringsmagten. Hvis vi bruger skalaen på kortet her, hvor vil De så placere Deres egen opfattelse? Nogle mener, at uanset hvem folk stemmer på, har det ikke nogen betydning for, hvad der sker i samfundet. Andre mener, at hvem folk stemmer på, godt kan have en betydning for, hvad der sker. Hvis vi bruger skalaen på kortet her, hvor vil De så placere Deres egen opfattelse? Hvor meget er De enig eller uenig i følgende udsagn: Demokrati giver muligvis problemer, men det er bedre end en hvilken som helst anden form for statsstyre. Når man tænker på, hvordan valg i Danmark fungerer i praksis, hvor godt synes De så, at de sikrer, at folketingsmedlemmernes synspunkter nøjagtig afspejler vælgernes synspunkter? Vil De mene, at nogen af partierne i Danmark repræsenterer Deres synspunkter forholdsvis 18\n19 Valgundersøgelsen 2001 Teknisk Rapport Modul 1 godt? V235 Hvilket parti repræsenterer Deres synspunkter bedst? V236 Uanset hvordan De ser på partierne, vil De så sige, at der er enkelte partiledere, der repræsenterer Deres synspunkter nogenlunde godt? V237 Hvilken partileder repræsenterer Deres synspunkter bedst? V238-V240 Har De i løbet af ca. de sidste 5 år gjort nogen af de følgende ting for at udtrykke Deres synspunkter om noget regeringen burde eller ikke burde gøre? V238 Kontaktet en politiker eller en repræsentant for myndighederne enten personligt, skriftligt eller på anden måde? V239 Deltaget i en protest eller en demonstration? V240 Arbejdet sammen med mennesker, som var optaget af den samme sag som Dem selv? V241 Hvor megen respekt mener De, at der er for den individuelle frihed og menneskerettigheder i dagens Danmark? V242 Hvor udbredt tror De korruption som f.eks. bestikkelse er iblandt politikere i Danmark? V243 Hvis De ser bort fra bryllupper, begravelser, barnedåb eller konfirmationer, cirka hvor ofte går De så til gudstjeneste? V244 Boede De sammen med deres mor og far, da De var i 15 års alderen? V245 Hvilken stilling havde Deres far, da De var i 15 års alderen? V246 Var han privat eller offentligt ansat? V247 Hvilken skoleuddannelse havde Deres far? V248 Hvilket parti stemte Deres far typisk på, da De var i konfirmationsalderen? V249 Hvilken stilling havde Deres mor, da De var i 15 års alderen? V250 Var hun privat eller offentligt ansat? V251 Hvilken skoleuddannelse havde Deres mor? V252 Hvilket parti stemte Deres mor typisk på, da De var i konfirmationsalderen? V253 Notér køn V254 Hvilket år er De født? V255 Må jeg spørge om Deres civilstand? V256 Hvad er Deres årsindkomst brutto dvs. før skat? V257 Hvad er husstandens samlede årsindkomst brutto dvs. før skat? V258 Boligens ejerforhold? V259 Antal personer i husstanden på 18 år og derover? V260A-D Hjemmeboende børn af husstanden? V261 Hvad er Deres postnummer? V262 Urbanisering? Hvilken type by bor De i? V263 Hvad er Deres skoleuddannelse? V264 Hvilken uddannelse har De udover skoleuddannelsen? V265 V266 Er De medlem af en fagforening? Hvilken? V267 Hvad er Deres erhverv? V268 Er De privat ansat, offentlig ansat eller selvstændig? V269 Er De for tiden erhvervsmæssigt beskæftiget? V270 Antal timer ugentligt på deltid V271 V272 Hvad er Deres stilling og branche helt nøjagtigt? V273 V274 Hvad er Deres ægtefælles stilling og branche helt nøjagtigt? V275 V276 Hvad er Deres tidligere stilling og branche helt nøjagtigt V277 Hvilket parti ville De stemme på, hvis der var folketingsvalg i morgen? V278 Må vi eventuelt på et senere tidspunkt have lov at kontakte Dem igen? Alderitv Respondentens alder, rekodet i tiårs-intervaller. Socio Socioøkonomisk gruppering udfra Danmarks Statistiks standard (SOCIO) Klasudv Udvidet klassisk socioøkonomisk gruppering Klassimp Simpel klassisk socioøkonomisk gruppering Fag_ho Fagforeningsmedlemsskab inddelt i hovedorganisationer Amt Respondentens hjemamt (kommunekoder rekodet til amter) 19\n20 Valgundersøgelsen 2001 Teknisk Rapport Modul 1 2 Bortfald og repræsentativitet i hovedundersøgelsen 2.1 Indledning Den