Tidligere FCK-boss 'køber ikke' Brøndby-forklaring | BT Superligaen - www.bt.dk\n7. aug. 2018 - 12.39\nTidligere FCK-boss 'køber ikke' Brøndby-forklaring\nBrøndby IF har fået kritik for, at deres talentafdeling, Brøndby Masterclass, ikke har leveret tilstrækkeligt med talenter til klubbens førstehold.\n»Brøndby og Masterclass er, som det ser ud nu, udfordret. De kommer nemlig ikke til at være førstevalget hos ret mange unge mennesker, der ønsker at komme på et superligahold. De vil vælge FC Nordsjælland, FC Midtjylland og klubber, der har en mere klar talentudviklingsstrategi, end Brøndby har.«\nSådan lød det således til B.T. i weekenden fra den tidligere Brøndby-formand Aldo Petersen, som var med til at udvikle visionen for Brøndby Masterclass tilbage i 2014.\nJeg er ret sikker på, at de har en tysker gående derude, der ikke ofrer et point for at få en 17-årig dansker ind i de afgørende kampe\nI Radio 24Syvs debatprogam om fodbold 'Fodbold FM' var panelet enige i, at Brøndby har udfordringer med at bringe talenter op på deres førstehold. Et symptom på dette er, at klubbens tyske træner, Alexander Zorniger, stillede op med 10 udlændinge i startopstillingen mod Vejle i denne sæson, hvilket var første gang, en klub har gjort det i Superligaens historie.\n»Det, der ikke er på plads, er det her med, hvor det passer ind i forretningen: Er det her noget, de skal leve af, eller er det noget, der skal give flere spilleminutter på førsteholdet? Det bliver spændende at se. For jeg er ret sikker på, at de har en tysker gående derude, der ikke ofrer et point for at få en 17-årig dansker ind i de afgørende kampe,« lyder det fra Dan Hammer, som er tidligere direktør i Parken Sport & Entertainment, selskabet bag FC København.\nForsvarstalentet Joel Kabongo er ifølge Ole Bjur undtagelsen, der bekræfter reglen, om at Brøndby-træner Alexander Zorniger i stor stil foretrækker at benytte etablerede spillere frem for unge talenter, hvilket kan blive et problem for Brøndby på talentfronten på den lange bane.\nJoel Kabongo (tv) jubler med Ante Erceg. (Foto: Tariq Mikkel Khan/Ritzau Scanpix) Foto: Tariq Mikkel Khan\n»Man skal være parat til at investere i noget spilletid til de her unge spillere. For de kan kun blive gode nok, hvis de får noget spilletid,« siger den tidligere sportsdirektør i Brøndby og fortsætter:\n»Men når vi snakker FCK og Brøndby, er der et enormt stort tryk på resultaterne på den korte bane. Det er ikke så nemt bare lige at smide to-tre unge spillere ind og sige, det er vigtigt for deres udvikling, så må vi se, hvordan det går i kampen. Det er et krav, at man vinder hver eneste kamp. Det gør det lidt sværere.«\nDan Hammer er tidligere direktør i FCK. Foto: Jonas Skovbjerg Fogh\nOle Bjur er tidligere spilller og sportsdirektør i Brøndby. (Foto: LISELOTTE SABROE/Scanpix 2011) Foto: LISELOTTE SABROE\nBrøndby-sportsdirektør Troels Bech erkender over for B.T. udfordringerne, som Brøndbys ungdomsafdeling står over for, og som ifølge ham skyldes en markant spillestils-ændring, som Alexander Zorniger indførte, da han tiltrådte i sommeren 2016:\nAlexander Zorninger cheftræner fra Brøndby under superligakampen mellem Brøndby IF og FC Nordsjælland på Brøndby Stadion. (Foto: Tariq Mikkel Khan/Ritzau Scanpix) Foto: Tariq Mikkel Khan\nSpillere fra Brøndby jubler efter superligakampen mellem Brøndby IF og FC Nordsjælland på Brøndby Stadion, søndag den 5. august 2018. Foto: Tariq Mikkel Khan\nDen forklaring køber Dan Hammer delvist:\n»Jeg tror, at det er validt, det Troels Bech siger, at det helt sikkert har været et benspænd med det her systemskifte. Men det har ikke noget at gøre med, om der er kommet gode spillere op. Det kan ikke helt forklare, hvorfor Masterclass ikke har leveret,« siger den tidligere FCK-boss.\nDu kan høre hele debatten med Dan Hammer, Ole Bjur og Ekstra Bladets Gisle Thorsen om udfordringerne med Brøndbys talentafdeling i lydklippet øverst i artiklen


Come fly with me..... | Motionsløb | dit løbesite\nMotionsløb » Dig og løb » Blog » Information » Come fly with me.....\nSjælden mulighed for at sætte nye rekorder den 18. april, hvor Hans Christian Andersen Airport åbner for løbere på start- og landingsbanerne.\nDer findes tilsvarende løb andre steder. I Berlin, i Hamburg og i Paderborn. I Karup og sidste år i Billund. Et løb på de store baner, der normalt er forbeholdt startende og landende fly. På en helt flad og hurtig asfalt, hvor der er en god chance for at løbe meget stærkt. Og måske for at sætte en flot personlig rekord. OGF Events står bag det nye løb.\nLørdag den 18. april klokken 10 går det løs i Beldringe, når 5 km-løberne sendes af sted: - HCA Airport åbner helt eksklusivt dørene for både bredde- og elitemotionister, når vi har premiere på PR-Challenge HCA Airport. Løbet tager udgangspunkt i deltagernes egne personlige mål og resultater, og al fokus er på at hive nye personlige rekorder i hus. lyder det fra arrangørside op til dette unikke løb, der er sit første af sin art på fynsk grund.\nEn time efter afvikles den klassiske 10 km, og der er lagt op til et brag af et løb: - Vi står klar med Danmarks hurtigste ruter på 5 og 10 km - præcist opmålt af Dansk Atletik Forbund - samt mellemtider for hver løbet kilometer, så deltagerne får de bedst mulige vilkår for at præstere en rekordtid. Efter løbet fejrer vi de forhåbentlig mange nye rekorder med kransekage og bobler i teltet, lyder det fra OGF Events.


Uventet besøg i Nordea: Bil smadrede facade og endte midt i banken | TV2 Fyn\nEn bil endte ved et uheld med at køre helt ind i Nordea i Odense. Fotograf: Ole Holbech Redigering: Sune Jørgensen\n02. dec 2020, kl. 15:49\nquote Det er klart, at når vi hører sådan et stort brag, og man er i en bank, så får man en masse associationer til ting, der kunne have været sket\nSammen med resten af personalet smed de sig ned på gulvet, så snart de hørte braget. Da den første forskrækkelse havde lagt sig, kom de hurtigt op fra gulvet igen.\n- Og at det ikke var noget af den værre slags, som vi desværre også har været udsat for her i Odense. siger Michael Friis.\nNye restriktioner kan koste dyrt:\nButiksejere frygter for julehandlen


Fransk landkøkken vs. nordiske køkken → Få dit snedkerkøkken\nFransk landkøkken vs. det nordiske køkken\nFransk charme og autenticitet eller nordisk minimalisme og elegance? Måske en blanding? I dette blogindlæg kan du blive meget klogere på køkken indretning samt, hvordan det franske landkøkken skiller sig ud fra det nordiske køkken.\nGår du med køkken-drømme? Det håber jeg, du gør, for ellers ville du nok heller ikke læse med her. Ikke desto mindre kan du i hvert fald blive inspireret, når det på et tidspunkt bliver aktuelt. Her hos Klassiq ved vi, at folk har forskellige præferencer, når det kommer til valg af køkkener. Med udgangspunkt i det franske landkøkken og det nordiske køkken så er der en verden til forskel. Siger man fransk landkøkken, siger man også hygge, autenticitet og rustikke materialer. Det nordiske køkken er lidt den diametrale modsætning til det franske landkøkken, da man her i større grad har fokus på minimalisme, glatte, ubrudte overflader og neutrale farver.\nDette kendetegner det franske landkøkken\nSom allerede nævnt så er det franske landkøkken kendetegnet ved dens charmerende, rustikke og hyggelige autenticitet. Derudover har det det franske landkøkken typisk smukke vitrineskabe og romantiske rammeudfræsninger, som alt sammen er med til at give en charmerende og uformel atmosfære. Der er samtidig plads til hele familien og gæster – og så har man rig mulighed for at udfolde sine gastronomiske kogekunst med den ekstra bordplads, som også karakteriserer det franske landkøkken.\nMan ser næsten også altid fyldningslåger i de franske landkøkkener, og generelt er der ikke sparet på detaljerne. Derfor ved man også, at der er tale om kvalitet og materialer, som er ekstra modstandsdygtige over for slid ved madlavning. Rent farvemæssigt er det oftere de lidt mørkere træsorter og nuancer der bliver anvendt, men dette ses også i moderne, nordiske køkkener.\nDette kendetegner det moderne, nordiske køkken\nDet moderne køkken er kendetegnet ved at være simpelt og minimalistisk med få detaljer. Dog er det præget af en masse funktionelle – og endda teknologiske – finesser, som gør det moderne, nordiske køkken personligt og brugervenligt. Bordpladen er udslagsgivende i det moderne køkken, og det kan være alt fra de dyre marmor- og granitbordplader til træbordplader samt kompositbordplader. Farverne i det moderne køkken er først og fremmest lyse, men pastelfarver, koksgrå og mørke farver vinder mere og mere frem. I mange moderne køkkener er overskabene erstattet med hylder, så man samtidig kan vise sin keramik og eventuelle megamussel frem.\nDet er efterhånden mere end 20 år siden, at man brugte betegnelsen “samtalekøkken”. Men denne betegnelse danner stadig præcedens for, hvordan et moderne køkken skal tage sig ud. Det er nogenlunde de samme grundprincipper som går igen, når man snakker om moderne køkkener, mens teknologien har taget et stort, positivt spring.\nHos Klassiq tilbyder vi specialdesignede interiør- og køkkenløsninger – og vi tilbyder både snedkerkøkkener i fransk landstil såvel som mere moderne køkkener. Vi er med i alle faser: Lige fra idé og koncept til design, produktion, klargøring og endelig montering. Udfyld kontaktformularen og kom forbi vores showroom – vores snedkerværksted har åbent.\nNewer PostIndretning af soveværelse med skråvægge


