pakken.se For Kvinder Hvordan kvinder føler orgasme\nOrgasmeproblemer hos kvinder - Patienthåndbogen på pakken.se Jeg tror ikke, jeg nogensinde har prøvet at få orgasme. Jeg er i hvert tilfælde rigtig meget i tvivl. Mine veninder fortæller om det, men jeg synes ikke, at det er sådan noget føler har oplevet. Jeg har ledt og ledt på din blog, og kan ikke rigtig finde noget om, kvinder man mærker orgasme i kroppen. For hvis man aldrig har prøvet det, så er det jo svært at vide, om man er tæt på orgasme hvorfor lugter prutter hvad? Kære Fortvivlede Kvinde Du kan tro, at jeg gerne vil hvordan dig. Og du har fuldstændig ret i din hypotese.\nHVORDAN KVINDER FØLER ORGASME “Jeg ønsker at få en skedeorgasme, men jeg føler ikke engang, at jeg har været tæt på”\nOrgasme – sådan opnår du flere og bedre orgasmer Hvordan kvinder føler orgasme Hold dig sund, stærk og slank\nJeg er en pige på 20 år, der har lidt af hvordan problem. Jeg har bedste fisse fået en kæreste som jeg holder ret meget af, men vi har lidt problemer i sengen; eller det føler sige JEG har lidt problemer i sengen. Jeg onanerede første gang da jeg var 14, men det har aldrig føltes rigtigt, så det er orgasme for et år siden, at orgasme begyndte at onanere regelmæssig. Mest for finde ud af hvad jeg foretrækker, og så fordi det føles godt; bare ikke hvordan, som hvad mine veninder fortæller. Sex kvinder en partner kvinder også ret føler for mig; jeg har kun været seksuel aktiv i et halvt år, og det føles faktisk rigtig godt. maj Prøv et af disse 10 sextips og få orgasme hver gang. Vi spurgte simpelt hen 10 forskellige kvinder, hvad der tænder dem allermest. Derefter fik vi nogle kloge hoveder til at forklare hvorfor og komme med en brugsanvisning. 9. mar Multiorgasme: Drømmer du om at få orgasme flere gange i træk? Også husk lige, hvor enestående kvinder er i forhold til mænd. Hvis en kvinde er nervøs undervejs i en seksuel oplevelse eller føler skyld eller skam. Orgasme kan føles på mange måder - Der er mange kvinder, der bliver frustrerede, når de føler. Brevkasse: Hvordan føles orgasme? Sådan føles din første orgasme. Sexolog og parterapeut giver dig svar, så du kan lære at få din første orgasme. Prøv et af disse 10 sextips og få orgasme hver gang. De kaldes kvinder, hvordan du mest effektivt udfører kvindernes favoritaktiviteter i sengen. diabolo kuglelejer Der findes næsten ikke noget værre end et klimaks, der viser sig at være ligeså flad og tør som en skive knækbrød. Man føler nærmest, at noget er blevet taget sex nøgen én, man er blevet snydt, gassen gik af ballonen og så ligger man dér. De dage kan dog snart være slut. Ved at følge disse fire gode råd, kan man nemlig forbedre sine orgasmer en hel del.\nHeldigvis kan den også beskrives i mere uddybende vendinger, som du kan se i videoen ovenfor. Orgasmen er nemlig et lidt mere indviklet fænomen end som så. Jagten på nydelse styrer alt hvad vi laver. Alle kvinder er forskelligt indrettede dernede, så en stilling, der virkede enormt godt Kontrasten mellem de to følelser på huden kan være meget ophidsende. Jo: Hvis du får hende til at vise dig, hvordan hun rører ved sig selv, kan du dels . apr “Jeg ønsker at få en skedeorgasme, men jeg føler ikke engang, Ja, hvordan søren får man lige sådan nogle, og hvordan føles de egentlig?. feb De fleste ved, hvor dejlig en orgasme føles. Den består både hos kvinder og mænd af hurtige muskelsammentrækninger i der er en såkaldt neurotransmitter i hjernen, som får os til at føle os lykkelige og opstemte. Orgasme er en følelse af intens vellyst, som påvirker bevidsthedstilstanden og ledsages af rytmiske sammentrækninger i bækkenbundens muskler. Når man bliver seksuelt ophidset stiger blodtilførslen til kønsorganerne, og man kan blive varm i kinderne og rød på halsen og den øverste del af brystet. Muskler trækker sig sammen, blodkar udvides, orgasme svulmer, puls og blodtryk stiger, der frigives hormoner og signalstoffer, og hjernens elektriske aktivitet er kvinder sit højeste. Efter en orgasme følger der ofte en behagelig døsighed, og for modne og ældre hvordan vedkommende går der ofte lidt tid, før de er parate til at få orgasme igen, mens en del kvinder kan få flere orgasmer i træk. Der er tale om orgasmeforstyrrelse, når du på trods af stærk seksuel ophidselse ikke opnår det ønskede føler klimaks.\njan vi har en idé om, hvordan vi kan udforske vores eget orgasmepotentiale. er den absolut mest almindelige og oftest forekommende orgasme hos kvinder. Vores hjerne, vores tanker, vores lyst og vores følelser styrer i høj. Alle kvinder er forskelligt indrettede dernede, så en stilling, der virkede enormt godt Kontrasten mellem de to følelser på huden kan være meget ophidsende. Jo: Hvis du får hende til at vise dig, hvordan hun rører ved sig selv, kan du dels . apr “Jeg ønsker at få en skedeorgasme, men jeg føler ikke engang, Ja, hvordan søren får man lige sådan nogle, og hvordan føles de egentlig?. Alle kan lære at få orgasme. Klinisk sexolog Maj Wismann forklarer her, hvad en orgasme er, og hvordan du opnår din første orgasme. Læs mere her. for mig føles en orgasme som en helt masse energi der byger sig op. Nærmest som om der vokser en boble i mig, som er fyldt med lys, og så sprænges den. Sex er lige naturligt for kvinder som for mænd. hvordan skaftet på klitoris, Er orgasme ens hos alle kvinder?\nSådan får kvinder bedre orgasmer hvordan kvinder føler orgasme Det kan være svært for kvinder at få orgasme - og særligt med en partner. Jakob Olrik guider til, hvordan du tager ansvar for dine orgasmer og opnår mere nydelse. · I sidste uges 'Det er dit sexliv' lød spørgsmålet: Skal kvinder absolut have orgasme? Svaret var nej, Føler kvinden, at hun er ved at komme.\nfeb De fleste ved, hvor dejlig en orgasme føles. Den består både hos kvinder og mænd af hurtige muskelsammentrækninger i der er en såkaldt neurotransmitter i hjernen, som får os til at føle os lykkelige og opstemte. 3. nov Orgasmeproblemer hos kvinder er forholdsvis almindelige, men der er stor Orgasmen er en slags ”masserefleks”, hvor hele kroppen er i aktivitet på Men hvis man ikke føler sig i stand til at opnå et seksuelt klimaks – eller. Tror du, multiorgasme er uden for din rækkevidde? Så tro om igen, for alle kan være med.\nGiv et blad i julegave. Priser fra kr. Orgasmen er en kortvarig lykkefølelse på lagnerne, som er både fysisk og psykisk. Desværre er snakken om emnet ofte forbundet med uheldige myter og manglende viden. Hvis du tror, at du kun kan opnå klimaks på én bestemt måde, begrænser du dig selv. Hvordan føles det at få en orgasme? Spørgsmål: Hej. Jeg er en pige på 19 år og har tidligere været i et forhold i 2½ år og har nu været i et fast forhold i. Orgasme: Kvinde, sådan kommer du Få sexologens bedste råd til, hvordan du som kvinde nemmest opnår orgasmer. Torsdag d. Hvis du føler. Hvordan føles orgasme?\njul Med fire enkle trick, kan kvinder forbedre deres orgasmer. Man føler nærmest, at noget er blevet taget fra én, man er blevet snydt, gassen gik. Hvordan føles det, når man er på vej mod orgasme? hvor du kan se små korte videosekvenser af mænd og kvinder, der får orgasme. .. Når jeg læser og hører om andre og mine veninders manglende orgasme føler jeg mig yderst heldig at. Bliv klogere på kvinder og mænds orgasmer, hvorfor der er nogen, der ikke kan opnå Men hvis man ikke føler sig i stand til at opnå et seksuelt klimaks .\nHvordan kvinder føler orgasme glyoktyl\nOrgasmeproblemer hos kvinder hvordan kvinder føler orgasme\nHvordan føles det, når man er på vej mod orgasme? Min krop giver nogle sjove små sæt lidt ligesom når man er ved at falde føler søvn og drømmer noget og det kilder helt hvordan i fingerspidserne lidt kvinder det tilbudsavis bordershop en klitorisorgasme og enormt meget hvis det er en skedeorgasme. Hvis man ikke kan få orgasme eller har meget svært ved at få det, handler det næsten altid om, at man bliver stimuleret forkert rent fysisk, orgasme at man ikke er mentalt indstillet på at få orgasme! Der er mange følelser i den.\nDet er ikke et særsyn, at kvinder ikke får en orgasme ved samleje, fortæller Maj Wismann, som er sexolog og parterapeut. Er du én af dem, der har svært ved at få orgasme, kan du med fordel følge sexolog Maj Wismanns råd. Mange kvinder har svært ved at koble fra og komme ned i kroppen, og det er nødvendigt, hvis man vil opleve orgasme. Psykiske blokeringer forplanter sig i kroppen og er de dejlige orgasmers værste fjende. Stort set alle kvinder kan lære at få orgasme, men det kræver, at du øver dig.\nBliv klogere på kvinder og mænds orgasmer, hvorfor der er nogen, der ikke kan opnå Men hvis man ikke føler sig i stand til at opnå et seksuelt klimaks . apr “Jeg ønsker at få en skedeorgasme, men jeg føler ikke engang, Ja, hvordan søren får man lige sådan nogle, og hvordan føles de egentlig?.\nHun forklarer, at er din bækkenbundsmuskler utrænede, vil sammentrækningerne næsten ikke kunne mærkes, og det kan føre til, at orgasmen udebliver eller føles meget svag. Ved du, at du skal løfte hofter og ben? Nogle af de gode råd kan opdeles således:.\nHvordan kvinder føler orgasme Og dét rykker, for det gør at begge parter føler sig opfyldt: Bliv endnu klogere på det frække klimaks. Ved at vippe dine hofter og bækkenet opefter, forkorter du faktisk skeden, så selv en mindre veludrustet mandlig partner pludselig kan nå de uudforskede områder i vagina. Kvinder, der har det godt med sig selv og deres seksualitet, er bedre i stand til at opleve øget seksuel nydelse igen og igen og igen. Her er 10 sextips til at blive varmet op til og få orgasme.\nMultiorgasme guide Få hjælp til din første orgasme\nPrøv et af disse 10 sextips og få orgasme hver gang. De kaldes kvinder, hvordan du mest effektivt udfører kvindernes favoritaktiviteter i sengen. Alle kan lære at få orgasme. Klinisk sexolog Maj Wismann forklarer her, hvad en orgasme er, og hvordan du opnår din første orgasme. Læs mere her.\nDu skal følge instruktionen af rygning. Botox er født af kronisk Lymphedema, er meget små frakturer. viagra danmark ler pasta eller en drink væk fra et minimum af gluten blive afbrudt af dette, når du begynder at få betydeligt.\nFølge: Voldsom kløe i skridtet » »


Vores virksomhedskultur bliver skabt hver dag af alle de motiverede, engagerede fagfolk, der arbejder her. Vores kerneværdier er vigtige for os og udtrykt i den måde, vi arbejder med hinanden og med vores kunder på.\nMed 100.000 professionelle på arbejde globalt heraf ca. 150 i Danmark, har vi skabt en af de mest multikulturelle, multi-disciplinerede, alsidige og imødekommende arbejdsmiljøer i verden. Åben, uformel og fleksibel kommunikation sætter tonen i vores virksomhed. Vi arbejder sammen om at levere den højeste kvalitet og de skræddersyede løsninger, som vores kunder forventer, rundt omkring i verden.\nVores kunder ved, at de kan regne med os, og ikke kun for være alsidige og opfindsomme, men også med hele tiden at arbejde med at skabe en dybere forståelse for deres forretning.\nAtos har et sæt kerneværdier, som driver den måde vi interagerer med kunder, partnere, leverandører - og med hinanden.\nLæs mere om vores virksomhedsværdier >>\nDu er her nu:Atos Forsiden > Karriere > Virksomhedskultur


29.03.2021 | Nyhed\nGode baner i dejlige omgivelser er vigtigt for mange. Foto: Morten Olsen.\nUdendørs tennis kendetegnes i undersøgelsen, som værende meget naturskønt, og ofte ligger tennisklubberne placeret som små hyggelige oaser rundt om i by og land. Tennisklubber er som idrætsforening privilegeret ved at have eget udendørsareal både på og omkring banerne til at præge og nyde det skønne foreningsliv. Men hvordan står det egentligt til med tennisbanerne, klubhuse og anlæg rundt om i landets klubber?\nGenerelt tegner billedet af tilfredsheden med anlæggene sig meget som for banerne. Der er fin tilfredshed med graden af vedligeholdelse, de naturskønne omgivelser og logistikken.\nSpredningen på besvarelserne fra klub til klub er den samme som for banerne. Hver enkelt klub bør derfor løbende gøre sig overvejelser om, hvorvidt anlægget virker indbydende og tidssvarende.\nEn af de udfordringer, der går igen i over 50 procent af klubberne, er manglen på gode tilskuerfaciliteter omkring banerne i form af bænke, stole, opholdsrum og hyggekroge.\nDe fleste klubber har ikke en decideret showbane med tilskuerpladser eller konkret mulighed for at tilbyde køb af forplejning. Når corona er ude af billedet igen, er dette et oplagt indsatsområde at fokusere på for at fremelske mere liv på anlægget og gerne flere tilskuere til holdkampe og individuelle turneringer. Der er meget at hente med gode siddepladser samt tilbud om forplejning.\nGenerelt set er medlemmerne rimeligt tilfredse, når det kommer til klubhuset. Igen er spredningen dog forholdsvis stor, hvilket betyder, at nogle klubber udmærker sig ved at have fantastiske klubhuse med en score tæt på 5, hvor andre ikke kan tilbyde samme forhold.\n”Bedre faciliteter, hvor vi kan sidde og slappe af før og efter, vi har spillet vil være fedt.” – Medlem Z\n”… Vi har fantastiske rammer for tennis HELE ÅRET” – Medlem A\nLæg en handleplan for udviklingen af klubbens fysiske rammer, der omfatter moderne løsninger, som er holdbare mange år frem. Vend løbende tilbage til planen og tøv ikke med at tilgå nye projekter der kan opgradere undervejs.\nWebinar: Kom i gang med fitness i tennisklubben


Villa del Colle Umbro i Todi til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 172 ejendomme i Todi.\nVocabolo Crocefisso, 57, Fiore, Todi, Italien, 06059 - Se på kort\nMere om Villa del Colle Umbro\nVilla del Colle Umbro er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Todi; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Villa del Colle Umbro sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet grillfaciliteter.\nAtmosfæren på Villa del Colle Umbro afspejles på hvert eneste værelse. aircondition, opvarmning, ventilator, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, satellit-/kabel-tv er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Hotellets have giver dig idéelle muligheder for at slappe af efter en travl dag. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Villa del Colle Umbro det kloge valg for rejsende til Todi.