ret lave gennemførelsesgrad på 58,7% i valgundersøgelsen 2001, og herunder faren for en selvselektionseffekt i kraft af de mange nægtere, stiller naturligvis spørgsmålstegn ved datamaterialets repræsentativitet. Derfor er der gennemført en udvidet analyse af repræsentativiteten i nærværende undersøgelse. Der er en lidt kedelig dansk tradition for, at repræsentativitetsanalyser gennemføres ret mekanisk ved at sammenholde fordelingen i stikprøven og populationen på en række demografiske variable, hvor populationsfordelingen er kendt: Køn, alder, geografi mv. Sådanne analyser er dog af begrænset værdi, og kan endda være vildledende. Det afgørende spørgsmål er, hvordan repræsentativitetsproblemer kan påvirke undersøgelsens resultater (Goul Andersen, 1980). Selv om man f.eks. forestillede sig, at man i denne undersøgelse havde glemt at interviewe alle årige, er det ikke sikkert, at det ville have påvirket resultaterne stort. Det ville have påvirket partifordelingen en anelse (fordi de årige stemmer lidt, men ikke meget, forskelligt fra befolkningsgennemsnittet). Det ville have påvirket tallene for vælgernes stabilitet (fordi de årige vandrer lidt mere end gennemsnittet). Og det ville have påvirket nogle, men ikke særlig mange, politiske holdninger (fordi aldersgruppen skiller sig holdningsmæssigt ud på nogle få, men ikke særlig mange, områder). Så vidt effekten på marginalfordelingerne. Når vi kommer til sammenhænge, er effekten normalt endnu mindre. Hvis mænd f.eks. er mere EU-venlige end kvinder, så er det kun i tilfælde af, at denne kønsforskel er radikalt anderledes blandt årige, at vi risikerer at få et fortegnet billede af kønsforskellen i EU-holdninger. Hvis højtuddannede har et mere positivt syn på indvandrere, så skal der helt utænkelige ændringer til i mønstrene blandt årige, for at undersøgelsen kunne tegne et misvisende billede af sammenhængen, osv. Omvendt kan der principielt være graverende over- eller underrepræsentation af politisk interesserede eller af bestemte politiske retninger, selv om de demografiske faktorer viser høj repræsentativitet. Kort sagt: repræsentativiteten på de demografiske variable er ofte uden den store betydning for resultaterne, mens andre faktorer tættere på den afhængige variabel kan være yderst vigtige. Demografien er stort set kun interessant i de tilfælde, hvor der er en markant sammenhæng mellem demografiske variable og de centrale undersøgelsesvariable 20\n21 Valgundersøgelsen 2001 Teknisk Rapport Modul 1 (altså de afhængige variable; her politiske adfærdsvariable). Og selv da vil der fortrinsvis være effekt på marginalfordelingerne, mindst på variabelsammenhænge. Det sidste forudsætter nemlig ikke blot, at der er sammenhæng mellem baggrundsvariable og undersøgelsesvariable, men også at der er interaktionseffekter, altså at sammenhængen er ikke-additiv og det forudsætter endda, at disse interaktionseffekter er ganske stærke. Effekter som de ovennævnte er gennemgående ret svage, når det gælder køn, alder og bopæl - med enkelte signifikante undtagelser, navnlig på køn. Men ellers er det mest interessante, når det gælder social repræsentativitet, i væsentligt højere grad uddannelse, social klasse og undertiden placering på arbejdsmarkedet. Specielt kan der være en tendens til underrepræsentation af ressourcesvage, og i nogle typer af undersøgelser kan denne endda være tiltagende over tid (se Goul Andersen 1988 for en analyse af, hvad det i 1970'erne betød for Danmarks Statistiks opgørelser af befolkningens stillingsfordeling). Og denne skævhed opfanges normalt ikke af de demografiske variable. Sociale og uddannelsesmæssig repræsentativitet er ofte svær at måle, fordi men enten ikke har en ordentlig universliste (opgørelse af populationen), fordi reliabiliteten i målingen i interviewundersøgelser er for ringe, eller fordi klassifikationskriterierne er forskellige. Som supplement kan man kontrollere (og i nødstilfælde veje) på fagforeningsmedlemskab (Goul