Fiskeolie og 3 trimester - hvordan er det nu? - Øko og alternativ snak - Babyklar\nFiskeolie og 3 trimester - hvordan er det nu?\nStarted by Guest, July 30, 2015\nhvornår er det man anbefaler at stoppe med fiskeolie i graviditeten? Jeg har en gang blødt mig en omgang blodmangel til og jeg mistænker fiskeolien som en med synder i den eskapade. Jeg ved dog også at fiskeolie er godt i graviditeten ISÆR når man, som jeg, ingen fisk spiser. Så søger den der gyldne mellemvej hvor jeg ved hvor længe før termin jeg bør stoppe!\nJeg mener at det er 3 mdr før termin, man anbefaler at stoppe. Det gjorde jeg i hvert fald :)\nUh godt jeg lige ser denne tråd. Tak! Der er jo faktisk kun 1 måned til jeg skal stoppe så :)\nNå så burde jeg da være stoppet for længst.. I forhold til operationer er det en uge før, så jeg tror jeg venter lidt endnu.. De to andre gange har jeg ikke været stoppet og der har ikke været nogen problemer..\nJeg troede faktisk det bare var 1mdr før termin man skulle stoppe..? :unsure :chin:\nJeg har hørt otte uger :chin:\nJeg har hørt alt mellem 2 og 3 mdr. Jeg stoppede omkring uge 30 :)\nOk tak piger 3 trimester begynder om en uge ca. Så tror jeg at jeg trapper ned på halv dosis indtil 2 mdr før. Det må være ok!!!\njeg mener det er 1 måned før! dog senest 7 dage inden en operation/fødsel.\njeg er 33+4 og regner med at stoppe om 2 uger.\nder sker en del med hjernen i de sidste måneder hvor fiskeolie jo er meget gavnligt, så ville ikke stoppe 3 mdr før.\nHvorfor skal man stoppe med dem inden fødslen?\nAnede intet om det også jeg har taget dem helt op til fødslen og ja stadigvæk... :/\nFiskeolie er blodfortyndende. Så ender du med ks eller får en bristning kan det være sværere at stoppe blødningen. Men bare gør dem opmærksomme på det...\nSom der bliver skrevet, så er det blodfortyndende og kan give problemer med øget blodtab.. Men jeg har altså også taget dem hele tiden ved Lauge og Magne og har ikke haft nogen problemer, så det behøver ikke give problemer :)\nRigtig mange tager fiskeolie og træner meget i deres graviditet og jeg selv havde en personlig træner i hele forløbet op til. Fiskeolie er blodfortyndende så det skal du være opmærksom på, men vi havde ikke nogle problemer.


DE BEDSTE hoteller i Clinton i 2019 - TripAdvisor\nBedste hoteller i Clinton, New Jersey\n2 ud af 4 ejendomme er tilgængelige i Clinton\nNr. 1 af 4 overnatningssteder i Clinton med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 4 overnatningssteder i Clinton med bedste værdi for pengene\nDer er ikke flere tilgængelige ejendomme i Clinton.Her er nogle resultater i nærheden.\nNr. 1 af 3 hoteller i Basking Ridge\nNr. 1 af 5 hoteller i Branchburg\nNr. 4 af 7 hoteller i Easton\nNr. 6 af 7 hoteller i Easton\n31,4 km fra Clinton\nNr. 1 af 4 hoteller i Budd Lake\nNr. 4 af 4 hoteller i Budd Lake\nNr. 1 af 1 hotel i Hackettstown


Lad en risikovurdering definere IT-sikkerheden: Mentor IT\nDet er en balancegang mellem investering og risiko, hvor høje krav I skal stille til jeres IT-sikkerhed. En beslutning, kun virksomhedens ledelse kan træffe\nBrud på IT-sikkerheden kan have enorme konsekvenser for viksomhedens drift og i værste fald eksistens. Det er derfor særdeles vigtigt, at virksomhedens ledelse tager stilling til, hvorledes I forholder jer til denne trussel - og hvilken risiko I er villig til at løbe?\nRisikovurdering - hvor begynder I?\nTil en start handler det om at stille sig selv en række spørgsmål, såsom:\nHvor lang tid kan vi ”tåle”, at vores produktion/drift står stille?\nHvilke daglige værktøjer er vores allervigtigste?\nHvilke risikoscenarier kan vi ”overleve”, hvilke kan vi ikke?\nHvor stor en risiko udgør vores medarbejdere sikkerhedsmæssigt?\nHvilke dele af infrastrukturen er fundamentale for vores drift?\nHvilke økonomiske konsekvenser kan brud på sikkerheden have?\nHvor meget er vi villige til at investere i vores IT-sikkerhed?\nHerefter handler det om at tage stilling til svarene. Hvis ledelsen for eksempel vurderer, at virksomheden maksimalt kan tåle at være nede i 24 timer, hvordan ser mulighederne for dette så ud i praksis?\nEr det muligt, eller skal der justeres på nogle parametre, så det bliver muligt?\nLigeledes gælder det, hvis gendannelse af data er enormt vigtigt. Hvilke backupforanstaltninger finder så sted på nuværende tidspunkt? Tager I blot backup, eller tager I også backup af jeres backup?\nOg hvor villige er I egentlig til at køre nødberedskabet i gang? Hvor mange sikkerhedslag skal der være ind til det allerhelligste?\nRisikovilligheden afgører sikkerhedsniveauet\nFor når alt kommer til alt, er det alle svarene ovenfor og virksomhedens holdning hertil, som definerer, hvilke sikkerhedsprodukter eller -procedure der skal være tilstede.\nDet er let for den IT-ansvarlige eller virksomhedens IT-leverandør at sige, at I bare skal have alt, hvad der findes af sikkerhed - men hvor mange sikkerhedslag, der er relevante for jeres virksomhed, ved kun ledelsen. Og de ved det, fordi de har lavet en risikovurdering.\nSå kom i gang og få udarbejdet en risikovurdering.\n- Når det kommer til sikkerhed, findes der både betalte og gratis midler til at komme truslerne til livs.