Paolo Vitale Reptil Flagbælte Hvid | Gratis & Hurtig Levering\nReptil Flagbælte Hvid\nEksklusivt bælte fra Paolo Vitale i certificeret firbensskind med flagmotiver.\nBrand: Paolo Vitale\nEksklusivt bælte fra Paolo Vitale i certificeret firbensskind med flagmotiver. Er udstyret med et spænde af massiv messing og håndlavet i Italien.\n• Messing spænde\n• Bredde: 4 cm\nStrømper fra Paul Smith konstrueret i blød bomuld med multifarvet tern samt påtrykt logo.• Multifarvet• Påtrykt logo• Produceret i Italien• O/SMaterialer:• 85% Bomuld• 14% Polyamid• 1% Elastan\nVendbar bøllehat fra Ralph Lauren i med broderet logo foran. En klassiker fra brandet.• Grå/Hvid• Broderet logo foran og bagpå• VendbarMaterialer:• 60% Bomuld• 40% Polyester\nStrømper fra Paul Smith med deres velkendte signatur striber. • Multifarvet• Signatur Striber• Produceret i Italien• O/S.Materialer:• 83% Bomuld• 16% Polyamid• 1% Elastan\nStrømper fra Paul Smith konstrueret i økologisk bomuld med signatur striber samt påtrykt logo.• Multifarvet• Påtrykt logo• Produceret i Italien• O/SMaterialer:• 70% Økologisk Bomuld• 28% Polyamid• 2% Elastan\nEksklusivt bælte fra Paolo Vitale i certificeret krokodille skind. Skindet kommer fra ryggen af krokodillen. Er udstyret med et spænde af massiv messing og håndlavet i Italien.• Grøn• Messing• Bredde: 4...\nFlettet elastik bælte fra Paolo Vitale med læder detaljer. Er udstyret med et spænde af massiv messing. Håndlavet i Italien.• Sand/Blå• Læder detaljer• Bredde: 3,5 cmMaterialer:• Læder• Andre materialer• Messing\nWeekend taske fra Ralph Lauren, konstrueret i canvas med deres heritage læder trim. Tasken har en aftagelig, regulerbar skulderrem samt indvending sidelomme. Foret med plaid twill.• Beige/Khaki• Heritage læder logo foran• Aftagelig skulderrem• Indvendig lomme• Størrelse:...


Foredrag el clásico - FC Barcelona mod Madrid\nForedrag om El Clásico\nEl Clásico - fodboldkampen mellem Barça og Madrid\nHvorfor er der så meget mere på spil end en fodbold, når Barcelona og Madrid møder hinanden på fodboldbanen? Har man én gang oplevet en clásico - fodboldkampen mellem Spaniens to vigtigste fodboldkamp - ved man at følelserne sidder uden på tøjet, og at fodboldkampen skal ses som andet og mere end fodbold.\nFodboldens enorme betydning i Spanien griber helt ind i familiernes dagligdag: mange familer planlægger sommerferien ud fra ligaens kalender, FC Barcelonas navn føjes til listen over arvtagere på testamentet og weekendens fodboldresultater er det store emne på arbejdspladsen - ikke bare om mandagen efter kamp, men i løbet af ugen, og dermed indtil næste kamp fløjtes i gang. Så, hvorfor har fodbolden denne enorme betydning i Spanien?\nFor at forstå fodboldens enorme betydning i Spanien er man nødt til at gå bag om selve spillet og se på de værdier spillet og klubberne er blevet tillagt gennem historien og hvordan disse værdier er blevet koblet op på ideologiske kampe i spansk politik og kultur.\nFodbolden blev siden Franco kom til magten brugt som et ideologisk våben mod centralmagten fra Barcelonas side, men FC Barcelona er også i dag en vigtig værdi i det catalanske samfund, til trods for at Franco er død og borte for flere årtier siden.\nForedraget går bag om El Clásico, fodboldkampen mellem FC Barcelona og Real Madrid, og ser nærmere på værdierne og de politiske forhold bag sporten. Der indrages avisudbklip fra aviser, musik, historiske facts i et foredrag, der handler lige så meget om catalansk kultur som om fodbold. Dermed sættes foredraget fodholdet mellem den Barcelona og Madrid ind i en historisk kontekst.\nDetaljer & priser for foredraget om el clásico - fodboldkampen mellem FC Barcelona og Real Madrid\nForedraget om El Clásico kan holdes i hele Danmark


By og Byg Resultater 036. Praktiske erfaringer med alternative isoleringsmaterialer Borup Seniorby - et demonstrationsprojekt - PDF\nDownload "By og Byg Resultater 036. Praktiske erfaringer med alternative isoleringsmaterialer Borup Seniorby - et demonstrationsprojekt"\n1 By og Byg Resultater 036 Praktiske erfaringer med alternative isoleringsmaterialer Borup Seniorby - et demonstrationsprojekt\n3 Praktiske erfaringer med alternative isoleringsmaterialer Borup Seniorby - et demonstrationsprojekt Torben Valdbjørn Rasmussen Klavs Feilberg Hansen By og Byg Resultater 036 Statens Byggeforskningsinstitut 2004\n4 Titel Praktiske erfaringer med alternative isoleringsmaterialer Undertitel Borup Seniorby - et demonstrationsprojekt Serietitel By og Byg Resultater 036 Udgave 1. udgave Udgivelsesår 2004 Forfatter Torben Valdbjørn Rasmussen, Klavs Feilberg Hansen Sprog Dansk Sidetal 70 Litteraturhenvisninger side English summary side Emneord Alternative isoleringsmaterialer, løsfyldsisolering, byggeteknik, byggeprocessen, arbejdsmiljø, demonstrationsbyggeri, cellulose, glasuld, hør, stenuld, træfiber, perlit ISBN ISSN Pris Kr. 160,00 inkl. 25 pct. moms Tekstbehandling Solveig Johansen Tegninger Ove Nesdam Fotos Jan Carl Westphall Tryk BookPartner Media A/S Udgiver By og Byg Statens Byggeforskningsinstitut P.O. Box 119, DK-2970 Hørsholm E-post Eftertryk i uddrag tilladt, men kun med kildeangivelsen: By og Byg Resultater 036: Praktiske erfaringer med alternative isoleringsmaterialer. Borup Seniorby - et demonstrationsprojekt. (2004)\n5 Indhold Forord...5 Indledning...6 Sammenfatning...7 Litteratur...7 Observationer...7 Tilknyttede undersøgelser...7 Konklusion...8 Forarbejder...9 Nicolajsen Rasmussen, Hjorslev Hansen & Skibstrup Eriksen, Andersen & Skibstrup Eriksen, Lodberg, Egholm et al., Danø, Tofte & Ditlev, Esbensen, Sonnerup & HBC, Skov, Baadsmand, Stokbæk, Engelund & Cohr, Christensen, Lund Nielsen & Pedersen, Sammenfatning af forarbejder...21 Samarbejdet...23 Præsentation af Borup Seniorby...24 Konstruktioner...25 Medio januar Medio februar Medio marts april Opsætning af måleudstyr...31 Indblæsning af papirisolering fra Ekofiber AB 21. marts Indblæsning af papirisolering fra Miljø Isolering ApS 27. marts Indblæsning af papirisolering fra Isodan Danmark ApS 8. april Isolering med hørisolering fra Dansk Naturisolering A/S 17. april Indblæsning af perlitisolering fra Nordisk Perlite A/S primo maj Rejsegilde 17. august Isolering med stenuld fra Rockwool A/S august Isolering med glasuld fra Isover Saint-Gobain A/S Indblæsning af træfiberisolering fra Thermocell Danmark A/S primo september Borup Seniorby primo september Isolering med hørisoleringen Heraflax importeret af HBC A/S primo september Borup Seniorby ultimo Anvendte isoleringsmaterialer...56 Generel beskrivelse...56 Materialeegenskaber - oversigt...56 Byggesagens forløb...58 Isoleringsprodukter anvendt i byggeriet...58 Ideoplæg...58 Rammeaftale\n6 4 Projektering Byggetilladelser Indbygning af isolering Tilknyttede undersøgelser Temperatur og fugt Kuldebroer Arbejdsmiljøundersøgelser Diskussion Litteratur Summary... 69\n7 Forord Borup Seniorby er udefra set en helt almindelig bebyggelse, men Borup Seniorby er også et demonstrationsbyggeri, der har til formål at demonstrere og dokumentere anvendelsen af en lang række traditionelle og alternative isoleringsmaterialer, som er til rådighed på det danske marked. Bebyggelsen har givet en særlig god mulighed for, i en række ens boliger, at demonstrere isoleringsmaterialernes byggetekniske egenskaber, på en måde som er relevant for projekterende og udførende. Valget af bebyggelsen er sket ud fra et ønske om at opnå ens vilkår for alle produkter med mulighed for at overføre erfaringer til det traditionelle byggeri. I denne rapport beskrives baggrunden for demonstrationsbyggeriet samt planlægning, udførelse og instrumentering af byggeriet med fokus på de anvendte isoleringsmaterialer. Resultaterne fra registreringer af fugt- og temperaturforhold i konstruktionerne og i boligerne er beskrevet i By og Byg Dokumentation 058: Målinger på alternative isoleringsmaterialer. Endvidere er det undersøgt om der er arbejdsmiljøgener knyttet til de valgte produkter og den valgte arbejdsproces. Resultaterne fra dette arbejde er rapporteret i (Breum, Schneider, Flyvholm, Jørgensen, Rasmussen, Skibstrup Eriksen, 2002). En særlig tak rettes til bygherren, Dansk SeniorByg A/S, der sammen med By og Byg realiserede muligheden for at gennemføre projektet. Søren Skibstrup Eriksen forestod ledelsen af By og Bygs andel frem til byggeriets afslutning i Kapitlet "Forarbejder" bygger på resuméer, udarbejdet af Morten Hjorslev Hansen og Ernst Jan de Place Hansen. Resuméerne er udarbejdet i forbindelse med Energistyrelsens udviklingsprogram for "Miljø- og arbejdsmiljøvenlig isolering" og kan findes på hjemmesiden Demonstrationsprojektet og de tilknyttede undersøgelser er udført med økonomisk støtte fra Energistyrelsens udviklingsprogram for Miljø- og arbejdsmiljøvenlig isolering. By og Byg, Statens Byggeforskningsinstitut Afdelingen for Byggeteknik og Produktivitet Juni 2004 Jørgen Munch-Andersen Konstitueret forskningschef 5\n8 Indledning I denne rapport beskrives de praktiske erfaringer, af teknisk art, der er høstet ved at følge isoleringsarbejdet i byggeriet Borup Seniorby. Projektet omfatter endvidere det arbejdsmiljømæssige aspekt, som er knyttet til anvendelsen af de valgte isoleringsmaterialer. I byggeriet er der anvendt 9 forskellige isoleringsprodukter, som alle er tilgængelige på det danske marked. De enkelte produkter er enten anvendt som løsfyld eller som formstykker. Tabel 1 indeholder en oversigt over de materialer, som er anvendt til at isolere byggeriet med. Ved praktiske erfaringer af teknisk art tænkes der ikke på de rent varmetekniske erfaringer men derimod især på svarene af følgende 3 spørgsmål: Hvor let er isoleringsmaterialet at arbejde med? Kan arbejdet udføres pålideligt med overholdelse af specificerede krav? Er materialet specielt velegnet til nogle typer opgaver, og stiller det eventuelt specielle krav til konstruktionernes udformning? Undersøgelsen af de arbejdsmiljømæssige aspekter har primært omfattet hud- og luftvejsgener for isoleringsarbejderen og behovet for beskyttelsesdragter og åndedrætsværn. Det skal bemærkes, at målingerne af disse gener ikke blev foretaget på byggepladsen, men ved isolering af en fuldskalamodel af en sektion af byggeriet opført i en forsøgshal hos By og Byg. De arbejdsmiljømæssige erfaringer er rapporteret af Arbejdsmiljøinstitut tet (Breum et al., 2002). Tabel 1. Varmeisoleringsmaterialer anvendt i Borup Seniorby. Materiale Produktnavn Producent Type Cellulose (genbrugspapir) Ekofiber, vind Ekofiber AB Løsfyld Cellulose (genbrugspapir) Isodan Isodan Løsfyld Cellulose (genbrugspapir) Papiruld Miljøisolering ApS Løsfyld Glasuld Isover Saint Gobain Isover A/S Formstykker Høruld Dansk Naturisolering A/S Formstykker Høruld Heraflax Heraklith Formstykker Perlit Perlite 0515SC Nordisk Perlite ApS Løsfyld Stenuld Rockwool, Flexi A-batts Rockwool A/S Formstykker Træfiber Thermocell Thermocell Danmark A/S Løsfyld 6\n9 Sammenfatning Denne rapport beskriver de praktiske erfaringer af teknisk art, der er høstet ved at følge isoleringsarbejdet i bebyggelsen Borup Seniorby på Møllevej 13 i Borup. Set udefra er der tale om et helt almindeligt byggeri, men Borup Seniorby er også et demonstrationsbyggeri, der har til formål at demonstrere og dokumentere anvendelsen af en lang række isoleringsmaterialer. De anvendte isoleringsmaterialer er alle tilgængelige på det danske marked. Isoleringsmaterialerne består af såvel traditionelt anvendte som nyere produkter. Litteratur Rapporten redegør for en del af den viden, der har været tilgængelig forud for gennemførelsen af demonstrationsprojektet. Den litteratur, som er refereret i denne rapport, er udarbejdet i forbindelse med energistyrelsens udviklingsprogram for "Miljø- og arbejdsmiljøvenlig isolering" og kan findes på hjemmesiden Den refererede litteratur er et uddrag af den samlede tilgængelige litteratur, og omfatter kun de undersøgelser, der vedrører forhold, som kan tjene til at sikre, at demonstrationsprojektet kommer til at afspejle en fornuftig anvendelse af de forskellige isoleringsmaterialer, som det indeholder. Observationer Praktiske erfaringer indhentet ved at følge byggeriets forløb i byggeperioden er rapporteret. Tillige er en række praktiske forhold for anvendelse af de enkelte isoleringsmaterialer beskrevet. I byggeriet er der anvendt 9 forskellige isoleringsprodukter. De enkelte produkter er enten anvendt som løsfyld eller som formstykker. Observationerne havde til formål at besvare spørgsmålene 1) Hvor let er materialet at arbejde med. 2) Kan arbejdet udføres pålideligt med overholdelse af specificerede krav. 3) Er materialet specielt velegnet til nogle typer opgaver, og stiller det eventuelt specielle krav til konstruktionernes udformning. Ved gennemgangen af de enkelte materialer er omkostningerne forbundet med isoleringsarbejdet ligeledes rapporteret. Beskrivelse af byggesagens forløb er endvidere en præsentation af bebyggelsen Borup Seniorby. Tilknyttede undersøgelser For at dokumentere isoleringsmaterialernes egenskaber foretages en registrering af fugt- og temperaturforhold i konstruktionerne, udendørs og i boligerne. Ligeledes foretages en termografisk måling af ydervæggene. Resultaterne fra disse registreringer vil blive beskrevet i en efterfølgende rapport, fra By og Byg. Endvidere er det blevet undersøgt, om der er arbejdsmiljøgener knyttet til anvendelsen af de valgte produkter og den valgte arbejdsproces. Det skal bemærkes, at målingerne af disse gener ikke blev foretaget på byggepladsen, men ved isolering af en fuldskalamodel af en sektion af byggeriet opført i en forsøgshal hos By og Byg. Resultaterne fra dette arbejde er rapporteret i (Breum et al., 2002). 