Andersen, 1988). Sat på spidsen er undersøgelser af repræsentativitet på de demografiske variable derfor mest af symbolsk betydning. Er opnåelsen rimeligt høj, og er repræsentativiteten på de demografiske variable god, så er det et tegn på, at andre forhold også er i orden. Er opnåelsen lav og den demografiske repræsentativitet tvivlsom, mindsker det omvendt tilliden til dataindsamlingen mere generelt. Men den demografiske repræsentativitet siger sjældent noget om repræsentativiteten på de vigtige variable, og en vejning efter demografi nytter heller ikke meget. Omvendt kan selv et beskedent bortfald på de afhængige variable som nævnt give betydelige problemer. For eksempel kan man i undersøgelser af politisk deltagelse komme ud for, at folk med lav politisk interesse siger fra, når de hører om emnet (selvselektion). Folk synes ikke, de har en grund til at medvirke i undersøgelsen, for de deltager jo ikke i politik. De kan evt. også føle det pinligt at indrømme, hvor lidt de deltager, for der er trods alt en norm om, at man bør være aktiv. Eller de kan føle det belastende at skulle svare på masser af holdningsspørgsmål, 21\n22 Valgundersøgelsen 2001 Teknisk Rapport Modul 1 der vedrører ting, de ikke har den fjerneste holdning til, fordi det ganske enkelt ikke interesserer dem. Omvendt er de mest politisk engagerede utilbøjelige til at sige nej. De elsker at have holdninger til alt mellem himmel og jord - og de elsker at give dem til kende. Der kan på den måde opstå et element af selvselektion i udvælgelsen. Det har normalt ikke været noget større problem i danske valgundersøgelser - derimod er det forekommet i undersøgelser af politisk deltagelse, hvor det i øvrigt kan spille sammen med "over-claiming": Folk siger, at de deltager mere, end de gør, fordi de føler, de burde deltage. Stærkest gør det sig gældende ved valgdeltagelse, hvor der typisk kun er halvt så mange sofavælgere, som der burde være. Omvendt er der som regel alt for mange partimedlemmer - partiernes "krise" indebærer ikke, det er blevet "flovt" at erklære sig som medlem; heri ligger stadig en positiv prestige. Det skal endnu en gang understreges, at det største problem vedrører marginalfordelingerne, mens problemet er mindre, når det drejer sig om sammenhænge mellem variable; hvad det sidste angår, er hovedproblemet, at holdningskonsistensen kan overdrives en anelse, hvis der er en selvselektion af politisk interesserede. Men der skal meget til at forrykke billedet afgørende. På de fleste andre områder, hvor vi analyserer sammenhænge, er problemet næppe stort. Og da det sidste normalt er hovedinteressen i valgundersøgelserne, er der ikke tradition for at lave omfattende bortfaldsanalyser. Derimod vejer man normalt på variablen partivalg, således at partifordelingen blandt de adspurgte kommer til at svare til partifordelingen ved valget. Men kun i de analyser, hvor partivalg er den afhængige variabel, ellers ikke. Hovedårsagen er, at det letter sammenligninger over tid: Over- og underrepræsentation for de enkelte partier går en del op og ned, og tidsserier ville blive helt skæve, hvis der ikke blev foretaget en vejning. Man kontrollerer dog en række resultater med uvejede data for at være sikker på, at resultaterne ikke skyldes utilsigtede effekter af vejningen. Det leder kort fortalt frem til, at bortfaldsanalysen må opdeles i to: En generel del, svarende til den, der normalt laves (jf. afsnit 2.2), samt en specifik del, der relaterer sig til undersøgelsens emne (jf. afsnit 2.3). Det er den sidste del, man normalt ikke laver. Men det er den, der er afgørende, og som også bør være det underliggende perspektiv i den generelle bortfaldsanalyse. 22\nValgundersøgelsen 2001 TEKNISK RAPPORT Modul 1 Oversigt over datamaterialet mv. Jørgen Goul Andersen Jakob Rathlev Claus Hansen Henrik Jørgensen Gregers Lehrmann Bruun Institut for Økonomi, Politik og\nValgundersøgelsen 2005 Teknisk rapport Jørgen Goul Andersen Jakob Rathlev David Hedegaard Andersen Thomas Dejgaard Pedersen Institut for Økonomi, Politik og Forvaltning Aalborg Universitet Februar 2005\nValgundersøgelsen 1998. teknisk rapport\nValgundersøgelsen 1998 teknisk rapport af Jørgen Goul Andersen, Mette Tobiasen, Henrik Lolle, Thomas Bay, Jacob Møller Nielsen, Bo Vestergaard, Mads Christensen Institut for Økonomi, Politik og Forvaltning