Derfor bliver man skeptisk! (side 20)\nKlimadebat.dk > Debatforum > Overordnet om klimaændringer > Derfor bliver man skeptisk! > Side 20\nSide 20 af 22 << < 18 19 20 21 22 >\n(393) @Kære Peter\nHvor mange andre "selvkritiske" forskere kender du, der slår pjalterne sammen med Christopher communist-world-government-conspiracy Monckton og Heartland tobaksrygning-er-harmløst institute?\nHvad er odds for at Lindzen bare er endnu en i rækken, der lader sine anarko-kapitalistiske tendenser influere på sin objektivitet? Han ville jo ikke være den første med en høj forskerstilling, der gjorde det.\nNu er du vist nok kommet noget ud på overdrevet!\nSiden du kan gå så galt i byen, hvad Richard Lindzens holdninger angår, vil jeg foreslå du starter på side 1 i denne tråd samt holder fokus på videnskaben, ikke alle mulige meninger, om hvad man skal synes om hvem. Du virker tydeligvis meget farvet af alarmistfløjens propaganda-taler/skriv og meget lidt informeret om den videnskabelige baggrund for, at AGW-hypotesen har så svært ved at holde vand!\nStart side et og måske du vil forstå, hvorfor folk med videnskabelig baggrund savner evidensbaseret videnskab i klimadebatten.\n(1397) @Søde Palle\nSiden du kan gå så galt i byen, hvad Richard Lindzens holdninger angår,...\nJeg kan godt forstå at det er svært at skrive meningsfulde indlæg, hvis man ikke formår at læse og forstå hvad der bliver skrevet.\nIntet sted har jeg udtalt mig om Lindzens holdninger generelt... og jeg er egentlig også ligeglad, da jeg (som sagt) har svært ved at se hvilken troværdighed han skulle have.\nJeg påpeger at Lindzen eksplicit har sagt det Kristoffer ikke mener "selvkritiske" forskere kan sige - hverken mere eller mindre.\nPrøv igen... nej, ved nærmere eftertanke ... gør dig ingen ulejlighed.\n(393) Kære Peter\nTja, hvis det er din beskrivelse af diverse "forkerte" professorer (her Lindzen), så har du heller ikke formået at nå ind til kernen af hvad videnskab går ud på!\nLinket her er bl.a. lavet til folk som dig, der har svært ved at forstå den skeptiske tankegang, hvorfor jeg kun endnu engang kan opfordre dig til at starte på side 1.\nDu er trods alt lovligt undskyldt, ved først sent at være kommet med på debatten her! Der findes naturligvis ingen forskere som har ret i alt, men at udvise din letsindige holdning over for en respekteret professor, anerkendt af tydeligvis betydeligt flere end du er klar over, sætter dig ikke i noget godt lys uanset i hvilken som helst videnskabelig verden du end måtte befinde dig i.\nEt langt mere relevant spørgsmål er, "hvem har økonomisk interesse i at fastholde at den røde kurve herunder er en realistisk mulighed på trods af at virkeligheden siger noget andet"?\n1) Folk som får penge for at fremstille den røde kurve?\n2) Folk som lever af at forske i hvordan verden rent hypotetisk ville forandre sig, hvis der skete en så markant ændring som den røde kurve antyder?\n3) Diverse miljøorganisationer som lever af donationer til at bekæmpe den røde kurve?\n4) Politikere som får en undskyldning for yderligere skatteindtægter, som straf for den røde kurve?\n5) Vindmølle- og solcelle-producenter som mener at de har et alternativ, som kan fjerne den røde kurve?\nMan skal bestemt heller ikke undervurdere årtiers indoktrinering om at vi mennesker er syndige og altid gør skade på miljøet.\nObjektive observationer såsom at at den røde kurve nok er sat "lidt" for højt for at få trumfet et budskab igennem, at miljøet ikke har haft det bedre i årtier, at verden er blevet grønnere og at levestandarden for verdens fattige er på vej i den rigtige retning betyder åbenbart intet i denne sammenhæng.\nRedigeret d. 12-06-2013 22:37\nNemlig Kristoffer. Du illustrerer ufattelig overbevisende at du ikke adskiller dig fra enhver anden benægter. Det er præcis de samme politisk/ideologiske ting, der driver dig. Som en sjælden ærlig benægter skrev til mig:\n"Det videnskabelige resultat er i høj grad relevant, faktisk er det afgørende.\nMen det er ikke relevant i den her forbindelse om det er sandt eller ej, og jeg er faktisk også pænt ligeglad med det.\nDet der er relevant at sikre vores frihed og det kan vi ikke hvis de røde for en undskyldning for at tage den fra os. De røde har valgt at bruge klimaet som undskyldning og derfor er vi nød til at benægte dem den mulighed."\n... og jeg har ingen grund til at tro at den holdning ikke også gælder Lindzen.\n... man bliver meget hurtig meget træt i hovedet at den totalt indholdsløse floskel-reciteren man finder fra "starten på side 1".\nDu får jo taget enhver mening ud af begrebet videnskabelig skepsis.\n(852) Ja, hvis du med "benægter" mener en person som ikke lader sig dupere af såkaldt konsensus, men insisterer på selv at se på data og drage sine egne konklusioner, i stedet for at få fortalt hvad der er rigtigt og hvad man skal mene, så har du da ret.\nJeg mener i allerhøjeste grad at de videnskabelige resultater taler for sig selv: Der er intet tegn på at CO2 skulle medføre katastrofal opvarmning, hverken i nutidens observationer eller i palæodata.\nEr du virkeligt så forblændet af idéen om CO2 som den primære drivkraft for klimaet, at du ikke kan se at simple objektive observationer taler imod dette?\nDet ENESTE som antyder at der er et potentielt problem med CO2 er computersimuleringer som nedenstående. Hvis man kan tale om at nogen benægter noget, må det da være de personer som jeg nævnte herover i punkt 1) til 5), som på trods af at alt peger på store mangler i modellerne, bliver ved med at diskutere verden med udgangspunkt i disse. Desuden ignoreres de dominerende positive følgevirkninger af øget CO2 for planteliv både på land og i oceanerne.\nMit relativt korte bekendtskab med dig har lært mig at være ualmindelig skeptisk overfor hvad der kommer fra din mund, så du kan jo nok forstå at det ikke er særlige vægtige argumenter at du bare erklærer du har ret.\nNu sprang du godtnok fra den tidligere debat, men jeg nåede da at checke lidt op på din kritik af Richard Alleys foredrag og hvad status i literaturen var - og jeg må indrømme det ikke gav dig større troværdighed i mine øjne.\nJeg kan blot konstatere at der findes folk, der benægter klimatologien af ideologiske grunde. ... og jeg kan konstatere at det ikke udelukker forskere. Heller ikke økonomiske interesser. Vi kan jo f.eks. se folk som Patrick Michaels, der praktisk taget arbejder for Koch brødrene.\n... og vi kan konstatere at det ikke er første gang at en industri indædt har bekæmpet videnskabelig fakta godt bakket op af politisk/ideologiske fodfolk ("nyttige idioter" ?). Mange af de samme navne går jo igen. F.eks. Heartland Institute.\nSå hvis du skal overbevise mig om at jeg skal tage dit ord for noget fremfor f.eks. folk som Richard Alleys, så skal der altså et helt andet niveau til mht. til at holde din sti ren ang. objektivitet.\nPS: Det virker som om du insisterer på at diskutere hvad "data viser", men kun hvis det er definition er det du siger der er korrekt. Sådan en leg gider jeg ikke deltage i.\nVi kom fra mit spørgsmål om det korrekte spørgsmål (istedet for at fable om "bevis") ikke var om der var steder i forhistorien hvor CO2 havde større forklaringsevne som årsag end en temperatur-stigning. (en sådan skal jo have en årsag under alle omstændigheder).\n(2166) Jeg er her og nu ikke istand til at afgøre om den viste graf er korrekt.\nGrafen er produceret af John Christy og indtil der foreligger en verifikation af tallene bag denne graf, afventer jeg den videre debat.\nEr der nogen der ved hvorledes man piller de øvrige grafer ud af John Christy's pp.\nJohn Christy's pp\nRedigeret d. 13-06-2013 17:13\nJeg kræver som sagt ikke at du tager mine (eller andres) ord for gode varer, men blot at du ser på de objektive observationer og tænker selvstændigt.\nByrden om at bevise CO2's magiske egenskaber ligger hos alarmisterne og pt. kommer deres bedste bud fra computersimuleringer. Det er altså ikke sønderligt imponerende..\nDer er masser af perioder i jordens geologiske historie, hvor CO2 og temperatur ikke var korrelerede og man ser ekstremer i hver retning. Dvs. at man kan finde tidspunkter, hvor den ekstrapolerede klimafølsomhed var uendelig høj, hvis temperaturen ændrede sig meget og CO2 holdte sig konstant, samtidigt kan man finde tidspunkter hvor klimafølsomheden var negativ, når temperaturen faldt og CO2 steg. Overordnet set er der alt for mange variable i klimaet til at man på baggrund af palæodata kan drage konklusioner om klimafølsomhed, især fordi der er så mange ukendte parametre tilbage i tid. Den bedste løsning ville være at observere klimaet netop nu, hvor man har styr på alle disse variable.\nFaktum er dog, uanset hvordan man vender og drejer det, så stemmer computersimuleringerne og virkeligheden meget dårligt overens. Derfor minder det unægtelig om gruppevanvid når dette fuldstændigt ignoreres og der planlægges som om dommedag var nær.\nHvad med lige at slå koldt vand i blodet og se om temperaturudviklingen bliver ved med at afvige fra modellerne de næste 5 år, før man tager fat på en omstrukturering af den vestlige verden som vi kender den?\nAlle nye studie tegner et billede af at ændringerne på alle områder går langsommere end hidtil antaget og derfor kan vi godt tåle at se tiden an lidt endnu. Alene det at klimafølsomheden sænkes fra 3 til 2.5 vil give os mange år til at observere hvad der reelt foregår og ikke hvad folk mener der burde ske i en computerverden.\nOg nej, jeg er ikke blevet betalt af olieindustrien til at udtale mig som jeg gør, men er uddannet til at være kritisk-tænkende og ikke bare hoppe med på konsensus-vognen uden selv at have set på de fundamentale observationer, som ligger til grund for denne idé. Jeg har søgt i mange år nu, men mangler stadig at se bare ét overbevisende eksempel på at CO2-hysteriet er begrundet.\nDu tager fejl, igen. Forståelsen af CO2's egenskaber kommer fra "simpel" strålingsfysik. -Hvordan den forholdsvis simple strålingsfysik manifesteres i klimaforandringer er helt anderledes kompliceret, og der spiller computermodeller en særdeles betydelig rolle i både de kvalitative og kvantitative vurderinger. Men at et øget indhold af CO2 i atmosfæren helt generelt vil føre til øgede temperaturer og dermed klimaændringer er et ubestrideligt videnskabeligt faktum, i det omfang den slags overhovedet findes.\nKære Kristoffer... det er jo dig, der bringer de (angiveligt) objektive observationer til torvs ... og indtil videre, så har det hver gang jeg har gået dem efter i sømmende vist sig at være mere nuanceret end du gav udtryk for.\n... og du fabler stadig om "bevis"\nForståelsen af CO2's egenskaber kommer fra "simpel" strålingsfysik. -Hvordan den forholdsvis simple strålingsfysik manifesteres i klimaforandringer er helt anderledes kompliceret, og der spiller computermodeller en særdeles betydelig rolle i både de kvalitative og kvantitative vurderinger. Men at et øget indhold af CO2 i atmosfæren helt generelt vil føre til øgede temperaturer og dermed klimaændringer er et ubestrideligt videnskabeligt faktum, i det omfang den slags overhovedet findes.\nDet er meget fint lige indtil du ser på observationerne af de reelle konsekvenser af diverse feedbacks. Uden dem er der ingen katastrofe.\nDet ser unægtelig ud til at disse feedbacks i virkeligheden er minimale:\nRedigeret d. 13-06-2013 18:57\n(852) I øvrigt en ny artikel som er værd at læse om ovenstående graf:\nGodt set hr. Haldrup, og faktisk meget rigtig. Ku' det så også strække sig til at indse at drivhuseffekt på Venus det er en and.\nLog-P diagram for Co2 se\nLuft-/gasstrømme på Venus\nMan kunne overveje lidt hvad der sker når Co2 kommer fra et lavt tryk hvor der er energi ved en lav temperatur fra solen i Venus' atmosfære og co2-en komprimeres til et højt tryk på vej ned til overfladen på planeten..\nEller med andre ord hvilke fysiske fakta skal man vælge til til korstog!\nRedigeret d. 13-06-2013 19:25\nI øvrigt en ny artikel som er værd at læse om ovenstående graf:\nEn ny "artikel" (=opinion piece), skrevet af ophavsmanden til grafen\n-Et potentielt interessant studie af R. Spencer, men langt fra grundigt og omfattende nok til at være andet end en observation. Som det ses af ballon/satellitdataene, dækker undersøgelsen feks kun et område som er notorisk ufølsomt overfor ændringer i atmosfæren som helhed.\nSom det ses af ballon/satellitdataene, dækker undersøgelsen feks kun et område som er notorisk ufølsomt overfor ændringer i atmosfæren som helhed.\nMidt-troposfæren omkring ækvator er da det første sted man ville forvente en ændring pga. fordampning og konvention af varme.\nSelvom modellerne overdriver opvarmningen, så viser de da i det mindste at de har styr på denne lille del af klimaet.\nKig på data i din nye yndlingsgraf ovenfor, og sammenlign med f.eks. udviklingen i global temperatur.\n(852) Det kunne jo netop tyde på at ændringen i den globale middeltemperatur ikke er styret af strålingsubalance, men fx varmeafgivelse fra oceanerne.\nDet kunne jo netop tyde på at ændringen i den globale middeltemperatur ikke er styret af strålingsubalance, men fx varmeafgivelse fra oceanerne.\nYes, tro på det...\nDet kunne jo netop tyde på at ændringen i den globale middeltemperatur\nNu er den globale middel(luft)temperatur jo et uhyggelig dårligt redskab til at måle en evt. global opvarmning eller øget energiafsætning på jorden som følge drivhuseffekt, fordi netop havenes evne til at optage og udveksle energi med netop atmosfæren har uendelig stor indflydelse på netop lufttemperatuen.\nMen omvendt med 15 år i træk uden temperaturstigninger i lufthavet se\nSå begynder selv de gennemsnitlige globale (luft)temperaturer at udstikke en pålidelig tendens...\n(1397) Og btw...\nOg nej, jeg er ikke blevet betalt af olieindustrien til at udtale mig som jeg gør, ...\nDet var heller ikke det jeg skrev. Det er ikke det begrebet "nyttige idioter" dækker over.\nDet er pudsigt med dig. Du erkender tilsyneladende eksplicit ting som langt de fleste benægtere mere eller mindre bevist konsekvent ser bort fra.\n... og alligevel falder du tilbage på den samme mavefornemmelse.\nDet er ikke underligt at i en periode hvor La-Nina dominerer at vi ikke ser så voldsomt en atmosfære opvarmning:\nFaktisk forekommer de varmeste La-Nina år nogen sinde siden 2000.\nMen det er jo fuldt og helt stort set ligegyldig med La-Nina og el-Nino og andre periodiske energiforskydninger i jordens energidepoter!\nMen dog vigtigst netop det faktum, at det ene og alene er luftens gennemsnitstemperatur som er lakmusprøven på om der er noget galt som GW (som altså kan tilskrives menneskeskabt aktivitet), og som kan bringe det sarte og ofte socialistiske og miljøhysteriske tankegods i kog..\nDet som betyder noget er denne se\nHvor meget energi er der opbygget på jorden over tid, og vigtigst hvordan ville udviklingen have set ud hvis ikke menneskeskabte påvirkninger som co2 eller andet havde påvirket udviklingen eller energiopbygningen.\nRedigeret d. 13-06-2013 21:39\nLigesom det heller ikke er ligegyldigt hvornår du måler vandstand i en havn i forhold til tidevand.\nMen dog vigtigst netop det faktum, at det ene og alene er luftens gennemsnitstemperatur som er lakmusprøven på om der er noget galt som GW (som altså kan tilskrives menneskeskabt aktivitet),\n... og som kan bringe det sarte og ofte socialistiske og miljøhysteriske tankegods i kog..\nOg så afslører du også din ideologiske basis for din benægtelse.\nDet er muligt du har gjort det før, og jeg bare ikke har set det fordi jeg er relativt nytilkommen, men det er påfaldende som det altid ender med at kunne forklares socialist-forskrækkelse.\nJorden modtager mere energi end den afgiver og havest varmekapacitet er langt større end atmosfæren. Det kan vel ikke være så indviklet at forstå at det ikke kommer bag på klimatologerne og at det er helt i tråd med teorien.\nJeg er ret overbevist om at co2-udledning og opbygning af co2 i jordens klimasystemer påvirker energiens vandring ud i rummet, altså at co2 virker til GW..\nJeg er bare ikke helt sikker på, hvor meget ekstra energi der opbygges herved, og om den øget temperatur der fremkommer af denne energiopbygning, at det ikke ligefrem er en fordel for jordens befolkning..\nMen hvis dette virkelig er det reelle billede se\nSå er der absolut ingen ting galt overhovedet!\nEller global opvarmning er ud fra min sunde højereorienterede ideologiske basis, et absolut mindre problem i forhold til de ekstreme udfordringer verden står over for..\nEller GW kan meget vel være en (stor) fordel for verdens fremtid (set ud fra min (sunde) idelogiske basis)\nRedigeret d. 13-06-2013 22:29\nDu har snart postet den figur 117 gange og jeg ved ikke hvordan du får den til at der ikke er noget problem - jeg er næsten også ligeglad.\nFolk der påstår at opvarmningen er en god ting har en lang række forhold de bliver nød til at redegøre for. Det er ligefra stigende vandstand til klimabælter, der flytter sig, økosystemer, der skal migrere, men ikke kan pga. vores civilisation, forsuringen af havet osv. til risikoen for tipping-points.\nJeg må indrømme at jeg er ved at være uendelig træt af at høre "CO2 er plantemad" argumentet. Det forholder sig på ingen måde til at vi ikke snakker om et drivhus, hvor man kan øge CO2-indholdet uden side-effekter.\nDet er selvfølge også et problem, hvis man ikke forstår de grundlæggede sammenhænge i at koge en kedel vand.\nOg de sammenhænge er: hvis kedlen er stor, så tager det lang tid inden den er varm, og hvis energikilden er lille som varmer kedlen, så tager det også lang tid.\nHvis der fra 1990 til 2004 er opbygget 40 zetta joule på jorden, hvis ikke man har forståelse for at det er fuldt og helt harmløs, og i stedet kaster sig over alle mulige og umulige måder at forstå et eller andet fænomen med at luftens gennemsnits temperatur er steget 0,6 grad over de sidste 50 år... Ja så har man et grundlæggende problem med at tolke input til den på øverste etage!\nDe 40 Zetta Joule er jo det entydige bevis for at drivhuseffekten er absolut minimal, og det altså efter menneskeheden har pumpet exorbitante mængder co2 op i atmosfæren.\nOg på den baggrund er det da meget underholdende når GW-science sover rundt i deres klimamodeller og andet godt!\nRedigeret d. 13-06-2013 23:12\n(1397) Ja, det er meget fint "delphi".\nMen ud over at grafen viser noget, der mere minder om 70 zetta Joule i det tidsrum, så kan jeg stadig ikke se hvordan du finder det harmløst.\nDer foregår jo tydeligvis en energitilførsel (det må du være enig i) og den har øjensynligt til effekt at vi hæver atmosfærens temperatur - uanset hvor lille en stigning i grader du så mener det forårsager i havet.\n(7452) Korrekt det var 70 ZJ.\nHvor mange gange før i jordens historien er der opbygget 70 ZJ på jorden hver 14 år.\nPrøv og regn på hvor lang tid det tager at opvarme verdenshavene i 2 Km, 1 grad hvis der tilføres 70 ZJ hver 14 år.\nRedigeret d. 13-06-2013 23:25\nJeg tror, at du selv bliver nød til at lave dette regnestykke.\nJeg vil faktisk gerne høre resultatet.\nHvis jeg skulle gøre det, ville det sikkert tage flere timer.\nDet ved jeg sandelig ikke. Hvorfor er det det mest interessante spørgsmål du kan stille?\nJeg har ikke set noget paleodata direkte for energi-tilførslen. Vi har proxyer for CO2 niveauet, temperaturer og mange andre ting, men energibalancen må man nok forsøge at aflede af det.\nMen mig bekendt er hverken CO2-niveauet eller temperaturen nogensinde før steget med den rater sammenlignelig med det stiger med nu med mindre der var tale om katastrofe tilstande.\nDu er velkommen til at afsløre din dybere viden her istedet for at insinuere.\nHvorfor er det det mest interessante spørgsmål du kan stille?\nHvem siger at det vi bekymrer os mest om er hvornår vi har opvarmet oceanet med 1 grad til 2 km dybde?\nBurde vi ikke være mere bekymret of vandtemperaturen i de øvre lag? Varme-udviddelsen af havet (og dermed vandstanden) og atmosfærens opvarmning?\nMener du at der var en klimakatastrofe mellem 1895-1946 eller var der andre mere alvorlige problemer i den pågældende periode?\nEller på andre tidspunkter i løbet af Holocæn?\nRedigeret d. 14-06-2013 20:24\nBare for sjov, Kristoffer Szilas: Prøv at læg mærke til hvornår i tid GISP2-iskernen stopper, og så læg den observerede opvarmning på Grønland siden da til. Det giver din viste graf et...mere interessant forløb.\nRedigeret d. 14-06-2013 20:53\n... ja, det var da forhåbentlig kun "for sjov".\nDet er nogle fine cherry-pickede udsnit du har fundet. Uden udjævning, så man rigtig kan snydes optisk af støjen.\nDet er jo ikke svært at se hvilken, der er den nye, for 1998 står klart frem, men måske var det mere relevant at kigge på hele grafen:\n... hvor du sikkert også vil bemærke at du ikke kunne lave bare tilnærmelsesvis det samme nummer med HadCRUT4.\nOg hvorfor skal vi pludselig se GISP2 data, når det drejer sig om hele Holocene? Kunne du ikke fremføre det samme argument med globale middel-temperaturer?\nHvad var der galt med studier som dette?\nPS: I øvrigt quote-fucker du mit udsagn. Vi har naturligvis ikke paelodata med en opløsning på 50 år (som du brugte) tilbage i de tider hvor der faktisk var katastrofe-tilstande. Så den opvarmning vi sammenligner med i de situationer er jo klart nok over betydeligt længere perioder. Der er givetvis mange situationer, tilbage i geologisk tid, hvor der har været støj i temperatur-signalet på +/- < 1 grad over 50 år uden at vi kan se det. Men pointen er jo at det vi ser nu ikke er støj og forventes at fortsætte og være permanent.\nRedigeret d. 14-06-2013 21:10\n(852) Hvis man ser på data fra Hanna et al. (2012) og tager højde for overlappet mellem de historiske målinger og GISP2, så kan man vel lægge 1-1.5 grad oven i, afhængigt af hvor kold man tror den lille istid var.\nDet betyder at selv efter det er gjort er ændringen i Grønlands temperatur for de seneste 100 år helt indenfor ændringerne der er set igennem Holocæn.\nHvad I glemmer er at den menneskeskabte del af opvarmningen ifølge IPCC kun gælder for bidraget for de seneste 50 år, fordi der før dette tidspunkt ikke var frigivet nok CO2 til at have en effekt.\nHvis man tager Marcott et al. (in retraction) alvorligt så tror man helt sikkert også på "Mann" made global warming og så er det ærlig talt lidt svært at have en seriøs diskussion omkring palæodata.\nHer tilbagevises Marcott's metode:\nNår man ser på de globale Hadcru4 data, så fremgår det ret tydeligt at der fra 1910 var en temperaturændring med samme rate, som der var fra omkring 1970:\nDenne temperaturstigning medførte som bekendt ingen katastrofe og var ifølge IPCC helt naturlig.\nRedigeret d. 14-06-2013 22:13\nHvis man ser på data fra Hanna et al. (2012) og tager højde for overlappet mellem de historiske målinger og GISP2, så kan man vel lægge 1-1.5 grad oven i, afhængigt af hvor kold man tror den lille istid var.\nFørste datapunkt i GISP2 er for år 1855.\nBox et al, 2009, har udregnet en temperaturserie for stedet hvor GRIP-kernen er boret, ganske tæt på GISP2.\nSåvidt jeg husker, så er IPCC argumentet at opvarmningen i starten af det 20. århundrede var et resultat af flere forskellige faktorer, heriblandt CO2 og en forøgelse af TSI.\nOg vedr. Marcott, så vil jeg anbefale at læse Taminos indlæg om artiklen. Det giver et mere nuanceret billede end McIntyres indlæg:\nTaminos 3 indlæg er her:\nRedigeret d. 14-06-2013 23:27\nDet er ikke det IPCC skriver på den side du linker til.\nHvis du er uening bedes du komme med et konkret citat.\nHvor ser du at artiklen er ved at blive trukket tilbage?\nTak. Det underbygger jo fint at den seneste temperaturstigning i Grønland er set indtil flere gange i løbet af Holocæn. Der er intet der tyder på at størrelsesordnen af den nuværende varme er unaturlig, selv hvis man antog at minimumstemperaturen i den lille istid var det naturlige temperaturniveau!\nSom det fremgår af denne figur mener IPCC godt at kunne forklare temperaturen med naturlige mekanismer frem til omkring 1950:\nDet betyder jo at opvarmningen fra 1910-1950 må være indenfor naturlig variabilitet ifølge IPCC:\nIPCC: "evidence of significant anthropogenic warming over the past 50 years averaged over each continent (except Antarctica)....During this period, the sum of solar and volcanic forcings would likely have produced cooling, not warming".\nDet er vildt at de kan finde på at skrive sådan noget når man så ser på hvad solaktiviteten rent faktisk gjorde i denne periode:\nOg vi ved at aerosoler på ingen måde kan forklare den nuværende stagnation:\nMarcott et al. er ikke ved at blive tilbagetrukket og det er intet mindre end en skandale at klimavidenskaben er så ukonsekvent hvad angår fordrejning af data. Det var jo en verdens sensation og så indrømmer de bagefter at sensationen ikke var statistisk signifikant:\nThank you for the inquiry. Please note that we clearly state in paragraph 4 of the manuscript that the reconstruction over the past 60 yrs before present (the years 1890-1950 CE) is probably not robust because of the small number of datasets that go into the reconstruction over that time frame. Specifically, we concluded this based on several lines of evidence.\n(852) 10 gode grunde til at blive skeptisk