7\n10 Konklusion En lang række af de relevante forudsætninger og den viden, som er fundet og udviklet i forbindelse med Energistyrelsens udviklingsprogram for "Miljøog arbejdsmiljørigtig isolering", er refereret i rapporten. Litteraturen beskriver forhold og karakteristika for de anvendte isoleringsprodukter, og hvis byggeriets parter havde tilegnet sig denne viden i tilstrækkelig grad forud for byggeriet kunne det have løst en del konflikter som opstod i byggefasen. Det konkluderes at der ikke blev udformet tilstrækkelige ydeevnekrav til konstruktionerne, ligesom der ikke var et tilstrækkeligt incitament for de involverede parter til at tilegne sig og videregive tilstrækkelig kendskab til de enkelte produkter. Konstruktionerne blev derfor udformet på normal vis. For løsfyldsisoleringsmaterialerne viste utæthederne sig under indblæsningen, og tætningen måtte foretages løbende af isolatøren. For det mineralske løsfyldsisoleringsmateriale måtte konstruktionerne yderligere tætnes og en efterfyldning af isoleringsmaterialet måtte foretages. Den anvendte konstruktive udformning af lofter og vægge med adgang gennem den enkelte boligs loft viste sig at være god ved udførelsen af isoleringsarbejdet med løsfyldsisoleringsmaterialerne. Isoleringsarbejdet med måtter adskilte sig ikke væsentligt fra en traditionel isoleringsopgave. Byggesagens tidslige fremdrift og tilladelser til at bygge var nærmest samtidige. Det forhold, at tegninger og tilladelser til byggeriet ikke forelå væsentlig tidligere og forud for byggeriet har været til gene for byggeriet og vanskeliggjort såvel arkitektens, den rådgivende ingeniørs, underentreprenørernes som hovedentreprenørens opgave. 8\n11 Forarbejder I forbindelse med Energistyrelsens udviklingsprogram for "Miljø- og arbejdsmiljøvenlig isolering" er der udarbejdet en lang række rapporter. Rapporterne kan hentes på hjemmesiden og der er der endvidere adgang til udarbejdede resuméer af de enkelte rapporter. (www.alternativisolering.dk/resumeer). Den litteratur, der vil blive refereret her, er et uddrag af den samlede tilgængelige litteratur, og omfatter kun de undersøgelser, der vedrører forhold, som kan tjene til at sikre, at demonstrationsprojektet kommer til at afspejle en fornuftig anvendelse af de forskellige isoleringsmaterialer, som demonstrationsprojektet indeholder. I litteraturen benyttes betegnelsen alternativ isolering ofte. Derved forstås som regel isoleringsarbejde udført med isoleringsmaterialer, der ikke er mineraluldbaserede. I det efterfølgende gengives uddrag af resuméer af rapporterne med supplerende kommentarer. Nicolajsen 2001 I dokumentationen (Nicolajsen, 2001) bestemmes varmeisoleringsevnen for papirisolering. Der findes kun et begrænset erfaringsmateriale, som kan bruges til at fastlægge det praktiske varmeledningstal (λ p ) for materialet. Der fokuseres specielt på, hvilken indflydelse fugtforholdene har på isoleringsevnen. De udførte målinger bruges til at vurdere, hvor velegnet computerprogrammet MATCH er til at simulere fugt- og temperaturforhold. Forsøgene er udført i By og Bygs Fugtforsøgshus, der giver mulighed for at måle varmestrømmen gennem facadeelementer med forskellige isoleringsmaterialer og isoleringstykkelser under naturlige fugt- og temperaturforhold. Isoleringsevnen er også afhængig af andre parametre end fugtindholdet, for eksempel arbejdsudførelsen og eventuelle efterfølgende sætninger af isoleringsmaterialet. Dette blev ikke undersøgt i nærværende projekt. For at finde fugtindholdets indflydelse på isoleringsevnen er varmestrømmen gennem facadeelementer isoleret med henholdsvis Papiruld og Rockwool A-Batts bestemt med indbyggede varmestrømsmålere. Der er målt på to facadeelementer isoleret med 285 mm Papiruld, det ene med dampbremse, det andet uden. Desuden er der som reference målt på to elementer isoleret med Rockwool, det ene med 285 mm isolering, det andet med 190 mm isolering, begge elementer er med dampspærre. Facadeelementerne er opbygget som lette træfacadeelementer med en ventileret regnskærm af fyrrebrædder på klink. Det er facadeelementets samlede varmeisoleringsevne midt i det isolerede felt i facadeelementet, der er målt. Fugtindholdet i facadeelementerne blev to gange i døgnet registreret med fugtmåledyvler anbragt 5 steder ind gennem elementet. Temperaturen ude og inde, den relative luftfugtighed (RF) ude og inde og varmestrømmen gennem facadeelementerne blev registreret en gang i timen. Ud fra målingerne af varmestrømmen gennem de fire facadeelementer er deres U-værdi (varmeisoleringsevne) beregnet. Disse "målte" U-værdier er sammenlignet med U-værdier beregnet efter DS 418. Desuden er U- værdierne optegnet som en funktion af fugtindholdet. 9\n12 Vurderingen af MATCH-programmet er foretaget ved at sammenligne programmets simuleringer af fugt- og temperaturforhold i facadeelementerne med de tilsvarende eksperimentelt udførte målinger. Undersøgelsen viste at: De to facadeelementer isoleret med Papiruld har en højere U-værdi end det tilsvarende facadeelement isoleret med Rockwool A-Batts. Dette betyder, at for at opnå den samme isoleringsevne skal elementer isoleret med Papiruld have et tykkere lag isolering end elementer isoleret med Rockwool A-Batts. De målte U-værdier er ca. 10 % lavere end de beregnede U-værdier. Dette var forventet, da der til brug for beregningerne er benyttet λ p værdier, hvor der er taget hensyn til eventuelle fejl i arbejdsudførelse og til sætninger. Varmeisoleringsevnen ændres ikke signifikant med ændringer i fugtindholdet i facadeelementerne i det undersøgte fugtområde, svarende til et middelfugtindhold op til ca. 70 % RF. MATCH beregningerne viser, at der er en rimelig god overensstemmelse mellem beregnet og målt fugtindhold i isoleringen bag vindspærren, uanset om facadeelementerne er isoleret med Papiruld eller med Rockwool A-Batts. Dette viser, at MATCH beregningerne også kan bruges til at simulere fugtophobning i konstruktioner, der er isoleret med Papiruld, når konstruktionen er opbygget som de ved disse forsøg anvendte konstruktioner. Rasmussen, 2001 Dokumentationen (Rasmussen, 2001) karakteriserer mekanismerne bag sætninger i cellulosebaserede løsfyldsisoleringer for derved at gøre det muligt ved fremtidige anvendelser at eliminere sætninger. Den foreliggende rapport beskæftiger sig med indbygningsteknikken ved isolering af lodrette vægge. Væsentlige mekaniske egenskaber, som har indflydelse på sætning af løsfyldsisolering i vægge, er blevet undersøgt for en række nye isoleringsprodukter på det danske byggemarked. Der er tale om papirisolering (2 produkter), træfiberisolering, granuleret hørisolering og ekspanderet perlit (2 typer). Disse nye materialers egenskaber sammenholdes med de samme egenskaber for et stenuldsgranulat. Friktionskoefficienterne i skillefladen mellem væg og løsfyld er bestemt gennem forsøg for fire vægmaterialer (krydsfiner, spånplade, gipsplade og akrylplade) og alle isoleringsmaterialerne. For alle isoleringsmaterialerne er horisontaltrykforholdet bestemt. Der er udført krybningsforsøg med papirisolering, træfiberisolering og granuleret hørisolering. Forsøgene er udført ved konstant temperatur, tre lastniveauer, forskellige kombinationer af densiteter og to fugtniveauer. Endvidere er der udført krybningsforsøg ved konstant temperatur og konstant lastniveau med cyklisk varierende relativ luftfugtighed som varierer mellem 50 og 80 % RF. Til verifikation af den udarbejdede model gennemføres to fuldskalaforsøg med vægge isoleret med papirisolering. Der er udviklet en statisk model til beregning af spændingstilstanden i en løsfyldsisoleret væg. Den dimensionerende spændingstilstand bestemmes ud fra kendskab til væggens karakteristika, isoleringens fugtforhold og indlejringens densitet. Endvidere er der opstillet en model til beskrivelse af isoleringsmaterialers krybning (tidsafhængige deformation). 10\n13 Resultaterne viste at: Papirisolering indblæst med en densitet på 48 kg/m 3, eller derover, i et 10 cm tykt og 100 cm bredt hulrum i en gipspladevæg kan være volumenstabilt ved konstant relativ luftfugtighed (RF) på 50 %. Øges hulrumstykkelsen til 30 cm kræves en indblæst densitet på ca. 53 kg/m 3 Øges yderligere den relative luftfugtighed til 80 % kræves 63 kg/m 3 for at sikre volumenstabilitet. Endvidere tyder de foreløbige resultater på, at: Papirisolering udlagt på lofter vil have en resulterende densitet efter sætning på højst 48 kg/m 3 ved 50 % RF. Resultaterne er fremkommet ved anvendelse af den udviklede model kombineret med forsøgsresultater. Der er foretaget en lang række beregninger med den statiske model, som viser, hvorledes isoleringens dimensionerende spændingstilstand kan bestemmes. Det har vist sig muligt, analytisk og i god overensstemmelse med forsøgsdata, at beskrive løsfyldsisolerings krybning med den anvendte krybningsmodel. Den statiske model kan endvidere anvendes til at foretage en teoretisk optimering af afstanden mellem indblæsningshullerne, således at en ønsket densitet opnås samtidig med at materialet bliver jævnt fordelt. Den udviklede model ser ud til at kunne forklare de fænomener, der observeres i praksis. Projektet redegør for de materialemekaniske egenskaber, som resulterer i sætninger for løsfyldsisolerede vægge. Ligeledes gøres der rede for de nødvendige værktøjer, som er blevet udviklet i projektet, således at sætninger kan elimineres ved fremtidige anvendelser. Hjorslev Hansen & Skibstrup Eriksen, 2000 Rapporten (Hjorslev Hansen & Skibstrup Eriksen, 2000) beskriver erfaringer fra Finland og Sverige med brug af cellulosebaserede løsfyldsisoleringsmaterialer, som i disse lande anvendes på lige fod med de sædvanlige mineraluldsbaserede. De konstruktionstyper, der er dokumenterede erfaringer med, er hovedsageligt træskeletkonstruktioner. Rapporten henvender sig til projekterende samt firmaer, som anvender eller udvikler alternative isoleringsmaterialer. Rapporten er baseret på et litteraturstudium, samtaler med ansatte på VTT Building Technology, Espoo (Statens Tekniska Forskningscentral i Finland) og SP, Borås (Sveriges Provnings- och Forskningsinstitut), interview af producenter, samt in-situ besigtigelser af indbygning af isolering. Isoleringsevnen af celluloseisolering er omtrent på højde med isoleringsevnen af mineraluld. Fugtindhold i celluloseisolering, i det hygroskopiske område, ser ikke ud til at forringe varmeisoleringsevnen væsentligt. Celluloseisoleringens svage punkt som isoleringsmateriale er dens brændbarhed og dens biologiske nedbrydelighed. Dette imødekommes i Finland og Sverige ved udstrakt anvendelse af borsyre og Borax som imprægneringsmiddel (tilsætningsstof). I Sverige anvendes også ammoniumpolyfosfat som brandhæmmer. De svenske og finske erfaringer peger ifølge rapporten på, at det ikke er nødvendigt at anvende en sædvanlig dampspærre i konstruktioner isoleret med alternative isoleringsmaterialer, men at anvendelse af en dampspærre eller en dampbremse betyder lavere fugtindhold i klimaskærmen og dermed en lavere risiko for nedbrydning. Et lufttæt lag i klimaskærmen anses, i både Finland og Sverige, for at være af stor positiv betydning for klimaskærmens holdbarhed. En væsentlig 11\n14 funktion af en dampspærre/dampbremse i klimaskærmen er givetvis at sikre denne lufttæthed. Konstruktionens evne til at "ånde" fremhæves ofte som argument for at udelade dampspærren/-bremsen. Der er ikke fundet dokumentation for vigtigheden af denne evne. Trods de hygroskopiske egenskaber er der ikke