Hvad er direkte indeksering egentlig, og er det det... | Morningstar\nJohn Rekenthaler 08/06/2022\nFor 10 år siden var "liquid alts" på deres højeste. Investeringsorganisationer ansatte i al hast personale til at støtte deres nye kreationer: fonde, der efterlignede hedgefonde.\nFem år senere købte eller udviklede de samme virksomheder robotrådgivningsplatforme, som placerer deres brugere i (angiveligt) individualiserede porteføljer. Dagens trend, der tager investeringsbranchen med storm, er direkte indeksering. Så mange firmaer hopper med på vognen.\nI 2020 købte Morgan Stanley (MS) en udbyder af direkte indeksering. En måned senere annoncerede BlackRock (BLK) en lignende aftale, og den følgende sommer fulgte Vanguard efter. I februar lancerede Fidelity sin egenudviklede tjeneste, Fidelity ManagedFidFolios (fyr den brandkonsulent!). Så kom Schwab (SCHW), som introducerede Schwab Personalized Investing. Kloge hoveder tænker ens. Men det gør får jo også.\n(Morningstar (MORN) annoncerede også en aftale om direkte indeksering og købte et lille europæisk selskab ved navn MoorgateBenchmarks. Jeg ved ikke mere om den aftale end det, jeg fik at vide fra pressemeddelelsen, altså stort set ingenting.)\nFor at definere begrebet: Med direkte indeksering ejer investorerne et indeks af underliggende aktier.\nDet vil sige, at mens indeksfondsejere har én investering, ejer indeksregistrerede typisk snesevis eller endog hundreder af værdipapirer, afhængigt af om de kopierer et indeks fuldstændigt eller blot udtager prøver af det. Den økonomiske eksponering er den samme i begge tilfælde: Hvis benchmark-indekset stiger med 1 % på en given dag, vil både fondsinvestorens og den direkte indeksers porteføljer stige.\nVed at eje aktierne direkte i modsætning til at eje dem gennem en fond er det muligt at tilpasse dem personligt. Direkte indeksudbydere tilpasser porteføljen efter investorens specifikke ordrer, såsom "sælg dette værdipapir" eller "køb mere af det", eller efter generelle krav, såsom "undgå virksomheder, der sælger alkohol", som svar på individuelle behov. (Graden af tilpasning varierer afhængigt af udbyderen af direkte indeksering.)\nI disse dage med delvise aktier kan investorerne naturligvis selv opbygge store porteføljer. Schwab giver f.eks. sine kunder mulighed for at købe "chunks" for 5 dollars, og Robinhood (HOOD) tillader et endnu lavere minimum. Men det er besværligt og kan være ensformigt at oprette og vedligeholde sådanne konti. Direkte indekseringstjenester forenkler processen betydeligt. Send pengene til ét sted sammen med dine instruktioner, og lad de professionelle gøre arbejdet.\nI hvert fald i øjeblikket er denne indsats ikke gratis. (Hvis den direkte indeksering vinder indpas, kan det ændre sig. Fidelity forventede trods alt ikke, da selskabet åbnede sin første indeksfond, at det i sidste ende ville forvalte en række af sådanne fonde uden omkostninger.) Som med mange investeringstjenester begyndte direkte indeksering øverst på rigdomsstigen og blev tilbudt til detailbankkunder til en pris på ca. 0,30 % om året. De nyligt lancerede tjenester fra Schwab og Fidelity i USA, som kræver minimumsinvesteringer på henholdsvis 100.000 USD og 5.000 USD, opkræver et lidt højere gebyr på 0,40 %.\nDirekte indeksering er faktisk den opdaterede version af separat forvaltede konti (SMA'er). For en generation siden var SMA'er den hotteste vare i tiden. Ligesom med direkte indeksering var SMA'er modificerede versioner af investeringsforeninger, bortset fra at fondene var aktive i stedet for passive med SMA'er. Pitchet til investorerne var, at de ikke skulle stige om bord på fondsbussen, som var en almindelig tur, men i stedet slappe af i en helt privat bil.