Povl Dissing - En særlig visefortolker - Visesangere - visesanger.dk - Tlf. 7020 3648\n» visesanger.dk » Visesangere » Povl Dissing\nEn særlig visefortolker\nI starten af 1960’erne blev blues- og folkemusikeren Povl Dissing betragtet som en provokerende rebel, der gjorde grin med den danske sangskat på grund af sin hæse og ofte teatralske fremførelse af følelsesladede tekster som eksempelvis ’Gi’ mig en hest, mor’ og ’25 minutter endnu’. Han var en musiker, der delte vandene og skabte furore, hvor han kom frem i landet med sine shows.\nI sine smertefulde, sjove og til tider groteske fortolkninger spillede Povl Dissing på alle registre, og i tressernes Danmark var folk forundret og forargede over, hvor anderledes hans versioner var af de sange, som han kastede sig over.\nProfessionel troubadur og visesanger. Han nyder i dag anseelse som en af Danmarks mest respekterede visesangere. I løbet af årene har han arbejdet sammen med flere af landets fornemmeste orkestre, musikere og sangere.\nSiden blev Povl Dissing én af Danmarkshistoriens mest anerkendte sangere og fortolkere, og hans stemme er i dag lige så kendt som Karen Blixens og Dronning Margrethes.\nMed en storslået karriere, der spænder over mere end et halvt århundrede, har han sunget nogle af de mest afgørende sange og viser, der igen og igen har ramt plet lige ned i den danske folkesjæl på tværs af generationer.\nØnsker du yderligere oplysninger og priser på Povl Dissing er du velkommen til at ringe eller sende en mail, se vores Bookingforespørgsel, hvor du beskriver dit arrangement og vi vil vende tilbage med priser på Povl Dissing\nFor booking af Povl Dissing ring til visesanger.dk - Tlf. 7020 3648\nCopyright © 2021 · visesanger.dk - et univers af musik og underholdning\nPovl Dissing - En særlig visefortolker er blot en blandt mange muligheder hos visesanger.dk