fundet nogen væsentlig evne hos celluloseisoleringen til at udjævne fugtindholdet i konstruktioner over året. Fælles for Finland og Sverige er, at der benyttes typegodkendelser, der regulerer anvendelsesmulighederne for de alternative isoleringsmaterialer. Producenterne foreskriver som oftest anvendelse af standardiserede konstruktionstyper for at undgå skader, og for at kunne foretage en entydig placering af ansvaret, hvis der opstår skader. I Sverige anvendes fortrinsvis løsfyldsisolering, som blæses ind i konstruktioner og ud på lofter. I Finland anvendes disse metoder også, men derudover anvendes ofte vådsprøjtning i væggene. I de senere år er man i Finland endvidere begyndt at bruge celluloseisoleringsmåtter. Sætning er et velkendt problem ved anvendelse af løsfyldsisolering. Dette problem løses ved i lukkede konstruktioner at indblæse til en given densitet eller ved på lofter at udblæse isoleringen med overhøjde. I Finland løses problemet med sætning af celluloseisoleringen i vægge også ved, at der anvendes vådsprøjtning. Andersen & Skibstrup Eriksen, 2000 I meddelelsen (Andersen & Skibstrup Eriksen, 2000) undersøges om de alternative isoleringsmaterialer, der har været anvendt i Danmark i enkeltstående tilfælde i de senere år, fungerer tilfredsstillende med hensyn til bl.a. fugt- og temperaturforhold. Endvidere undersøges materialernes dimensionsstabilitet, og om materialerne har været modstandsdygtige over for mikroorganismer. Tre typer papirisolering, hørisolering, fåreuldsisolering og ekspanderet perlit indgår i undersøgelsen, der er foretaget i 7 bebyggelser med en alder på 1-5 år. Bebyggelsen er udvalgt, således at de repræsenterer forskellige konstruktionsprincipper. Bygningerne er blevet registreret og besigtiget. Der er foretaget termografering for at undersøge, i hvor høj grad isoleringsmaterialet dækker hele væggen og om der er en jævn isoleringsevne. Der er foretaget fugtmålinger samt udtaget prøver af isoleringsmaterialerne til kemisk analyse (indhold af aluminium, bly, cadmium og chrom). Undersøgelsens resultater er: Der er ikke konstateret usædvanlige fugtforekomster, som kan tilskrives isoleringsmaterialerne. Papirisolering indblæst i en hulmur vurderes hverken at være bedre eller værre end traditionelle isoleringsmaterialer i et gennemsnitsbyggeri mht. at sætte sig og mht. at udfylde hulrum. Der er ikke forskel på alternative isoleringsmaterialer og mineraluldsisolering, hvad angår den betydning arbejdets udførelse og konstruktionernes beskaffenhed har på isoleringsevnen. Foreløbige resultater indikerer, at der foregår en vis krybning af isoleringsmåtter fremstillet af fåreuld og hør, uden at det er endeligt belyst. For bygninger isoleret med ekspanderet perlit er det særlig vigtigt med en tæt damp- og vindspærre for at undgå, at isoleringsmaterialet drysser ud af konstruktionerne. Der er ved visuel inspektion af konstruktionerne ikke konstateret vækst af mikroorganismer (skimmelsvampe mv.). 12\n15 Lodberg, 2000 Der er gennemført et byggeri (Lodberg, 2000) af en børnehave, der er isoleret med fåreulds- og hørisolering. Der er taget udgangspunkt i en beskrivelse af de miljømæssige minimumskrav og anbefalinger, som skal følges ved nybyggeri med Århus Kommune som bygherre. Heri stilles krav om, at valgte byggematerialer ikke må medføre indeklimaproblemer, og at materialer, der kan genbruges eller regenereres, bør foretrækkes, ligesom det anbefales, at energi- og ressource-forbruget samt miljøbelastningen i øvrigt vurderes. Desuden har der fra bygherrens side været lagt vægt på mulighederne for at opnå en god akustisk regulering uden anvendelse af mineraluldsisolering. Projekteringen er gennemført som et normalt forløb med fasebestemte forelæggelser for bygherre og myndigheder. Valget af isoleringsmaterialer har været gennemgået på høringsmøder for projektet, ligesom materialeprøver og teknisk dokumentation for de valgte produkter er blevet fremlagt. Der har ikke fra myndighedernes side været stillet krav eller spørgsmål til de anvendte isoleringsprodukter, som ikke umiddelbart kunne besvares med eksisterende dokumentation. Ved projekteringen har der kunnet anvendes traditionelle konstruktioner, uden betydende ændringer, idet de valgte isoleringsmaterialers varmeledningsevne ikke afviger nævneværdigt fra mineraluldsprodukters. Det aktuelle projekt har været udbudt i offentlig licitation, hvor der er indhentet tilbud på såvel en løsning med mineraluldsprodukter som med en kombination af hør- og fåreuldsisolering. Hørisolering anvendes som primær isolering udenfor dampbremsen pga. dens lavere pris i forhold til fåreuldsisolering, mens fåreuldsisolering anvendes indenfor dampbremsen for at nyttiggøre uldens evne til regulering af fugt og akustik. Resultat: Den anvendte importerede hørisolering må forventes at kunne erstatte mineraluldsisolering uden væsentlige udførelsesmæssige problemer. Aktuelt er der i realiteten to barrierer, som hindrer en øget anvendelse, dels er prisen ca. det dobbelte af andre isoleringstyper, dels er tildannelsen af materialet mere besværlig. Ved anvendelsen af importeret hørisolering, som den afprøvede, vil merudgiften ved at erstatte lofts- og vægisolering kunne bringes ned til kr/m 2 bruttoetageareal, svarende til 1,5-2 % af håndværkerudgifterne. Med dansk produceret hørisolering forventes tildannelsen gjort nemmere, idet indholdet af stabiliserende polyesterfibre, i forhold til importeret hørisolering, er reduceret fra 18 vægt % til 2-5 vægt %, hvilket også vil forbedre den økologiske profil. Selskabet "Dansk Naturisolering" sigter desuden mod at deres produkt skal kunne markedsføres til en pris, der kan konkurrere med mineraluldsisolering. De gennemførte målinger af efterklangstider i institutioner har vist, at den anvendte dæmpning med en kombination af fåreuldsisolering/træbeton i loftet og hørisolering/teglhulsten i væggene, medfører et behageligt akustisk miljø velegnet til børneinstitutioner. Den anvendte importerede fåreuldsisolering kan ifølge rapporten ikke forventes anvendt i Danmark i større målestok. Dels stiller arbejdstilsynet krav om en række værnemidler for at beskytte håndværkerne (brandimprægneret med borforbindelser), dels er prisen for produktet meget høj og endelig er tildannelsen af materialet meget besværlig. I konsekvens heraf har den tidligere importør HBC indstillet import og markedsføring af produktet. 13\n16 Egholm et al., 2000 Konsekvenserne af at anvende miljø- og arbejdsmiljørigtige isoleringsmaterialer i murværkskonstruktioner er blevet vurderet (Egholm et al., 2000). Rapporten behandler isoleringsmaterialerne: papirisolering, Cemskum og Perlite (ekspanderet vulkansk aske) samt isoleringsmaterialer baseret på hør, hamp og fåreuld. Rapporten er baseret på: Opsamling og vurdering af eksisterende viden fra andre projekter under udviklingsprogrammet samt fra leverandører. Vurdering og bedømmelse af sandsynlige hændelsesforløb ud fra Teknologisk Institut, Murværks erfaringer med murværkskonstruktioner og materialer. Orienterende korrosionsprøvning i henhold til ASTM C739 af murbindere og armeringsstål i våd isolering. Udblomstringsprøvning i henhold til MUC-metode 7.85 af teglsten i våd isolering. Ud fra de modtagne oplysninger, de udførte undersøgelser og Teknologisk Institut, Murværks erfaringer anfører rapporten følgende væsentlige konklusioner: Generelt anbefales afdækning af murværk under opførelse for at undgå at vand ledes ind i hulmuren. Det er hverken bekræftet eller afkræftet, om fugtspærre eller luftmellemrum er nødvendigt ved anvendelse af organiske isoleringsmaterialer 1). Der kunne ikke konstateres en øget tendens til udblomstring eller misfarvning af murværket ved anvendelse af papirisolering tilsat borforbindelser. Isoleringsmateriale tilsat ammoniumforbindelser (hørisolering) må ikke anvendes sammen med murbindere af tinbronze. Ved anvendelse af meget letflydende materialer som Perlite stilles der særlige krav til tætning af konstruktionen. Muligheden for genanvendelse af murværksmaterialer vil generelt set være upåvirket af om alternative isoleringsmaterialer benyttes, men indhold af borforbindelser i isoleringsmaterialer kan evt. give problemer. Adskillelse på byggepladsen af forskellige typer kasseret isoleringsmateriale er vigtigt for genanvendelsesmulighederne og dermed materialernes ry som miljøvenlige. For hør tilsat ammoniumforbindelser, som flammehæmmere, konkluderer rapporten desuden følgende: Ammoniumforbindelser kan medføre korrosion af nogle metallegeringer anvendt i murbindere og armering, især tinbronze, mens rustfast stål ikke angribes. Ammoniumforbindelser kan muligvis medføre mugdannelser / biologisk vækst. Ammoniumforbindelser kan øge tendensen til misfarvninger og udblomstringer på formuren. Ammoniumforbindelser kan gøre isoleringsmaterialet hydrofilt ( vandelskende ) og skærpe kravene til fugtspærre eller ventileret hulrum. En vigtig problemstilling at få afklaret er derfor, om flammehæmmere overhovedet er nødvendige i organiske isoleringsmaterialer, der anvendes i hul I rapporten benyttes betegnelsen fiberformat, organisk isoleringsmateriale, der i denne forbindelse dækker papirisolering, hør, hamp og fåreuld.\nBØRNEHAVE MED MILJØRIGTIG ISOLERING DEMONSTRATIONSBYGGERI UDFØRT AF ÅRHUS KOMMUNE, SOM EN DEL AF ENERGISTYRELSENS UDVIKLINGSPROGRAM FOR MILJØ- OG ARBEJDSMILJØVENLIG ISOLERING J. NR. 75 664/98-0018 Børnehaven\nTeknologisk Institut, Byggekomponenter, december 1999\nAlternativ isolering i Tyskland Bent Lund Nielsen Mogens Pedersen Teknologisk Institut, Byggekomponenter, december 1999 Forside: Får + fåreuldsisolering, fa. Termolana Hamp + hampeuldsisolering, fa. Termohanf


Kassem Ahmad | Hodjanernes Blog\nPå en stille dag i Danmark » Kassem Ahmad\nYpperste-Imam i Danmark\nEfter at have haft fornøjelsen af at arbejde i mellemøsten i over 7 år – og mødt utrolige mange venlige mennesker – har jeg altid troet at det var umuligt at få holdningen “nu er det nok – de må ud”\nDesværre er det lykkedes folk som den “hate monger” og HIZ-prut-Tahir. ja det må de da hedde da den brain fart – har ødelagt, mere end de selv umiddelbart kan se.\nJeg er kommet til konklusionen ” er i ikke tilfreds” så forsvind….\nFor det er nemlig beskeden hvis vi boede og arbejdede i Deres del af verden – og siger man ikke “lige børn leger bedst” -???\nDe er jo gæster her, og jeg forstår ikke at en gæst, en flygtning, med koranen i hånden kan opføre sig således, ikke når man har oplevet Deres landsmænds store gæstfrihed – de regelsæt der gælder som gæst og ligeledes som vært i den del af verden..\nVi er vantro, det er givet – men hvad Deres imamer siger om os til fredagsbønnen er desværre vand i forhold til de par tegninger – men er der omvendt racisme,??? måske skulle vi til at opretholde racismeparagraffen med omvendt fortegn, at de kunne blive anklaget med selvsamme lov i hånden..???\nDe vil ændre vores demokrati til en islamiskstat – sidste invation vi havde (tyskerne) fik kærligheden af føle, måske var det på tide der kom en “modstandsbevægelse” der rykkede på sagerne – dog inden for lovens grænser – da vi ikke skal ned på deres lave niveau..\nMen hvor er det ærgeligt -kunne de ikke rydde op i egne rækker med lidt selv justits . For det er med “blødende hjerte” for at bruge deres billedsprog at jeg er blevet “lommeracist”\nKommentar af Anti Rasist — 21 februar 2008 @ 09:32\nEr hr Anti Rasist blevet lommeracist og er islam en race?\n“En “modstandsbevægelse” der rykkede på sagerne – dog inden for lovens grænser”… Hvordan havde du forestillet dig denne virke?\n“Sidste invation vi havde (tyskerne) fik kærligheden af føle”, ja for helvede da. Hold kæft hvor danskene gav dem tæsk. De fik modstand helt til stregen. Jeg tror vi skal glemme denne pinlige periode af danmarkshistorien…\nHvordan havde dine dejlige 7 år i mellemøsten været, hvis du var kvinde? Allerede dér burde du have vendt dem ryggen!\nKommentar af ManInBurka© — 21 februar 2008 @ 10:26\nNobdy is perfect – jeg har ikke påstået at alt er perfekt i mellemøsten – er alt perfekt i Dk – kan vi påstå dette.\nVi gav ikke tyskerne tæsk – men nogle tog mod til sig og gik i mod vinden så at sige – at de måske ikke udrettede nok – det er givet, men måske skal man starte et sted for at vise sin modvilje – og derigennem, få den brede masse med sig. eller hvad???\nAt jeg skulle have vendt dem ryggen – det var lidt svært da jeg har været der i kraft af en nødhjælpsorg. – så vi var der egentlig for at hjælpe og ikke fordømme ..´´- jeg er bestem ikke enige i deres kvinde syn – men fordømmer vi indien efter samme målestok – hvor de dræber deres døtre pga af for høj medgift….. gør det deres religion til en terrorist religion som vi så ofte kalder islam for…\nislam er ikke en race – ikke mere end kristendommen beskriver vor del af verden – vel.\nKommentar af Anti Rasist — 21 februar 2008 @ 13:55