\nI det store og hele var de fleste mennesker dog skuffede over SMA'erne. SMA'er kom på markedet med meget høje omkostninger - i gennemsnit 2,05 % om året i begyndelsen af 2000'erne ifølge branchekonsulenten Financial Research. Da teknologien var langt bagud i forhold til de nuværende standarder, havde de virksomheder, der drev SMA'er, desuden problemer med at behandle kundehenvendelser. I praksis modvirkede de derfor tilpasningen. De fleste SMA-forvalteres porteføljer lignede hinanden på mistænkelig vis.\nVed direkte indeksering undgås begge problemer. For gør-det-selv-investorer er direkte indeksering meget billigere end de tidlige SMA'er. Direkte indeksering gennem finansielle rådgivere er naturligvis dyrere på grund af det andet lag af gebyrer, men de samlede årlige omkostninger vil stadig være et godt stykke under 2 %. Og teknologien er blevet rettet. Mens udbydere af direkte indeksering helt sikkert vil begrænse deres telefonopkald (velkommen til produktsupport i 2022!), vil der ikke være nogen hindringer for at tilbyde elektroniske instruktioner.\nSpørgsmålet er så, om denne ekstra frihed virkelig er nyttig, eller om det blot er en markedsføringshype.\nAt bruge direkte indeksering til skræddersyet investeringsforvaltning er kort sagt en markedsføringsjoke. Det er fint nok at foretrække en aktie frem for en anden, selv om sådanne beslutninger (som aktive fondsforvaltere har vist i rigeligt omfang) ikke er rentable i gennemsnit. Men det giver ingen mening at gøre det gennem direkte indeksering. Køb i stedet en indeksfond til at forankre porteføljen, og handl derefter med individuelle aktier ved siden af. Det er både billigere og renere at bruge to investeringsspande i stedet for én.\nMens SMA'er roste deres forvaltningsmuligheder, er direkte indekseringstjenester mere forsigtige. I stedet reklamerer de med deres evne til at indarbejde brugernes præferencer, f.eks. at foretrække virksomheder med høje miljømæssige, sociale og corporategovernance-værdier. Det er en meget nemmere opgave. Selv om investorerne ikke på forhånd kan vide, hvilke aktier der vil blomstre, kan de beslutte, hvilke virksomhedspolitikker de støtter. Det er en fordel, at direkte indekseringstjenester kan gennemføre sådanne valg.\nMen det kan indeksfonde også, som i stigende grad er skræddersyet til den individuelle smag.\nFor eksempel findes der nu 124 børshandlede og ESG-indekserede fonde, hvoraf 71 koster mindre end Fidelitys og Schwabs direkte indekseringstjenester. Da de fleste investorer vil acceptere ESG-valg foretaget af investeringseksperter i stedet for at foretage deres egen research, er det ikke klart, at direkte indeksering vil indfange en stor del af ESG-markedet, ligesom direkte indeksering heller ikke nødvendigvis vil tiltrække dem med andre investeringspræferencer.\nIronisk nok ligger den største mulighed for direkte indeksering der, hvor den startede, nemlig i forbindelse med skatter. Teknologien startede hovedsagelig som en metode, hvormed velhavende investorer kunne reducere deres skattebøder. I modsætning til indeksfonde kan direkte indekserede porteføljer afvige fra deres benchmark ved at sælge tabere; 31 dage senere kan de i henhold til IRS'swash sale-regel købe de samme aktier tilbage. Indekspositionen nulstilles, og der registreres et realiseringstab.\nVed hjælp af en sådan strategi kan direkte indekseringstjenester kontrollere en porteføljes skatteregning på en måde, som gensidige fonde ikke kan. Denne fremgangsmåde kan også anvendes ved frasalg af en stor og succesfuld aktiepost i virksomheden. Med hvert kapitaltab, der høstes, kan investor realisere en kapitalgevinst på samme beløb. Med tiden vil virksomhedens egenkapitalposition falde, hvilket giver en bedre diversificeret portefølje uden at generere løbende skatteregninger.\nSammenfattende synes den primære attraktion ved direkte indeksering at være de skattemæssige fordele, hvis størrelse vil variere afhængigt af investorens formue og kapitalgevinststatus. I en fremtidig tekst vil jeg vurdere størrelsen af denne fordel.\nArtiklen er oversat fra svensk og er udgivet den 01/06/2022 på morningstar.se\nBlackRock Inc 614,52 USD 0,90\nCharles Schwab Corp 63,19 USD 0,02\nMorgan Stanley 76,26 USD 0,26\nMorningstar Inc 237,53 USD -1,78