Hestedyrlæge Nordsjælland har en hestepraksis & klarer tilmed også sterilisation kat\n← Ovenpå en begivenhed som kastration kat hos dyrlæge Nordsjællandfår Princess lidt delikat hundefoder\nDet bliver tit en pebret oplevelse at få udskiftet sine bilruder →\nUdgivet den 24. november 2013 af Danny\nSå længe, som jeg kan huske været såre glad for alle former for dyr, hvorfor jeg både besidder en hund, heste & en kat. Det er imidlertid ikke kun lutter lagkage, for sommetider er der også ubehagelige udfordringer, som skal håndteres – eksempelvis sterilisation kat!\nOvenpå en omgang kastration hund er min Nuser ikke helt sig selv, og derfor bliver han plejet m. delikat hundefoder. Jeg synes jo, at det er ekstremt trist, og af den årsag vil jeg gladeligt forkæle mine kæledyr med en beskeden lækkerbisken, efter at de har været noget så rædselsfuldt igennem.\nGangeren har også jævnligt helbredsmæssige problemer, på trods af, at den godt nok ikke tvinges til sterilisation hund. Den skal for eksempel tit på tur til dyrlæge Nordsjælland, & det bryder den sig bestemt ej om!\nHestedyrlæge Nordsjælland er lykkeligvis enormt evnerig, men derfor er det jo alligevel ej rart. Som følge af en smuttur hos dyrlæge Nordsjælland skal jeg derfor som regel ud og anskaffe mig lidt delikat til mine kæledyr. Det er jo her, min foretrukne hestepraksis befinder sig, men det er ligeledes her, der laves kastration hund.\nSådan noget er man uheldigvis tvunget til at acceptere, når man har kæledyr, & det er ej noget væsentligt problem. Jeg holder jo af dyr, og for at være ærlig føler jeg ligeledes, at det er rart, de få gange jeg endelig får lov til at indhandle en smule ekstraordinært lækkert kattefoder til de pus. Det gør mig ganske enkelt så opstemt at være klar over, at de får serveret noget velsmagende, som de helt sikkert vil kunne lide! Når det er en standard søndag får de naturligvis også lukullisk mad – men det er i sidste ende noget helt luksuriøst, når de modtager sådan en udsøgt himmerigsmundfuld…


Kultur - Ferie, fritid, rejser til Østrig. Informationer fra Østrigs Turistbureau.\nAlle artikler om Kultur\nØstrigs unge musiksceneConchita Wurst har med sin succes ved sidste års Eurovision Song Contest hentet den 60. udgave af ESC til Wien. Fra den 18.-23. maj 2015 fejres det med ESC 2015 i Wiener Stadthalle. Conchita Wursts sejre i København har samdig skabt interesse om den spændende unge østrigske musikscene, som byder på mangfoldighed og spændende nye musikere.\nØstrigs unge musikscene\nSound of Music - 50-års jubilæum 2015I 2015 fejrer historiens mest succesrige musicalfilm, "The Sound of Music", sin 50-års fødselsdag. Hollywoodfilmen gjorde Salzburg og de enestående kulisser omkring byen verdensberømte.\nSådan fejres musikkens 50-års fødselsdag\nPå naturoplevelser omkring SalzburgSalzburg fortryller alle med sine omkringliggende bjerge, haver og parker. Næppe noget andet sted kan man på få minutter gå fra byens centrum direkte op i bjergene. Den, der foretrækker at blive i lavere luftlag, kan slappe af i skyggen af et træ i en af Salzburgs flotte parker, f.eks. Mirabellgarten eller Hellbrunn slotspark.\nPå vandring omkring Salzburg\nOtto WagnerOtto Koloman Wagner var en østrigsk arkitekt og byplanlægger. Han er kendt for sin varige indflydelse på udseendet af sin hjemby Wien, hvor hans kreativitet bidrog med at sætte sit præg på mange af byens vartegn.\nEn leder af moderne arkitektur\nFranz LehárFranz Lehár var en østrigsk-ungarsk komponist. Han blev populær på grund af, at han var i stand til at skrive underholdningsmusik af høj kvalitet. Han er i dag kendt for sine operetter, hvoraf de mest succesfulde og kendte er "Den glade enke" (Die Lustige Witwe) fra 1905.\nMesterkomponisten af operetter og operaer\nAngelika KauffmannI overgangsperioden mellem barokken og den neo-klassiske epoke opnådede Vorarlberg-maleren, Angelika Kauffmann, både berømmelse og popularitet langt ud over hendes hjemlands grænser.\nDatteren der fulgte i sin fars fodspor