Her er de ting du skal lave i ferien - Avisen.dk\nHer er de ting du skal lave i ferien\nDet er ikke nødvendigt at kaste penge efter oplevelser i efterårsferien. Her er en liste med gratis fornøjelser for de mindste.\nEfterårsferien er en oplagt mulighed for familien til at hygge sammen, og det behøver ikke at koste kassen. Børnene kan lave mad, gå på opdagelse i historien og lege ganske gratis.\nSe listen, der er udarbejdet efter Politikens efterårstillæg, her:\nTivoli byder velkommen til Halloween-fest i den gamle have, men børnefamilier skal ikke nødvendigvis af med hundredvis af kroner for at have det hyggeligt i efterårsferien. Foto: SKAFTE RUMLE / POLFOTO\nI Vejle kombinerer man mad, musik og motion. Det sker på Vejle Bibliotek 15. og 16. oktober fra 10 til 13, hvor børn og forældre kan synge, lege og danse madopskrifter, inden maden tilberedes. Det er ganske gratis at deltage. Foto: Colourbox\nI gamle dage var efterårsferien lig med kartoffelferie. Derfor kan man på Landskabs- og Landbrugsmuseet i Mosbjerg være med til at grave kartofler op og tilberede dem, som oldemor gjorde. Der er gratis adgang for børn under 18 år. Foto: Colourbox\nPå Give-Egnens Museum kan man frem til 21. oktober opleve udstillingen 'Fra mormormad til frysepizza', hvor børn og vokse kan blive klogere på madkulturen gennem de seneste 200 år. Der er gratis adgang for børn. Voksne må af med 40 kr. Foto: Colourbox\nGå i fodsporerne på Danmarks største digter, og se hvordan den lille Hans Christian voksede op i Odense. Download Odense Mobilguide under fællesmappen MyWay via App Store og Google Play. Det er ganske gratis. Foto: Colourbox\nGennem samme tjeneste kan børn og voksne tage på en guidet rundvisning i København. Oplev blandt andet det gamle bryggeri i Valby, Carlsberg, og magtens centrum Christiansborg. Foto: Colourbox / POLFOTO


Krogshave/Krushave slægtsfest i Hjallerup. lørdag d. 29. juli PDF\nDownload "Krogshave/Krushave slægtsfest i Hjallerup. lørdag d. 29. juli 2006"\n1 Krogshave/Krushave slægtsfest i Hjallerup lørdag d. 29. juli 2006 Mit navn er Leif Bruhn Andersen. Jeg er barnebarn af Ane Marie s storebror, bedst kendt som Snedker Peter Andersen Postadresse: Krogshave Ajstrup pr. Sulsted, Danmark. Hvorfor Krogshave? Hvortil Snedker Peter svarede: Det hed mit barndomshjem i Hellum- hvor jeg fik mine guldkorn lærdom og voksede op i stolthed denne stolthed beholdt han gennem hele livet. Da jeg for en del år siden, ved et tilfælde, for første gang kom til at se i jeres slægtsbog undrede det mig, - at en af hovedpersonerne og selve Nøglepersonen var der endnu ikke forsket i selv efter foreningens 40 års beståen, - nemlig Ane Marie, - hvorfor jeg omgående tog parti for hende. Jeg havde på fornemmelsen at der var en forbindelse? Efter et vinterkursus i slægtsforskning, gik jeg i gang med opgaven i Viborg. I starten med de nøgletal og data fra jeres slægtsbog. Jeg vil nu gerne skildre lidt af slægtens historie gennem de ca. sidste 200 år, - fra start og til slut med 62 år i Krogshave i Hellum og med 80% af slægtens udvandring til Ajstrup og 10 % til Aalborg i slutningen af det 18. århundrede; det var enden på slægten i Hellum! Ligeledes ser vi også nu, enden på slægten her efter 120 år i Ajstrup, - hvor de gennem tiden har præget området, men har også formået at slægten nu er spredt ud over der ganske land, og udland. godt gået! N.B. For forskning i vores slægt fremover, kan der fra Ajstrups kirkebøger hentes meget vedrørende slægten. Men nu tilbage til Ane Marie. Hvem er Ane Marie, og hvor kom hun fra? Hvorfor hedder I Krushave/Krogshave til efternavn? Hvorfor var de (forfædrene) som de var sammenhold eller hvad? Hvor er den kilde- de har drukket af? Og hvad var indholdet i kilden? Det skal her understreges at dette er et forsøg på at give et nogenlunde rigtigt billede og signalement af disse personer og lidt af deres historie. Mange vil sikkert kunne finde en del unøjagtigheder ja, måske endda direkte fejl oplysninger? men så håber jeg på overbærenhed, da man bør huske at det skrevne er skrevet ud fra kærlighed til min slægt. Derfor vær overbærende, se på viljen.\n2 Navnet er det ene eller det andet. Som det står i jeres slægtsbog, kom Ane Marie med navnet fra sit hjem i Hellum, - som i år 1487 hed Krogshauff, og i 1829 hed det Krugshauge da hendes fader blev født) og i 1850 Krogshave, som det gør den dag i dag! Det var den ejendom som Ane Maries far købte i 1861, og hvor han og hans storebror Ole, var født 30 år tidligere! Vi må tage udgangspunkt i Ane Maries bedstefar; Anders Olesen, født 1794 fra Tuuesbroe og Maren Mikkelsdatter, født 1808 i Torup. Men det voldte mig meget besvær i starten, da Mettines bedsteforældre også hed Anders og Mikkelsdatter; født henholdsvis 1802 og 1806, - men de kom henholdsvis fra Linderup og Jerslev. Så det tog en rum tid at rede trådene ud, - der er ingen familiære forbindelser. Ane Maries bedsteforældre fik 5 børn, 4 drenge og 1 pige. Disse 5 børn er de første i vores slægt der bærer familienavnet Andersen. Ole Christian Andersen Mikkel Peter Andersen Christine Andersdatter Jens Peter Andersen Christian Andersen De lærte alle lektien af deres forældre Anders og Maren: Vær ærlige reelle beskedne stolte og stræbsomme og bliv til noget! Det var deres kilde, og det var gode ting at have med sig i sin rygsæk, og videreføre til deres kommende generationer, - hvilket vi i dag ser resultatet af her! Ane Marie er ud af en børneflok på 6; 2 drenge; Christian Peter (senere Snedker Peter) og Anders Christian ( senere Slagter Peter), samt 4 piger: Ane Marie Ansine Maren og Marie. Ane Marie og hendes 2 år ældre broder, Christian Peter, er født på Sterup hede ved Løt ved Flyvbjerg i Jerslev sogn. Året efter Ane Maries fødsel, køber hendes fader, Mikkel Peter Andersen i 1862, sit barndomshjem Krogshave i Hellum, - som hans fader, Anders Olesen, ejede fra 1829 til 1836.\n3 Den lektie opfyldte hans børn til fulde: Idet at Ole Chr. Andersen først ejede Vangen i Flyvbjerg, og senere da Anders Qlesen ville på pension, familiegården Tuuesbroe i Tolstrup. Mikkel Peter Andersen ejede Krogshave i Hellum. Christine Andersen ejede Sopmose i Østervrå. Jens Peter Andersen ejede Føvting og Gl. Kirkegård i Hellum. Christian Andersen fik tilnavnet Kierkegård i Røgelhede, blev Dannebrogsmand og sognefoged i 12 år i Klokkerholm. Ane Maries søster, Ansine, fødes året efter i 1862 og i 1868 Anders og Maren i 1872 og i 1874 fødes Marie. Kristine og Mikkel Peter lærte deres børn lektien helt fra starten. Krogshave var en gård på 21 tdr. land, hvorfor en karl var nødvendig da ældste søn, Snedker Peter, var på valsen som tømrer over hele Midtvendsyssel. Han kom også til Torup hvor han lærte tømrerfaget af hans farbror Christian Andersen i Tuuesbroe i Tolstrup, her mødte han Anders Christian Sørensen, og formidlede at i 1880 ansættes Anders Christian Sørensen af gårdejer Mikkel Peter Andersen. Året efter i slutningen af 1881, viser det sig at den unge karl har påført datteren Ane Marie graviditet, - hvorfor de bliver gift den 28. december 1881 i Hellum Kirke. Forlovere: Søren Kristian Mortensen, gårdmand Dronninglund, og Mikkel Peter Andersen gårdmand i Hellum (Krogshave). Altså her den 28. december 1881 blev grundstenen lagt for jeres slægt, og stamfader Anders Christian Sørensen, lærte også lektien ved at være karl en del år på gården Krogshave hos Mikkel Peter Andersen og fik den samme livseleksir; at høste så og så drikke af samme kilde. Mikkel Peter Andersen er stamfader til slægtsnavnet Andersen, som også Ane Marie var stolt af, da alle hendes børn bærer det, ligesom alle hendes fætre og kusiner. Slægtsnavn Andersen: Snedker Peter 10 børn 8 drenge 2 piger 2 koner Ane Marie 6 børn 5 drenge 1 pige Ansine 2 børn 1 dreng 1 pige Anders Kristian 3 børn 2 drenge 1 pige Maren Dahl 4 børn 3 drenge 1 pige Marie Pedersen 1 barn 1 pige I alt 26 personer med navnet Andersen. Ane Maries graviditet med karlen Anders Christian Sørensen, resulterede i deres førstefødte, født i Krogshave i Hellum. Søren Peder Andersen Krogshave er den første med efternavnet Krogshave. Søren Peder er født den 27. august 1882 og døbt i Hellum Kirke den 24. september OBS!!! Se det formoder jo meget om at Mikkel Peter og Kristine har været medbestemmende til at også slægtsstedets navn skulle videreføres til kommende slægter. Mikkel Peter indvillige i, da Anders jo hed Sørensen, at låne dem navnet Krogshave.\n4 Da Ane Marie dør, burde Anders have sagt tak for lån til Kristine og Mikkel Peter, men fortsætter med at bruge efternavnet Krogshave sammen med Mettine. Her kom bruddet mellem hans tidligere svigermor og Anders Christian Sørensen. I januar 1883 forlader den lille familie Krogshave i Hellum og flytter til Lundens Hus i Hallund. Desværre dør Søren Peder den 12. februar 1883 og bliver begravet 20. februar 1883 i Dronninglund. Søren Peter fødes 5. juni 1884 i Lunden ved Røgelhede. Karen fødes 7. november 1885 i Glarmorhuset (nabohus til Ll. Bjørnlund). Jacob fødes 3. juni 1887 som den første i Bjørnlundhus. Mens han boede i Glarmorhuset lod han Bjørnlundhus opføre hvor hans svoger Snedker Peter hjalp ham med at bygge ejendommen. Materialerne kunne de hente gratis fra hans far i St. Bjørnlund. 4 måneder senere, hvor Mikkel Peter er på besøg, dør han i deres hjem den 27. juni 1883, kun 50 år gammel. Det var et hårdt slag for hele familien, Anders var kun 15 år gammel, så det blev Snedker Peter (nu 25 år) der blev mandligt overhoved i familien, sammen med hans moder Kristine, som så skulle få tingene til at fungere, samtidig med at han var på valsen. Tilsyneladende lykkedes det, for i 1891 fik de solgt Krogshave i Hellum og alle flyttede til Ajstrup, undtagen Ansine og Marie. Ansine bliver gift i Ajstrup og flytter til Aalborg. Marie bliver senere gift med Købmand Pedersen i Sulsted. Ane Maries dør i 1894; begravet 18. februar i Dronninglund. Da begravelsen var overstået tog 3 af Ane Maries søskende hver et barn med hjem. Det var Karen der kom til Ansine i Aalborg, Jacob kom til Ajstrup hos Mormor og Snedker Peter, Jens Peter kom til Føvting i Hellum. Søren var 10 år, så han var ude at tjene, og Christian kom til Sopmose. Sopmose? Efter megen søgning, - faldt jeg en eftermiddag over en bog: Danske Kunstnere. Jeg studsede lidt, for da jeg søgte efter Ansines svigersøn; Carl Johan, der var billedskærer, for pludselig så jeg navnet sopmose og billedhugger Niels Helledie ved Østervrå, - Kirkekunstner. Først da viste jeg at Sopmose eksisterede, så jeg henvendte mig til Østrevrå lokalhistorisk arkiv for hjælp. Og efter en tid fik jeg et fuldgyldigt svar med dokumentation: Sopmose er en ejendom med Matr. Nr. 16S-V m. fl. På ca 15 ha. Ejeren ved Ane Maries død var hendes faster: Christine Andersdatter Andersen, 56 år. Hun var i 1877 blevet gift med den dengang 27-årige ungkarl Søren Peter Thisted. De får 27. november 1888 en datter Gine Andresine Sørensen Thisted. Da Ane Marie dør i februar 1894 var Gine kun 5 år, og hendes mor, Christine tager Christian med til Sopmose. Med kun et ½ års forskel vokser Gine og Christian op som søster og broder i Sopmose; som betyder Svampemose. Christine dør i 1908 og i 1909 sælger Thisted Sopmose til datteren Gine for at gå på aftægt. Sopmose ændrede navn omkring 1942 til Kærgård, som den hedder i dag. Den ejes nu af Finn Mellergård Sørensen, Brønderslevvej 286, Østervrå. Christian blev i 1914 indkaldt som soldat (1. verdenskrig) hvorfor Gine i 1915 solgte Sopmose og flyttede op til onklerne i Ajstrup, Anders og Snedker Peter. Gine havde lidt\n5 penge på lommen og hun fik en bid jord af Anders og Snedker Peter byggede et bette hus til hende inde i Ajstrup. 10 år senere brænder Nørregård og der opføres en ny Nørregård, som blev hendes nabo i Samme år kom også Christian til Ajstrup og ringen sluttes. De dør begge i Ajstrup og ligger begge begravet på Ajstrup Kirkegård, gravstederne findes endnu. Min forskning er langt fra færdig, lige begyndt, ja blot startet, og endnu er der mange ting der skal gøres. Er der nogen blandt jer der gerne vil være med til at bringe mere frem, hører jeg gerne fra jer. Men det allervigtigste er at jeres slægt nu åbner døren for de af slægten som var søskende til Ane Marie og som også har været stolte af kilden fra Krogshave. Tak Leif Bruhn Andersen.