Folketinget bruger kassen på rygekabiner - Avisen.dk\nFolketinget bruger kassen på rygekabiner\nDer er flere store terasser i Folketinget, som man kan gå ud på og ryge, men det er ikke nok for politikerne. Foto: Colourbox\nDet bliver sværere og sværere for almindelige danskere at ose på jobbet, men sådan ligger landet ikke på Christiansborg.\n18. januar 2012 06:45\nPolitikernes rygning koster skatteyderne et sekscifret beløb viser tal, som Nyhedsbureauet Newspaq har fået indsigt i.\nFolketinget har fire store rygekabiner, hvoraf tinget selv ejer de to og lejer de to andre. Den årlige pris for lejen af to rygekabiner beløber sig ifølge Newspaqs oplysninger til 100.000 kroner, men det præcise beløb vil Folketinget ikke fortælle.\nDerimod viser et dokument, at det har kostet 136.670 kroner at købe og istandsætte de to andre kabiner. Og hertil kommer så udgifterne til den løbende rengøring og vedligeholdelse.\nEfter fødevareminister Mette Gjerskovs rygekabineballade mener Liberal Alliance, at Folketinget står med et lignende forklaringsproblem.\n"Det er lidt småabsurd, men det er der så meget, der er i det offentlige. Jeg kan sagtens forstå, at det her kan virke forargeligt," lyder det fra sundhedsordfører Joachim B. Olsen (LA).\nFolketinget vil ifølge Newspaqs oplysninger købe de to lejede rygekabiner, men de skal også gøres i stand og ændres. Det kommer så til at koste et beløb i omegnen af 100.000 kroner.\nForelagt oplysningerne om rygekabinernes pris, råber Socialdemokraterne vagt i gevær.\n"Jeg synes da, det er tankevækkende, at mens vi diskuterer rygning og udsættelse for passiv rygning andre steder i samfundet, så er vi lidt langsomme her i Folketinget. Jeg synes, det er en udgift, som præsidiet skulle diskutere måske at anvende anderledes i fremtiden," siger Socialdemokraternes sundhedsordfører, Sofie Hæstorp Andersen.\nI Københavns Kommune har man overvejet at forbyde alle sine ansatte at ryge i arbejdstiden - inde såvel som ude. Hos Skat København er man begyndt at lægge længden af rygepauser oveni arbejdsdagens længde for de ansatte, og i det hele taget bliver rygereglerne mere og mere restriktive rundt om på de danske arbejdspladser. Derfor undrer det Enhedslisten, at Folketinget punger ud i dyre domme for rygekabiner til sig selv.\n"Folketingspolitikere skal behandles som alle mulige andre mennesker. Det er vores indtryk, at personalet herinde faktisk gerne vil af med kabinerne, så vi synes ikke, det er noget, vi nødvendigvis skal bruge penge på. Vi skal ikke have rygekabiner alene for politikernes skyld, men jeg støtter ikke en politik, hvor det er forbudt at ryge i arbejdstiden," siger sundhedsordfører Stine Brix.\nDet er dog også muligt at finde partier, som rygekabineudgifterne absolut ikke forarger.\n"Jeg synes, det er rimeligt nok, at man laver en politik på de enkelte arbejdspladser, som favner de folk, der er her. Og jeg synes faktisk, det er rimeligt nok, at man skaber et sted, hvor kan kan ryge indendørs. Folketinget er jo et stort sted, og jeg vil hellere have, at man indretter sig fornuftigt end at udsætte nogen for passiv rygning," siger De Radikales sundhedsordfører, Camilla Hersom.\nHos De Konservative er sundhedsordføreren ikke meget for at gøre sig til dommer over, hvorvidt prisen for rygekabinerne er rimelig. I stedet kommer hun med en opfordring til rygerne.\n"Jeg hører nok til dem, der synes, at man bør gå uden for og få noget frisk luft i stedet," siger Benedikte Kiær (K).\nFra årsskiftet 2012 forbød Folketinget rygning på politikernes enkeltmandskontorer.