Rodbehandling | Huller i tænderne i København\nRodbehandlinger er oftest nødvendige på grund af et hul i en tand (caries), der kommer meget tæt på nerven eller når helt ind i nerven midt i tanden. Men nogle gange kan rodbehandling også være nødvendig pga. traume på tænder, følsomme tandhalse, revner i tænder eller knækkede tænder.\nSymptomerne fra tænder der mangler at blive rodbehandlet kan være meget forskellige, og der kan ses tandpine af meget varierende grad. Nogle gang opfattes tandpinen endda som smerte i nabotænder, øret, kæbehulen eller som hovedpine.\nSymptomer der kan pege på at en rodbehandling er nædvendig kan overordnet opdeles efter om der er tale om en betændelse i nerven eller om nerven er død og der er betændelse om rodspidsen. Ved nervebetændelse ses ofte smerte ved kulde og varme. Smerte vil tit være til at lokalisere og vise sig som kraftig jag eller isning. Ved kraftig nervetændelse kan denne smerte være konstant.\nVed rodspidsbetændelse ses mere sjældent ubehag. Ved ubehag er det her ofte ifm. tygning. Smerten er her ofte mere diffus og beskrives nogle gange som ulmende. Rodspidsbetændelse kan i nogle tilfælde udvikle sig til en smertefuld tandbyl, evt. med feberudvikling.\nUdførelse af behandling sker ved at man første lægger en lokalbedøvelse. Herefter fjernes den betændte eller døde nerve og efterfølgende fyldes nervekanalerne i tandrødderne op med et gummimateriale, der lukker tæt, så nye bakterier ikke kan sætte sig i kanalerne igen. Da rodbehandling laves i et område af tanden, der ikke er synligt tandlægen, er der derfor nødvendigt løbende at tage røntgenbilleder af tanden i løbet af behandlingen. Efter færdig behandling tages endnu et billede, der bruges til at vurdere resultatet og til sammenligning ved kontrolbilleder en behandlingen.\nSelvom der laves en optimal rodbehandling, er der altid en risiko for at behandlingen ikke lykkes. I sådanne tilfælde kan det være nødvendigt at prøve enten samme rodbehandling igen, eller fjerne spidsen af roden kirurgisk. Efter udført rodbehandling vil smerten almindeligvis forsvinde. Man kan dog nogle gange opleve smerter dagene efter. Hvis disse smerter fortsætter skal man dog kontakte tandlægen. Efter et år tages et nyt røntgenbillede af tanden. Her vurderer man om rodbehandlingen er succesfuld.\nDa en rodbehandlet tand reagerer anderledes på tryk i forhold til ikke rodbehandlerde tænder og risikoen for at knække tanden er betydeligt større. Hvis et sådant knæk løber på langs af roden, kan tanden ikke reddes og må fjernes. Derfor anbefales det at få en krone på tanden efter rodbehandling.


APV kan være en kompliceret størrelse | Accountor Group\nVi kan hjælpe dig med at skabe et bedre overblik over processen for arbejdspladsvurdering. Alle virksomheder, der har ansatte, skal, ifølge Arbejdsmiljøloven, udarbejde en APV (arbejdspladsvurdering). Det er arbejdsgiverens ansvar, at den bliver udarbejdet. En APV skal dække over både det fysiske og det psykiske arbejdsmiljø. Når en APV skal udarbejdes, kan det virke stort og uoverskueligt. Alle medarbejdere i virksomheden skal involveres, og der er mange krav, der skal være opfyldt. Det er bl.a. krav om, at den skal være formuleret skriftlig, den skal være tilgængelig for medarbejdere, ledelse og Arbejdstilsynet samt der skal være beskrevet en handlingsplan på baggrund af resultatet.\nSelve processen kan derfor tage tid samt virke uoverskuelig. Og netop tiden er vigtig i processen for at lande det bedste og mest konstruktive resultat. Ifølge loven skal en APV revideres mindst hver tredje år, eller når der sker forandringer i arbejdsprocesser og -metoder, som kan have en betydning for arbejdsmiljøet. Det er arbejdsgiverens ansvar, at en APV bliver revideret, og at den bliver det rettidigt.\nSkab tid og ro til en APV\nEr ekstern hjælp til APV en nødvendighed?\nFor mange virksomheder kan det være en stor hjælp at få en ekstern specialist med på holdet. En specialist med branchekendskab, som kender til procedurerne, loven og som ligeledes kan være med til at implementere nye tiltag og processer på baggrund af APV’en. En specialist kan også være med til at få omgjort de mere uoverskuelige processer til konkrete tiltag undervejs i arbejdet. Det vil efterlade medarbejdere og ledere i en mere tryg og smidig proces. Det har vist sig, at der i mange virksomheder ikke er afsat ressourcer til at implementere de forandringer, handlingsplanen lægger op til. Hvis en ekstern specialist er tilknyttet, vil han/hun sikre, at de ændringer der skal foretages, bliver foretaget rettidigt. Hvis en handlingsplan skal blive en succes, er det vigtigt, at også denne bliver prioriteret. Afslutningsvis beskriver vi her fem brugbare tips til dig, der skal i gang med arbejdet.\n5 Tips til en APV\nSørg for, at der er afsat god tid og ro til arbejdet. Både medarbejdere og ledelse skal være involverede i processen. For at sikre et godt arbejdsmiljø er det vigtigt, at det bliver synligt prioriteret, især hvis det viser sig, at der er visse udfordringer i arbejdsmiljøet — sæt tid af til at løse disse. Vær velforberedt og sørg for at have den korrekte viden om processen. Overvej, om I internt har de færdigheder, den nødvendige tid samt de ressourcer der skal til for at få udarbejdet en APV. Hvis ikke, anbefaler vi at få en ekstern specialist til at stå i spidsen for processen.\nLæs mere om APV her\nFå hjælp til APV her\nVi oplever en stærk stigende tendens til, at Arbejdstilsynet kommer uanmeldt på besøg.


⇒ Billig Fossil Fos 7081 086 – 639 kr.\nNavn: Fossil Fos 7081 086\nEn lang række online firmaer tilbyder nu til dags diverse forskellige leveringsmåder. Et hit er for nærværende at få sendt til en pakkeshop, som gør at du kan hente pakken på et valgfrit tidspunkt. Den er altså virkelig uproblematisk, og endda også den mest betalelige leveringsversion ved køb af Fossil Fos 7081 086.\nDu kan ydermere vælge at få pakken leveret hjem til dig privat eller ud til dit arbejdes adresse. Fragtmuligheden er uheldigvis en sjat mindre prisbillig, men ligeledes vældig fleksibel. Den prisbilligste mulighed for levering vil dog i de fleste tilfælde være selv at hente pakken, hvilket står og falder med at du befinder dig tæt på online webshoppens arbejdslager.\nFragtperioden på Glasses kan vise sig at være ultra vigtig når man skal bruge ordren nu og her, og i det øjemed er det selvfølgelig væsentligt at vi kontrollerer den anslåede leveringsdato på det pågældende produkt.\nStørstedelen af online selskaber lover levering på blot en enkelt hverdag på en række af deres produkter, eksempelvis Fossil Fos 7081 086, men vær opmærksom på at det beroer på at bestillingen realiseres før et fastslået tidspunkt, sådan at de har mulighed for at nå at få ordren ud af døren før medarbejderne drager hjemad.\nNogle firmaer på nettet præsterer levering uden gebyr, men tit er det forudsat at der handles for en bestemt sum. Som alternativ kunne du overveje den mest betalelige type af levering, hvilket i mange tilfælde – om du befinder sig tæt på Næstved, Frederikshavn eller Bjerringbro – vil være at få fragtmanden til at bringe varerne til en pakkeshop.\nDet er efterhånden super uproblematisk for forbrugerne at analysere priser i blandt diverse online firmaer, og så har massevis af Fossil e-forhandlere været presset til at at nedbringe salgspriserne på en række af deres varer – til babyer og børn, og ligeledes også til herrer og damer – betragteligt, og endda nogle gange frembyde gratis levering.\nDerfor kan det ikke desto mindre være lukrativt at prøve nogle enkelte online shops efter rabat på Fossil Fos 7081 086 forud for at du placerer ordren, således at man er garanteret at antage den bedste pris.\nDu skal lige meget hvad være klar over, at i tilfælde af at en e-handler afhænder bedst i test varer til en salgspris som er utrolig letkøbt, så burde det undertiden være et symbol på en uærlig internet forhandler. Bestillinger med kort er på den anden side omfavnet af en retningslinje, som bistår dig som køber imod uægte webshops.\nVi går generelt ind for køb med gængse betalingskort eller MobilePay. Som en alternativ mulighed kunne du drage fordel af en afbetalingsordning som eksempelvis ViaBill, såfremt du efterspørger at klare prisen i flere bidder.\nFør nogen bestiller i en Fossil e-shop kunne de sådan set få overblik over butikkens forretningsaftale, men det er mange gange ikke super spændende.\nEt nemt alternativ er at se om online butikken er medlem af e-mærket, eftersom det burde være et kendetegn for at internet firmaet opererer i overensstemmelse med dansk lovgivning, samt at forretningen lejlighedsvis overværes af specialister som er meget fortrolige bestemmelserne på området. Desuden giver det dig mulighed for at få hjælp, for så vidt du møder problemer med dit indkøb.\nI øvrigt slår vi et slag for at køberen er omhyggelig omkring de mest essentielle forhold der indvirker på handlen, som fx den returret internet virksomheden lover. På grund af dette er det også essesentielt, at man permanent sikrer ens kvitteringsmail, således man til enhver tid kan bevise sin shopping af Fossil Fos 7081 086, uden hensyn til om du søger efter varer til en voksen eller et barn.\nTrustpilot leverer nogenlunde hæderlige chancer for at læse adskillige aktuelle køberes bedømmelser og herved er det at foretrække, at du bliver klogere på e-handlens vurderinger af Fossil Fos 7081 086 inden du lægger din bestilling.\nFacebook frembringer tillige flere passende genveje til at få indblik i internet shoppens pålidelighed. Derudover ser vi en del internet foretagender som tilbyder kunderne at afgive en omtale af ordreforløbet, som lige så vel må tages i brug til at danne dig et indtryk af tilfredsheden hos kunderne.\nVores hjemmeside er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi har faste samarbejder med en lang række online shops i Danmark eftersom vi præsenterer firmaernes tilbud, og opnår betaling såfremt vores besøgende foretager en bestilling.\nViden vedrørende varer og internet outlets opretholdes rutinemæssigt, men vi påtager os ikke ansvaret for justeringer der er blevet foretaget siden vi senest opdaterede de anvendte informationer.