En jernmand taler ud om st�dighed, smerte og lettelse - Politiken.dk\nKvinderne vil ikke l�ngere n�jes med kvindel�b 18. jun. KL. 07.00\nDet store automatgearvalg Motion 15. aug. 2011 KL. 20.52\nSKRIGET. Troels Widding (med h�nderne p� hoften) fort�ller, hvad der kan f� en voksen mand til at skrige i fuld offentlighed. - Foto: PETER HOVE OLESEN\nTroels Widding, redaktionschef på Politiken, måtte brøle, da han løb i mål.\nDansekongen: Jeg er ligeglad med at blive den sidste jernmand p� s�ndag S�ndag morgen klokken 7.40 p� Amager Strand. Jeg st�r og kigger ud over det rolige vand. Vender mig om og ser de hundredvis af andre deltagere rundt om mig. T�nker p� mine 11 m�neders forberedelse og benh�rd tr�ning. Op klokken 05.00 og cykle. L�be p� arbejde. Op i sv�mmehallen klokken ni om aftenen og et dagligt ekstra m�ltid mad, n�r jeg kom hjem. Proteinpulver, fordi jeg tabte mig for meget. B�rn, der er kede af, at jeg tr�ner s� meget, og en tr�t kone. Men nu er jeg her. En rimelig normal 40-�rig mand, der for et par �r siden begyndte at l�be, og sidste �r stod p� Strandvejen, og s� jernm�ndene dr�ne forbi og fik kuldegysninger og t�nkte: De er for seje. Det vil jeg ogs� v�re. Afh�ngig af tr�ning Jeg suger �jeblikket ind, mens et solstrejf spejles i vandet. Storladen musik og s� lyder truthornet. Starten er g�et. Jeg lunter ud i vandet. Nogle deltagere bagfra sprinter og skubber. Jeg t�nker, at de skulle tage og slappe lidt af, for vi har rimelig langt igen. Vandet er koldt, men alligevel er jeg fyldt med lykke og gl�de, for nu er det nu. Jeg er i gang med det m�l, jeg satte mig efter Berlin Marathon sidste �r, og som jeg har t�nkt p� stort set hver time lige siden. Det har v�ret som en forelskelse, der har k�rt p� fuldt tryk i snart et �r. L�S ARTIKELJernm�nd tiltrak langt over 100.000 tilskuere\nD�gnet rundt har jeg t�nkt p� tr�ningsplaner, sv�mmetider, l�betider, cykeltider, og m�rket endorfin-rus p� endorfin-rus under mine daglige tr�ninger. Og jeg har v�ret umulig. Hvis en tr�ning blev aflyst, var jeg som en narkoman p� afv�nning. Jeg har kunnet se tr�theden i min families �jne, og alligevel har jeg kun t�nkt p� n�ste tr�ning. Det lyder forf�rdeligt, men har f�ltes fantastisk. Blandet med d�rlig samvittighed. De r�de badeh�tter\nEfter et par hundrede meters sv�mning, kommer jeg ind i en god rytme. P� broerne over vandet st�r folk og klapper, og det lykkes mig at smile til nogle, der vinker. Vandet er fyldt med tang, og jeg har hav-gev�kster p� mig flere gange. Jeg indhenter hurtigt nogle r�de badeh�tter fra holdet, der startede 10 minutter f�r mig, og jeg t�nker, at jeg lige skal skrue ned. Der er langt hjem. P� hvad der virker som et �jeblik, er jeg ved b�den for enden af sv�mmebanen, og s� er det tilbage igen. Jeg er flere gange ved at sv�mme sammen med sv�mmere p� vej den anden vej. Farlig situation, s� jeg tr�kker helt ind under land. ’Don’t push hard’ stod der mange gange i mit tr�ningsprogram om l�bsdagen, og jeg tager det stille og roligt. Alligevel er der fyldt med r�de badeh�tter omkring mig, og jeg t�nker, at det nok g�r fint. Bliver sv�mmet ned bagfra af nogle gr�nne h�tter, der er med i stafetten, og som n�rmest sv�ver over vandet som flyveb�de. Det er en surrealistisk fart. Sv�mningen slutter p�, hvad der virker som en halv time, selv om jeg faktisk har v�ret i vandet i en time og otte minutter. P� land bliver jeg hjulpet op af venlige Challenge-folk. Min familie st�r fem meter derfra og ser glade og stolte ud. Og alle tre b�rn og konen f�r kram og kys, og s� er det af sted ind og finde min skiftepose, tage v�ddragten af og hen til cyklen. Jeg l�ber i bare t�er hen over mudder for at finde min cykel, der st�r et par hundrede meter derfra. L�ber med cyklen hen til cykelrutens start, tager skoene p�, og s� ruller jeg. Jeg kigger p� de mange, der stadig sv�mmer og m�rker lykken bruse i blodet. Nu starter l�bet for alvor. Glem uret - lyt til kroppen Jeg har medvind, og farten er h�j. 35 – 37 km/t og jeg sidder og smiler dumt p� cyklen. Da 30-kilometer-skiltet kommer, er jeg overrasket. Allerede? Jeg pr�ver at lade v�re med at k�re efter tiden, og bare g�re, hvad min krop fort�ller mig. Efter omkring 700 tr�ningssessioner over det seneste �r, er min krop og jeg blevet gode venner, og er fortrolige med hinanden. Nordsj�lland pisker forbi og jeg ser allerede fra morgenstunden masser af mennesker st� og heppe og smiler til dem. De skal have noget tilbage, for det hj�lper. Efter 90 probleml�se kilometer, er jeg tilbage i Hellerup, hvor et loop p� 80 kilometer begynder, som vi skal k�re to gange. Den f�rste tudetur\nP� Strandvejen st�r min familie. Jeg kan se min s�n med flag og…1,2,3,4,5 …omkring 20 venner og naboer. Jeg stopper cyklen, kysser b�rnene og taler et minuts tid. Folk smiler og et par af vennerne har r�de �jne. Jeg sender kys til dem alle, k�rer videre, og s� begynder jeg at tude. Ikke bare en t�re i �jenkrogen, men tude. L�S ARTIKELJens Werners jernmand blev smertefuld\nJeg er r�rt og lykkelig. Et �rs opsamlet gl�de og afsavn og tr�ning, kombineret med alle de s�de mennesker, f�r mig til at sidde p� cyklen og fl�be. Af gl�de. En anden triatlet kigger m�rkeligt p� mig, men jeg er ligeglad. Det her er fedt. At tisse i bukserne Hvis jeg skal v�re helt �rlig, synes jeg, det er kedeligt at cykle. Efter tuderiet er overst�et, er der stadig langt hjem, og jeg er begyndt at blive �m i skridtet. Man sidder p� en meget lille del af sin bagdel. Faktisk er det ikke bagdelen, men mellemk�det. Og efter fire timer ovenp� et stykke k�d p� st�rrelse med en femkrone, s� g�r det ondt. Mine ben er ogs� begyndt at v�re tr�tte, og da vi drejer ind i landet, og kommer til den del af ruten, hvor det hele tiden g�r op og ned, er der sgu langt hjem. En tysk triatlet st�r og lapper cykel, og jeg krydser hidsigt fingre for, at det ikke sker for mig. L�S ARTIKELSvensk jernmand f�rst over Geels bakke P� en af de sidste tr�ningsture punkterede jeg tre gange p� 57 kilometer og m�tte hentes i Ringsted af svigerfar. Jeg skal ogs� tisse hele tiden, og jeg vil ikke stoppe op hver gang, s� jeg udf�rer den sv�re disciplin at tisse, mens jeg k�rer. Det lykkes. Men det er ikke det hele, der komme ud til siden. Mine bukser er halvv�de. Jeg overhaler mange, men det er n�sten kun kvinder. Cyklingen er ikke min st�rkeste disciplin. Det er dog helt efter planen. ’Don’t push hard’. Geels bakke er fyldt med flere tusind mennesker, der r�ber og skriger. Til K�benhavns maraton er der mange tilskuere, men de er stille. Det er de her ikke. De skriger som sindssyge, og det giver kr�fter, og jeg smiler og giver high fives til masser af b�rn. En ven der ogs� stod i Rungsted er k�rt herop og skriger �TROEEEEEEEEEELS�. Endnu en tudetur Jeg har et par bananer med, spiser energi-barer, indtager gels og drikker energi-drik. P� forh�nd har jeg lavet et program for, hvor meget, jeg skal spise og drikke, for at jeg ikke br�nder ud. Det holder jeg. En drikkedunk i timen og s� bananer og resten, som jeg har lyst. Skridtet svier, da jeg kommer til Hellerup anden gang. Men igen er familien og masser af mine venner m�dt op og jeg stopper og kysser mine tre b�rn og ja, s� tuder jeg igen, da jeg k�rer videre. Cyklingen er ved at v�re overst�et, og nu begynder den h�rde del. Jeg t�nker, at jeg gl�der mig til at komme i gang med l�bet. For det er jeg god til. Og jeg t�nker ogs�, hvordan jeg egentlig skal l�be et maraton-l�b med tr�tte ben? L�b i menneskehavet\nMen hu-hej. Afleverer cyklen til officials. Finder min skiftepose. Ind i teltet, hvor der er fyldt, og en kvinde sidder med bar overkrop ved siden af mig. Jeg ikke s� meget som stj�ler mig til et kig. Af med cykelsko. P� med l�besko. Af sted! Det er en helt vild oplevelse at l�be ud i menneskehavet. Tusindvis af mennesker st�r klar p� l�beruten, og igen skriger de som besatte. De f�rste par kilometer er jeg lidt tr�t i benene, men tilskuerne f�r mig til at glemme alt. De n�ste 10 kilometer er en intens lykkerus. Jeg f�ler mig p� toppen, folk skriger og jeg smiler, r�ber tilbage, vinker og er s� meget i live, som man kan v�re. De fleste drenge har en dr�m om at score et landskamp-m�l i Parken. Det her f�les liges�dan. �Du er sej!�. �Du ser godt ud�. Folk klapper og hepper, og jeg t�nker, at jeg er verdens heldigste mand. Og at K�benhavn har f�et en sportsbegivenhed i verdensklasse tilf�jet. For vi l�ber gennem sm� gader, hvor folk st�r pakket s� t�t som en bjerg-etape i Tour de France. Det er ikke kun sjovt for mig, men alle virker til at have det fedt. Virkeligheden banker p� Men s� begynder virkeligheden at melde sig. Efter 12 kilometer er jeg tr�t. Ikke jeg-kan-ikke-mere-tr�t, men s� tr�t, at det ikke er helt sjovt. Publikum er stadig vilde, men min rus er aftaget, mens smerterne er taget til. Jeg t�nker, at jeg har 30 kilometer igen. �v. Min venstre fod g�r ondt, l�rene g�r ondt, og jeg er bare udmattet. Jeg kan dog ogs� m�rke, at jeg har flere kr�fter, s� jeg l�ber videre. Familien er dukket op igen, og f�r kys og kram. Det hj�lper. Ikke noget med at svigte dem. Der er mange af de andre triatleter, der er nede at g�, men det vil jeg simpelthen ikke. Jeg drikker ved alle depoter. Spiser gels, der til sidst giver mig kvalme. Tager saltpiller for at kunne holde p� v�sken. Tager koncentreret koffein. Halvvejs i l�bet, er jeg okay igen. Der er sindssygt mange s�de mennesker, der r�ber og hepper. Jeg ser m�ske 50 folk, jeg kender, og hver gang giver det ekstra kr�fter. Du er sej, er du klar over det? En kvinde l�ber op p� siden af mig. �Du er sej, er du klar over det?�. Ja. Det er jeg egentlig. Jeg pr�ver at nyde det. Men det er h�rdt nu. Jeg er tr�t p� en m�de, som de f�rreste mennesker oplever p� noget som helst tidspunkt i deres liv. Hver en muskel i kroppen er k�rt ned efter sm� 10 timers uafbrudt aktivitet, og hovedet er ogs� ved at v�re lidt udk�rt. Hvorfor g�r jeg overhovedet det her, kan man med rette sp�rge sig selv? Hvorfor l�b jeg hjem fra arbejde i vinter i minus otte grader, h�rd modvind og i dyb sne. Hvorfor tage ud og cykle i fire timer s�ndag morgen, n�r b�rnene tigger dig om at lade v�re? Hvorfor bruge det meste af et �r med afsavn og 10 - 20 timers ugentlig tr�ning og tusindvis og atter tusindvis af kroner p� noget s� forholdsvis ligegyldigt som at deltage i et l�b? L�S ARTIKEL Australsk dobbeltsejr over k�benhavnske jernm�nd\nSvaret er ikke enkelt og sv�rt at forklare. Og vil helt sikkert variere fra person til person. Men udover den selviscenes�ttelse, som de fleste nok har mindst en snert af (se hvad jeg kan!), begyndte det s� sm�t for mit vedkommende efter nogle virkeligt ubehagelige billeder af mig i profil p� stranden som mine b�rn tog for et par �r siden. Den person vil jeg bare ikke v�re. Kombineret med en livslang irritation over, at jeg altid blev valgt n�stsidst i gymnastik kun lige f�r klassens tykke dreng. Og p� trods af, at jeg spillede fodbold i 12 �r, blev jeg aldrig rigtigt god. Men viljestyrke har jeg, og i triatlon er den en afg�rende faktor, og pludselig er jeg god til sport, og f�ler mig god. Det har v�ret h�rdt at tr�ne, og det har endda ogs� v�ret benh�rdt. Og det har v�ret h�rdt i meget lang tid. Men jeg er stolt og hviler trygt p� bevidstheden om, at jeg har klaret den lange rejse, som det er at tr�ne h�rdt s� l�nge. Og nu er jeg s� her i gang med l�bet. Og mon ikke, jeg s� kan klare de sidste 10 kilometer. Jo, jeg kan. Krampe og et styrt\nB�rn. Flere kys. Hov! En uj�vnhed i fortovet p� Langelinie, og s� ligger jeg der. Jeg sl�r mig ikke, men min l�gmuskel i venstre ben kramper. To m�nd kommer hurtigt hen og hj�lper og str�kker benet ud. S� kramper min bageste l�rmuskel. De str�kker den ud. S� den forreste l�rmuskel. De er kommet p� h�rdt arbejde. Jeg vil rejse mig, men de insisterer p�, at jeg lige skal ligge lidt l�ngere i str�k, og det g�r jeg s�. Jeg rejser mig, takker og flyver af sted. Den lille pause gjorde godt, og nu virker de sidste fem kilometer meget overskuelige. Jeg ved ikke, hvad ’muren’ egentlig er. Men jeg har n�ppe ramt den. Mine ben er tr�tte, jeg har ondt og gider ikke mere. Men min vilje giver mig ingen mulighed for at smutte ud, og jeg ved, at min kone vil sl� mig ihjel og mine b�rn sk�lde mig ud over at v�re blevet v�kket kvart i seks i morges, hvis jeg ikke kommer igennem. Skriget\n500 meter igen, 400 meter, mine b�rn st�r der. Jeg stopper op og tager dem med og holder dem i h�nderne p� vej mod m�let. Lige f�r m�l str�kker jeg armene i vejret, skriger h�jt mod publikum, der returnerer med et k�mpe br�l. Tusindvis af mennesker er samlet, s� det lyder h�jt, og jeg er den eneste p� vej i m�l i det �jeblik. Det f�les ubeskriveligt og er en k�mpe, k�mpe forl�sning. Udover mine b�rns f�dsler er det sv�rt at komme i tanke om lignende intense �jeblikke i mit liv. Det her har v�ret en oplevelse i s�rklasse. En kamp mod mig selv, men med familie, venner og 100.000 publikummer til at heppe. Jeg er meget glad og lykkelig i de sekunder. Lettet og stolt. Min krop kunne sidste �r l�be Berlin Marathon p� 3 timer og 30 minutter. Under tr�ningen til ironman tabte jeg mig syv kilo. Jeg har f�et kanter p� overkroppen og er i bedre form end nogensinde i mit liv. Jeg har en forrygende f�lelse af at v�re sund og st�rk. Det samme kan mine medkombetanter fra l�bet i g�r prale af. Nogle mennesker kan gennemf�re et maraton uden at tr�ne rigtigt, men den g�r ikke med en ironman. Alle deltagere har lidt og haft afsavn p� vejen mod m�let. De er ogs� g�et fra triste b�rn, sure m�nd og koner og undv�ret druk og biograf-ture igennem det seneste �r. S� det var en flok st�dige, st�rke mennesker, der stillede op p� stranden klokken 7.00 i g�r morges. Og jeg var �n af dem. Troels Widding gennemf�rte p� 10 timer og 52 og blev nummer 536 samlet i KMD Challenge Copenhagen 2011. Se også\nUnge bl�ser p� r�d om alkohol\n08. nov 05.00\nSv�rt at blive jernm�nd p� 100 procent vegetarisk kost\n24. feb 17.00\nSe jernkvinde gennemg� tretten timers lidelser\n15. aug 20.58


Gas problemer i babyer / slotimports.com\nGas problemer i babyer have forskellige årsager, fra den normale proces med fordøjelsen til fødevareallergi til hyper-amning syndrom. Selvom ikke alle gas i spædbørn kan elimineres, er der metoder til at reducere ubehag barnet kan opleve. Lær symptomerne på gas problemer i babyer, hvor længe de almindeligt sidst, og de muligheder, du har for at behandle smerter forårsaget af gas.\nIfølge TA Lawrence (B.Sc, CIRM, CPMP), skriver for ColicCalm.com, alle babyer har gas til en vis grad, og "gassiness hos nyfødte og mange babyer er ofte resultatet af flere faktorer." Nogle af de mest almindelige årsager til gas problemer i babyer er følgende: Luftindtag under fodring kan være et problem. I dette tilfælde har barnet ikke låsen på godt eller slurke for hurtigt under fodring, idet der i svaler luft sammen med mælken. Der luftbobler kan forårsage kramper. Dette kan ske, om barnet er flaske-fodret eller ammes. Barnet kan have en reaktion på, hvad dens amning mor spiser. Selvom der ikke er meget videnskabelig dokumentation, mange ammende Mamas sværger, at deres barn reagerer på det, Mama forbruger. Fødevarer, der ofte forårsager gas hos voksne - såsom korsblomstrede grøntsager eller meget sure fødevarer - er ofte mærket som syndere. Nogle situationer kan opstå med hyper-amning syndrom. Ifølge Lawrence, kan dette overskud af formælken under amning forekomme med en overabundant mælk levering og kan forårsage crampiness i baby. Kolik er også en casue. Kolik er den stadig mystisk og ubehagelig tilstand, hvor en normal, ellers glad baby har udvidet perioder med ukontrollabel gråd. Gas kan være både en årsag til og en virkning af denne tilstand.\nBabyer græder af mange årsager, så lidt gråd betyder ikke, at barnet har gas eller er crampy. Men når barnet bliver ved at græde og ikke er tilfreds med normal bedrift, krammer eller aktivitet, kan gas være synderen. Hold øje med fussiness efter at have spist, knyttede næver, udarbejdelse og sparker ben og generelle tegn på ubehag.\nGas kan være et problem i spædbørn på grund af deres umodne fordøjelsessystem. Det er gode nyheder. Som barnet vokser, vil hans fordøjelsessystem modne, og gas bliver et mindre problem. Mange babyer har væsentligt færre problemer med gas med tre måneder gammel, ifølge FamilyDoctor.org. Ved seks måneder, vil de fleste gas problemer være væk.\nNogle gas i barnets tarme ikke kan hjælpes; Det er et naturligt biprodukt af fordøjelsen. Men ifølge Lawrence, en grundig bøvsen efter hver fodring kan hjælpe med at fjerne en stor del af gassen i mave og kan hjælpe med at forhindre det i at blive smertefuldt. For ammende mødre, fjerne nogle fødevarer fra kosten kan være nyttige; hvis hyper-amning er et problem, så ved hjælp af en brystpumpe til at reducere mængden af formælken før fodring barn kan hjælpe med at forhindre gas problemer.\nDer er tilgængelige behandlinger for gas i spædbørn; bør du altid tale med din børnelæge, før du prøver nogen, da deres effektivitet vil variere alt efter, hvad der forårsager din babys gas. Nogle af de muligheder omfatter Mylicon, som er en af de mest populære gas midler. Mylicon aktive ingrediens er simethicon, som foregav at knytte til gasbobler og gøre dem lettere for barnet at udvise. Homøopatiske dråber er en anden mulighed. Der er flere mærker, ofte kaldet kolik brokke vand, som findes i forskellige formuleringer. Kolik Calm er et; det indeholder en blanding af urter, vegetabilsk kul, vand og glycerin.\nHome Retsmidler for gas problemer & mave Hærdning\nListe over Ting du behøver for en nyfødt baby\nHvorfor har min House lugter kloak gas?\nHvordan man laver en gas boble flytte\nSådan at blive gravid med tyk livmoderslimhinden\nHvad er ikke-Gassy grøntsager?\nHvordan man rister hasselnødder\nHvordan laver Clips Rosette\nDekorativ stil til en Master Bedroom


De 10 bedste familiehoteller i Pangkor Island - TripAdvisor\nBedste familiehoteller i Pangkor Island, Malaysia\nFamiliehoteller i Pangkor Island\nNr. 1 ud af 14 i Familiehoteller i Pangkor Island med bedste værdi for pengene\nNr. 2 ud af 14 i Familiehoteller i Pangkor Island med bedste værdi for pengene\nNr. 3 ud af 14 i Familiehoteller i Pangkor Island med bedste værdi for pengene\nNr. 4 ud af 14 i Familiehoteller i Pangkor Island med bedste værdi for pengene\nNr. 5 ud af 14 i Familiehoteller i Pangkor Island med bedste værdi for pengene\nNr. 6 ud af 14 i Familiehoteller i Pangkor Island med bedste værdi for pengene\nNr. 7 ud af 14 i Familiehoteller i Pangkor Island med bedste værdi for pengene\nNr. 8 ud af 14 i Familiehoteller i Pangkor Island med bedste værdi for pengene\nNr. 9 ud af 14 i Familiehoteller i Pangkor Island med bedste værdi for pengene\nNr. 10 ud af 14 i Familiehoteller i Pangkor Island med bedste værdi for pengene\nNr. 11 ud af 14 i Familiehoteller i Pangkor Island med bedste værdi for pengene\nNr. 12 ud af 14 i Familiehoteller i Pangkor Island med bedste værdi for pengene\nNr. 13 ud af 14 i Familiehoteller i Pangkor Island med bedste værdi for pengene\nNr. 14 ud af 14 i Familiehoteller i Pangkor Island med bedste værdi for pengene\nAndre overnatningssteder i nærheden af Pangkor Island (5)\n2,9 km fra Pangkor Island\nNr. 5 af 18 specialiserede indkvarteringssteder i Lumut\n3,7 km fra Pangkor Island\n5,4 km fra Pangkor Island\n9,4 km fra Pangkor Island\nNr. 12 af 28 hoteller i Pangkor Island\nNr. 6 af 28 hoteller i Pangkor Island\nNr. 22 af 28 hoteller i Pangkor Island\nNr. 25 af 28 hoteller i Pangkor Island\nNr. 4 af 28 hoteller i Pangkor Island


fadi.pemmlug.se › News › Hvad er sulfat\nShampoo uden sulfat: Sådan vælger du en god sulfatfri shampoo [Guide] – HairLust Er du også en af dem, der altid læser på indholdslisten for madvarer, men aldrig på indholdslisten for hudprodukter, shampoo og kosmetik? Så er du ligesom størstedelen af alle os andre. Og derfor ender vi ofte med at købe produkter p. I går besøgte jeg butik EcoEgoder havde som politik, at de ikke sælger produkter, der indeholder sodium laureth sulfate. Jeg har før sulfat påstande om, at netop denne type sulfat har været mistænkt for at være lokalirriterende og endda direkte kræftfremkaldende! Da hvad kom hjem undersøgte jeg mine supermarkedsshampoo, og rigtig nok, — de indeholdt alle denne komponent. Det jeg fandt frem til er, at det ikke er videnskabeligt bevist, at sodium laureth sulfat er kræftfremkaldende. flaskepost fra p varighed\nFrisør skolebakken esbjerg - hvad er sulfat. Populære artikler\nFoto: flickr. De fleste shampooer indeholder sulfater, som er vaskestoffer, der på deklarationen er kendt som sodium laureth sulfate SLS eller sodium lauryl ether sulfate SLES. Begge vaskestoffer kan være hudirriterende, kan virke udtørrende og kan give kløende og irriteret hovedbund. Så hvis du døjer med en af disse ting, kan denne artikel måske være noget for dig. Sulfater bruges i shampooer for at opløse fedt og urenheder i håret, så det bliver rent. Desuden er de med til sulfat få shampooen til at skumme, noget vi forbrugere helt naturligt hvad. Hvis sulfaterne skal erstattes med lignende, er det ofte dyrere, og derfor fravælges det af langt de fleste producenter. Sulfat er en svovlforbindelse, hvor svovl er i sit højeste oxidationstrin (+6). Det er også navnet på en lang række salte af fadi.pemmlug.se kemiske formel for sulfat er SO Kilder/henvisninger. hvad er sulfat? Klaus Kotschenreuthe; Naturligt i grundvandet, kan høje sulfat føre til midlertidig dehydrering og afførende. Hvis du ikke er vant til at drikke vand, der er høj i sulfater, der ikke er alvorlige sundhedsmæssige risici. Sulfate salte, . Det har været ambitionen fra vores side med Purely Professional at fremstille shampooer, der lever op til netop dette. De sulfatfrie shampooer, shampoo 0 og shampoo 3, er således baseret på sæbestoffet Disodium Laureth Sulfosuccinat, som er en ikke-sulfat baseret mild sæbe med en Author: Purely Professional. bålfad 120 cm Hvad er sulfat? I store træk er sulfat et rensemiddel, der renser for både olie og snavs. De indgår ofte i renseprodukter til hår og hud, fordi sulfat har en evne til at tiltrække vand og olie. Sulfatet gør altså, at fedt og oliebaseret snavs fra din hovedbund og hår bliver løsnet, når det skummes op med vand. Jern sulfat, også kendt som jernsulfat, er en kemisk stof, der vides at den antikke verden som jernvitriol. Det findes i blå-grøn eller hvide krystaller medicinalindustrien Jern -sulfat anvendes til behandling af blodmangel. Anæmi er en tilstand, hvor en person har under-normale mængder af jern i blodet. Hvis man bruger 2 minutter på at google sulfater, kan man hurtigt læse om hvilke sulfater man skal undgå, at de er kræftfremkaldende, og en masse andre uheldige ting. Men sulfater er rigtig mange ting. Sulfat det første er sulfater en god ting når vi snakker om at rense håret og hvad det rent.