Det udmattede selv – Depression og samfund - Bogvægten\nHyppigheden af depression hos personer med spiseforstyrrelser, alkoholikere og stofmisbrugere kan hos de unge individer anslås til at være på mellem 30 og 50 procent…\nDet er derfor på sin plads med en omhyggelig gennemgang af depressionens historie med oprindelse i det Freud betegnede som hysteri. Bogen omfatter desuden den relevante farmakologi herunder udviklingen af antidepressiva (og elektrochok) såvel som den sociologiske side af sagen.\nDepressionens fremmarch blev muliggjort af ændringer i arbejdets karakter, borgerens position og ejendomsforholdene, hvilket senere forårsagede, at skyldfølelse og lydighed blev erstattet af ansvarsfølelse, handling og selvbekræftelse. Dilemmaer der undervejs er blevet understøttet af medier og tele-realistiske programmer om almindelige liv med symptomer på problemer med handleevnen.\neller for at citere bogen:\nÅbner tilbagetrækningen af forbudets regulerende kraft og konformitetens spændetrøje en motorvej for depressionen?\nMellem 1975 og 1984 vokser anvendelsen af antidepressiva med 300 procent, og ud fra et samfundsmæssigt synspunkt er depression en dyr trend på grund af følgesygdomme (stress, hjerte-karsygdomme) med direkte omkostninger til konsultationer og behandlinger og indirekte omkostninger såsom tabt arbejdsfortjeneste og nedsat produktivitet. Desuden understreger forfatteren, at relationerne mellem spiseforstyrrelser, alkoholisme og stofmisbrug antagelig kan lokaliseres omkring depressionen.\nKonkluderende er depressionen groft sagt prisen for det orienteringsløse menneskes voldsomme energiforbrug. Ehrenberg kortlægger problemerne, men forsøger ikke at foreslå løsninger.\nSproget er vanskeligt og oversættelsen prøver ikke at imødekomme læseren – eksempelvis anvendes ordet oscillation uagtet eksistensen af det udmærket forståelige ord ’svingning’. Bogen præsenterer megen relevant og ny information, men det tager tid at tilegne sig den, og en tur gennem Reader’s Digest ville nok have kunnet sikre et langt større publikum.\nForrige Det stille og rolige sted\nNæste Du kan helbrede dit hjerte


Boligassistancen - om finansiering af ønskeboligen. | Boligassistancen\nDeres bankrådgiver kan rådgive Dem i forbindelse med finansieringen af Deres ønskebolig. Som regel får De brug for både et realkreditlån og et boliglån. Kreditforeningerne kan tilbyde realkreditlån på op til 80% af boligens værdi og i fritidshuse op til 60%. Hvis der er behov for at tage yderligere lån i boligen, for eksempel til udbetalingen, kan der lånes helt op til 100% af boligens værdi med et boliglån eller et sælgerpantebrev. Dette kaldes topfinansiering eller totalfinansiering af boligen. På de fleste kreditforeningers hjemmesider på internettet kan De online indtaste den forventede kontantpris på Deres ønskebolig og få beregnet, hvor meget De skal betale om måneden på lånene til boligen ved en totalfinansiering. De kan dernæst bestille det eller de lån, De netop har regnet på. Det er værd at overveje, om De i den forbindelse ligeledes skal kurssikre Deres lån.\nEjendomsmæglerne er ikke uvildige!\n– De bør altid undersøge egne finansieringsmuligheder\nBemærk at mægler modtager provision af de af mæglerne tilbudte forsikringer og finansieringspakker, hvorfor deres rådgivning absolut ikke er uvildig. Det står Dem frit for at vælge forsikringsselskab og finansieringsform i forbindelse med Deres boligkøb, og De skal ikke lade Dem presse af mægler i så henseende. De bør således altid indhente alternative tilbud. Det anbefales derfor, at De tager Deres egen bankrådgiver med på råd i Deres overvejelser på et tidligt tidspunkt, og helst før eller lige efter, at De har fundet boligen. Bankrådgiveren kan gennemgå Deres økonomi og finansieringsmulighederne i det pågældende pengeinstitut. Rådgiveren kan ligeledes rådgive Dem om privatøkonomi og de finansierings-, skatte- og juridiske – herunder familiemæssige – aspekter ved Deres boligkøb ved grundig gennemgang af blandt andet salgsopstilling og købsaftale med Dem.\nDe kan i første omgang skaffe Dem et overblik ved at lægge et budget over Deres indtægter og udgifter. Så ved De, hvor meget De kan sidde i boligen for. Er der overskud i Deres nuværende budget, kan det være et udtryk for den merudgift, som De er i stand til at sætte Dem for. Hvis der er underskud, kunne alternativet være at finde en billigere bolig eller lægge Deres nuværende lån om..\nBliv forhåndsgodkendt og bestil nyt lån\nØkonomien sætter naturligvis en grænse for, hvilke boliger De kan vælge imellem. Det er derfor vigtigt at få afklaret, hvor disse grænser går, inden De for alvor begynder at kigge efter en bolig. Måske kan De ved hjælp af et lån alligevel få råd til ønskeboligen. De kan ligeledes bestille et købercertifikat, så De straks kan slå til, når De finder ønskeboligen. De kan online bestille et nyt lån hos kreditforeningerne. Så får De et tilbud efter deres aktuelle anbefalinger. Som udgangspunkt kan De også selv vælge, hvilken lånetype, rente og løbetid lånet skal have. De vil sædvanligvis blive bedt om at give en række personlige oplysninger. Inden De overvejer at bestille lån, kan De få mere at vide om de forskellige lånetyper og priser på lån på kreditforeningernes hjemmesider.\nEfter afslutningen af bolighandlen skal De tænke på at vedligeholde såvel finansieringen som boligen, f.eks. i form af konvertering, låneomlægning mv.\nHvis De ønsker lidt ekstra luft i Deres økonomi, kan det være en god ide at undersøge mulighederne for at lægge Deres realkreditlån eller Deres boliglån om. De kan måske opnå en økonomisk fordel i forbindelse med en låneomlægning, og derved selv være med til at påvirke Deres husleje. I princippet går en låneomlægning ud på, at De bytter et eller flere gamle lån til et nyt lån med en anden rente eller løbetid. Det gamle lån indfries, og pengene til indfrielsen skaffes ved at optage et nyt lån. Kreditforeningerne tilbyder omlægning af både kreditforeningslån og andre lån med pant i boligen. Hvis De allerede har realkreditlån i en kreditforening, kan De på kreditforeningens hjemmeside foretage en online beregning af fordelene ved en låneomlægning Alternativt kan De online ansøge om omlægning af Deres nuværende realkreditlån. On-line ansøgningen kan som regel ligeledes benytte, selvom Deres nuværende lån ikke er hos den pågældende kreditforening. Hvis De ikke mener, at det aktuelt er fordelagtigt at foretage en op- eller nedkonvertering, kan De lade kreditforening overvåge Deres lån gennem en aftale om kursovervågning. Så får De automatisk besked, når det kan betale sig for Dem at lægge om. De kan få overvåget såvel lån i den pågældende kreditforening som lån, De har i andre realkreditinstitutter.\nSåfremt De har en ejerbolig med friværdi, kan De udnytte denne friværdi ved at optage et tillægslån. Provenuet kan De anvende som De ønsker.\nFriværdi opstår enten ved, at der er afdraget på lån i boligen eller ved en stigning i boligpriserne. Indenfor de seneste år er boligpriserne steget, og hvis De yderligere har afdraget på Deres lån i nogle år, vil De formentlig have en friværdi i Deres bolig. De kan frigøre friværdien i Deres bolig ved at optage et nyt realkredit- eller boliglån. Når De optager et nyt lån kan De samtidig indfri gamle og evt. dyre lån, hvis det er fordelagtigt.\nHvis De vælger at bruge pengene fra det nye lån til en om- eller tilbygning, har De måske brug for et større lån end det, friværdien giver mulighed for. Dette er muligt hos kreditforeningerne, idet en om- eller tilbygning ofte er en god investering, der typisk bevarer eller øger boligens værdi. De kan foretage beregninger online på et realkreditlån eller et boliglån via de fleste kreditforeningers hjemmesider.