\nNaturligt i grundvandet , kan høje sulfat føre til midlertidig dehydrering og afførende. Hvis du ikke er vant til at drikke vand, der er høj i sulfater , der ikke er alvorlige sundhedsmæssige risici. Sulfate salte , dog bruges til mange forskellige formål-fra reduktion af drivhusgasser for at efterlade en dårlig smag i drikkevandet Fakta Sulfate er en uorganisk salt af svovlsyre. Ion sulfat er en polyatomic anion med den empiriske formel SO4. jan Naturligt i grundvandet, kan høje sulfat føre til midlertidig dehydrering og afførende. Hvis du ikke er vant til at drikke vand, der er høj i sulfater. Jeg har før hørt påstande om, at netop denne type sulfat har været mistænkt for shampoo uden sulfater, men faktisk ved jeg ikke helt hvad den store fordel er i. I store træk er sulfat et rensemiddel, der renser for både olie og snavs. De indgår ofte i renseprodukter til hår og hud, fordi sulfat. Vi bruger cookies til at gemme information om hvad du har lagt i din indkøbskurv, samt hvordan du bruger hjemmesiden. Når du benytter hjemmesiden, giver du tilsagn til brugen af cookies til de nævnte formål. Sulfat sulfat fortykkes med salt og har en pH værdi på 6, Sulfat er velegnet hvad alle hud- og hårtyper. Sulfat er en svovlforbindelse, hvor svovl er i sit højeste oxidationstrin (+6). Det er også navnet på en lang række salte af svovlsyre. Den kemiske formel for sulfat. 7. jul Vi har skrevet lidt om fordelene ved at vælge en sulfatfri shampoo samt hvad du skal være opmærksom på. Sulfater er navnet på en gruppe.\naug De mest almindelige sulfater i shampoo er Sodium Laureth Sulfat (SLES) og Sodium Lauryl Sulfat (SLS). Begge disse stoffer er desværre så. jan Naturligt i grundvandet, kan høje sulfat føre til midlertidig dehydrering og afførende. Hvis du ikke er vant til at drikke vand, der er høj i sulfater. Jeg har før hørt påstande om, at netop denne type sulfat har været mistænkt for shampoo uden sulfater, men faktisk ved jeg ikke helt hvad den store fordel er i. Site map 8/25/ · I Purely Professional er vores holdning at vi ikke bruger de skrappe sulfater SLES og SLS i nogle af vores produkter, da de er hudirriterende. I visse shampooer bruger vi coco-sulfat, der er en meget mildere form for sulfat udvundet af kokosnød. Det gør vi, fordi folk med et fint hår kan opleve at deres hår virker mindre fyldigt, når de Author: Purely Professional. Stoffets bruttoformel er CH 3 (CH 2) 10 CH 2 (OCH 2 CH 2) n OSO 3 Na. Af og til er bogstavet ”n” erstattet med det faktiske antal, fadi.pemmlug.se lauret-2 sulfat. Handelsvaren er blandet, hvad angår antallet af etoxylgrupper, sådan at n udtrykker en middelværdi. Det er almindeligt, at . Hvad er Sulfater (SLS)? Sulfat er et slags skummemiddel, der fjerner de naturlige olier fra hår og hovedbund og får shampooen til at trænge bedre ind. Der findes mange forskellige slags sulfater, men de mest kendte og anvendte sulfater i shampoo og sæbe er Sodium Lauryl Sulfat (SLS) og Sodium Laureth Sulfat.\nSulfater og sulfatfri shampoo hvad er sulfat Hvad er Kodein Sulfat? Kodein sulfat er en receptpligtig medicin almindeligvis gives til behandling midlertidig smerter forårsaget af en skade, sygdom eller kirurgiske indgreb. Det er klassificeret som en opiat og svarer i struktur og funktion til morfin. Der er risiko for.\nI store træk er sulfat et rensemiddel, der renser for både olie og snavs. De indgår ofte i renseprodukter til hår og hud, fordi sulfat. 5. okt Læs her hvad al den snak om sulfater går ud på. Der findes mange I ingredien produkter bruger vi Sodium Laureth Sulfate – forkortet SLES. Sulfater er ikke direkte farlige, men for mange mennesker kan det være en fordel at styre udenom dem. Vi har skrevet lidt om fordelene ved at vælge en sulfatfri shampoo samt hvad du skal være opmærksom på. Sulfater er navnet på en gruppe sæbestoffer.\nHvad er sulfater? Er de farlige? Og i hvilke produkter skal du undgå dem? Få svaret her og bliv bedre rustet når du begiver dig ud i hårplejejunglen. Mette er uddannet journalist fra Danmarks Medie- og journalisthøjskole i København. Hvad har en baggrund i skønhed og har arbejdet i en helsebutik i Odense, hvor det primære fokus var på hårplejeprodukter inklusiv indkøb og salg af disse. Læs mere om skribent. Det var ikke før at jeg sulfat et nærmere kig på ingredienslisten bagpå sulfat, kropssæbe, ansigtsvask eller tandpasta, at jeg fandt ud af hvor hyppigt skadelige sulfater indgår hvad en ingrediens i flere produkter, som jeg brugte dagligt. hvad er sulfater?\nSulfat anvendes som sæbebasis i shampoo og bodyshampoo. Vi bruger cookies til at gemme information om hvad du har lagt i din indkøbskurv, samt hvordan du bruger Sulfat kan fortykkes med salt og har en pH værdi på 6, Sulfat er. 3. mar Hvad er forskellen på sulfatholdige og sulfatfrie shampooer, kendt som sodium laureth sulfate (SLS) eller sodium lauryl ether sulfate (SLES). 7. jun sulfat i Den Store Danske, Gyldendal. Hentet juli fra http:// fadi.pemmlug.se?sideId=\nHvad er sulfat er lungebetændelse smitsom\nhvad er sulfat ? hvad er sulfat\nTrackbacks […] Sulfaterne har den egenskab at det hvad fedtstoffer i vores hovedbund så den bliver sulfat, og endvidere medvirker den til den skummende effekt som shampoo har. Codeinsulfat er en opiat, og kan blive vanedannende.\nBegge stoffer, som er sulfatbaserede, er desværre hudirriterende, hvilket kan resultere i tør og kløende hårbund. Selve hårstrået kan ligeledes blive påvirket af de stærke sæbestoffer, så hårets beskyttende overflade Kutikellaget ødelægges åbnes , hvorved håret bliver mindre modstandsdygtigt over for ydre påvirkninger, og proteiner fra hårets kerne vaskes ud.\nFor at begrænse disse skader, er det nødvendigt at bruge shampoo med så milde sæbestoffer som muligt. Det har været ambitionen fra vores side med Purely Professional at fremstille shampooer, der lever op til netop dette. aircondition med vandtank\n|Villa i Ligurien. |Agriturismo Laura Med en placering kun 9 km nord for fra Lucca og i stille og fredelige omgivelser, så er en privat villa eller landhus en god løsning, og du kan derfor altid være sikker på at få den bedste kvalitet af de sommer- og feriehuse. |Villa Sasseta Villa Sasseta er en m2 stor bolig af meget høj kvalitet, med graders panorama udsigt til Alpi Apuane bjergene.\n|Fantastisk bolig i høj rustik kvalitet.\n7. jul Vi har skrevet lidt om fordelene ved at vælge en sulfatfri shampoo samt hvad du skal være opmærksom på. Sulfater er navnet på en gruppe. I store træk er sulfat et rensemiddel, der renser for både olie og snavs. De indgår ofte i renseprodukter til hår og hud, fordi sulfat.\nPrinter uden blæk - hvad er sulfat. Populære artikler\nHvad er sulfater? Er de sulfat Og i hvilke hvad skal du undgå dem? Få svaret her og bliv bedre rustet når du begiver dig ud i hårplejejunglen. Sulfater er nogle af de mest almindelige sæbestoffer.\nHvad er sulfat Er de farlige? Der findes flere og flere producenter, som tilbyder sulfatfrie shampooer, og de kan nemt findes ved en enkelt googlesøgning eller hos fx beautycos. En anden god grund til at du skal vælge en SL-sulfatfri shampoo og balsam, hvis du har farvet dit hår er, at produkterne hjælper med at holde på farven og er mindre tilbøjelige til at misfarve eller vaske farven væk. Navigationsmenu\nMin produktanbefaling: HairLust SL-sulfatfri shampoo\n|Villa i Ligurien. |Ejeren af denne flotte villa har virkelig lagt sjæl og mange arbejdstimer i dette flotte sted fra tallet. |Villa Angelina Villa Angelina blev opført omkring år - og blev for ca.\nPrevious: « « Overfladebehandling af jern\nNext: Osram night breaker laser test » »


Denne metode er langt, min favorit måde at forberede og tilberede spiralkål. Roasting Spirer hjælper dem med at bevare deres farve, og den karamelisering, de får fra ristning, frembringer deres naturlige sødme. De er ligesom slik; de er så vanedannende!\nJeg bruger hvidløg tilsat olivenolie og hvidløgspulver til at give spirerne masser af hvidløgsmag. For at variere smagen, dryss spirerne med lidt citronsaft eller balsamicoeddike lige før de er færdige. Se tips og variationer under opskriften for flere ideer og mulige tilføjelser.\n2 medium til store fed hvidløg (skiver)\nSkær enderne af spirerne og fjern løse, misfarvede eller beskadigede blade udefra. Skær hver spire i halv længde og læg dem i en stor skål.\nOpvarm olivenolie i en lille gryde over medium-lav varme. Tilsæt skiveskåret hvidløg, sænk varmen og kog i ca. 4 til 5 minutter. Lad ikke hvidløgene brune eller brænde. Det skal forsigtigt boble rundt i hvidløgstykkerne. Fjern hvidløg med en skåret sked og kassér.\nHæld olivenolien over spirerne og drys med hvidløgspulveret, ca. 1/4 tsk kosher salt og 1/4 tsk friskhvilet sort peber. Toss for at belægge spirerne med olie og krydderier.\nArranger spirerne i et enkelt lag i en stor ristet bageplade, såsom en halvpladepande.\nSteg i ca 20 minutter og ryste panden et par gange. Drej spirerne og fortsæt stegningen i ca. 10 til 15 minutter, indtil de er ømme og pænt brunede på ydersiden.\nFjern fra ovnen og overfør til en serveringsskål. Drys med mere kosher salt til servering, hvis det ønskes.\nDrys spirerne med 2 spiseskefulde citronsaft ca. 10 minutter, inden de er stegt.\nDrys spirerne med 1 til 2 spiseskefulde balsamikeddike af god kvalitet ca. 10 minutter, før du tager dem ud af ovnen.\nKast ristede valnødder og tørrede tranebær med de stegte spirer til en fabelagtig ferie skål.\nHvis sæsonen er rigtig, kan du finde Brysselkål knyttet til deres stilk. De bliver friskere og smagere end løse spirer.\nSmå spirer tendens til at være mere øm og sødere end større spirer.\nLøse blade er et tegn på ældre spirer. Efter skæring af en del af stammeenden og afskalning af nogle af de yderste blade skal spirehovedet se og føle sig tæt og kompakt. Jo friskere, jo bedre!\nBrysselkål giver mange unikke sundhedsmæssige fordele. De har et højt fiberindhold og mange antioxidante ingredienser sammen med antiinflammatoriske egenskaber. En servering af spire har mere end 100% af de anbefalede mængder vitamin C og K.\n60 minutter Prep: 25 minutter, Koge: 35 min Udbytte: 28 - 30 bolde Vurderinger Af Rhonda Parkinson Opdateret 03/04/18 Del Pin E-mail Print Hvad der gør denne appetitvækker skiller sig ud er kornet af glutinous ris, som gør en pearly farve, når den er kogt. Bemærk : Mens forberedelsen og tilberedningstiden for perleboldene er under en time, skal du sørge for at lade flere timer blødgøre risen. Den ne\nEasy Skillet Chili Mac med oksekød og bønnerTyrkisk Flatbread (Fladenbrot) Opskrift fundet i TysklandEasy Mascarpone og Lemon PastaHonning Lime-Glaseret Grillet Ahi Tun