SFO-samarbejde | Sankt Petri Skole\nHver anden måned sender vi et nyhedsbrev ud til vores forældre, hvor vi præsenterer vores arbejde på skrift såvel som visuelt, videresender vigtige oplysninger og deler indtryk fra hverdagens SFO-liv med forældrene.\nSFO’en bestræber sig også på at opretholde et livligt samarbejde med lærerne. På denne måde ønsker vi at holde en kontinuerlig informationsstrøm i gang, hvilket kan bidrage positivt til at finde en løsning i tilfælde af eventuelle problemer. Samlet set ser vi i den fælles udveksling med lærere og forældre et bredt og sundt udgangspunkt for (ud-) dannelsen af vores SFO-børn.\nUd over eftermiddagstilbud har nogle SFO-medarbejdere til opgave ved behov at støtte børn i skoletimerne.\nAlle 0.klasser har en pædagog med i klasseværeslet en gang om ugen. Derudover har vi en gang om ugen to lektioner med hhv. 1. og 2. klasserne, som fokuserer på børnenes trivsel og deres udvikling af sociale færdigheder (samarbejde, tillid, konflikthåndtering).


Keim Indendørs silikatgrunder | Find det til den bedste pris her\nForside / Mærker / KEIM / Keim Ecosil-ME\nVejl. 463,00 DKK\nVejl. pris: 136,00 DKK\nKeim Indendørs Silikatgrunder\nKeim Silikatgrunder er en dækkende specielgrunder på silikatbasis, som er udviklet til porøse og sugende puds- og beton-overflader. Denne silikatgrunder fra Keim er specielt udviklet til grunding af vægge og lofter før videre behandling med Keim Ecosil-ME Silikatmaling.\nSilikatgrunderen har den egenskab, at vand og fugt let kan fordampe ud gennem overfladen. Derfor er grunderen især velegnet til fugtige kældervægge. Keim Indendørs Silikatgrunder kan med fordel anvendes på overflader der tidligere har været malet med plastmaling.\nUnderlaget skal være tørt, fast og fri for smuds, fedtstoffer og lignende urenheder. Stærkt sugende underlag, som f.eks. tidligere kalkede overflader grundes med en blanding af Keim Indendørs Silikatgrunder og 10% Keim Special-Fixativ. Færdigmal med Keim Ecosil-ME Silikatmaling.\nDette produkt kan med fordel anvendes som filt- og vævfylder.\nGrunder uden MI:\nKeim Indendørs Silikatgrunder indeholder ingen opløsningsmidler og afgiver ingen skadelig afdampning. Særligt konserveringsmidlet Methylisothiazolinon (MI), der anvendes i stort set al moderne maling, har vist sig at give problemer med allergi, både for profesionelle malere og private. Keim Indendørs Silikatgrunder er helt fri for det allergifremkaldende stof MI, og du opnår et sundt og behageligt indeklima.\n- Leveres brugsklar\n- Overmalbar efter 4-6 timer\nAdvarsel: Silikat Primer ætser glas, keramik, natursten og metal. Beskyt omgivelserne mod stænk og anvend altid beskyttelsesbriller og handsker. Mal aldrig hvis overfladetemperaturen er under +10 ºC eller ved høj relativ luftfugtighed (>80%).\nCa. 2 timer, overmalbar efter ca. 4-6 timer ved 23 °C


Bedre uden Huawei? | Mobiler | Leifshows Bedre uden Huawei? – Leifshows\n[caption id="attachment_82217" align="aligncenter" width="1500"] (Foto: David Mark / Pixab\nFor et par måneder siden vakte det pæn opsigt i den internationale mobilverden, da Huawei solgte sit succes-rige datterselskab Honor fra til en gruppe kinesiske investorer.\nHuawei kaldte selv frasalget for ”en sikring for overlevelse”. Med andre ord må verdens største fabrikant af teleudstyr være hårdere klemt af USA’s sortlistning, end de fleste havde troet.\nNye og meget selvsikre toner fra Honor bekræfter, at det nok var det rigtige træk at sælge selskabet fra.\nIkke kun fordi Huawei fik en del milliarder i kassen ved handelen. Men også fordi Honor nu som selvstændig virksomhed slipper fri af USA’s restrktioner og forbud.\nDet ser ud, som om Honor V40 er fyldt med kameraer på ryggen. Der er dog kun tre, hvor hovedobjektivet er på 50 megapixel og en ekstra stor billedsensor. (Foto: Honor)\nI går lancerede Honor sin første smartphone model uden Huawei komponenter i. Den nye View40 – alias V40 – er en moderne 5G telefon, der skal sælges til meget aggressive priser.\nHonor bliver dermed en reel konkurrent til sin tidligere ejer. Før i tiden var Honor telefoner langt hen ad vejen varianter af Huaweis egne modeller, der blev solgt lidt billigere direkte via internet – og ikke via forhandlere som Huaweis.\nNok så vigtigt for det nye Honor er, at det kan købe frit ind af komponenter, processorer, skærme osv. Også hos amerikanske fabrikanter som Qualcomm, Intel, AMD, Microsoft ld aog Google.\nGoogle er særlig vigtig, for det betyder, at Honor får fuld adgang til den Android, som alle andre – med undtagelse af Huawei – må bruge.\nDet gælder naturligvis også hos andre fabrikanter uden for Kina som f.eks. Sonys kameraer, Samsungs displays og memory chips eller processorerne fra MediaTek på Taiwan.\nDe har alle været blokeret for at handle med Huawei, medmindre de ville risikere en voldsom straf fra USA’ side.\nHonors nye V40 telefon bruger netop MediaTeks seneste nye 1000+ chipsæt med 5G, der skal konkurrere direkte med Qualcomms Snapdragon 888 processor.\nDet mest imponerende ved Honors første helt egne smartphone er nok OLED skærmen. Den er på 7.72 tommer og kan vise 2.676 gange 1.236 punkter.\nDisplayet arbejder med den nyeste 10 bit teknologi, der kan vise over en milliard farver. Det sker med en meget hurtig opgraderings-hastighed på 120 Hz og 300 Hz ”touch response.” Skærmen skal desuden fungere med HDR10.\nHonor V40 skal sælges til en aggressiv pris, der nok skal genere mærkets tidligere ejer Huawei. (Foto: Honor)\nIndenbords sidder et 4.200 mAh batteri, der kan lades virkelig hurtigt op med 66 watt. Fra 0 til 60 procent tager 35 minutter med kabel. Trådløs opladning foregår ved 50 watt og bruger 30 minutter, til batteriet er halv fyldt.\nKameraer er der tre af på telefonens ryg: Hoved-objektivet er på 50 megapixel og assisteres af en ultra vidvinkel på 8 MP og en makro-linse på 2 MP. Dertil kommer en laser-autofokus og en flash. Det er set bedre før, men spørgsmålet er til hvilken pris.\nPå det kinesiske marked blev Honor V40 præsenteret i går til priser fra 3.599 yuan for en version med 8 GB RAM og 256 GB lager. Det svarer til nogenlunde det samme i danske kroner.\nHvornår Honor V40 kommer til Europa, blev ikke nævnt ved præsentationen i Kina. Det varer dog næppe særligt længe, for Honor har en chance for at udfylde det hul, som Huawei har efterladt med sine egne smartphones, der ikke kan køre med f.eks. Google, Facebook, YouTube eller Instagram.\nNår V40 så dukker op, bliver det næppe alene. Honor udvikler på 5G smartphones i alle prisklasser og fabrikerer bl.a. også Windows-laptops og Android-tv.\nI øvrigt er Honor mærket ikke særlig kendt i Danmark, mens det er et stort navn i f.eks. England. Huawei i Danmark har aldrig ønsket at tage de stort set identiske Honor telefoner hjem for ikke at kannibalisere sit eget navn….\nDet er bestemt ikke kun de danske superliga klubber, hvis kasserere rynker dybt i panden på grund af de manglende indtægter, Corona pandemien er skyld …


Hvorfor ligger Mærskskib for anker med 113 migranter? Forstå reglerne til søs | Udland | DR\nHvorfor ligger Mærskskib for anker med 113 migranter? Forstå reglerne til søs\nDer er ikke nogen tvivl om, at Italien skal tage imod migranterne, vurderer ekspert.\nEt Mærsk-containerskib ligger for anker ud for Sicilien. Myndigheder har endnu ikke anvist, hvor skibet skal losse sin last: 113 migranter. (Foto: HERMINE POSCHMANN © Scanpix)\nDet danske containerskib Alexander Maersk samlede tidligt fredag morgen 113 nødstedte migranter op ud for Italiens sydlige kyst.\nDet var den italienske kystvagt, der sent torsdag aften havde bedt Alexander Maersk om at ændre kurs og indfinde sig i nærheden af lokalisationen for nødsignalet, oplyser Maersk Line til DR Nyheder.\n- Der ikke nogen tvivl om, at det er i Italien, at de her migranter skal sættes i land. Det er deres ansvar.\nProfessor, Thomas Gammeltoft-Hansen\nDe europæiske kyststater har delt Middelhavet op i zoner, så det er tydeligt, hvem der har ansvaret for hvilke dele af havet. Inden for disse zoner er det landenes ansvar at sikre, at nødstedte personer kommer i land.\nI henhold til Havretskonventionen (UNCLOS) og konventionerne om sikkerhed og redning til søs skal et skib, der sejler for flag, som har underskrevet konventionerne, reagere på nødsignaler og hjælpe personer i nød. Det har Danmark.\nThomas Gammeltoft-Hansen, professor i menneskerettigheder ved Raoul Wallenberg Institutet i Lund uddyber:\n- Alle skibe – også et privat containerskib – skal reagere, når de bliver bedt om at komme personer, der er i nød til havs, til hjælp. Det er en helt grundlæggende forpligtelse inden for havretten. Det sidder dybt i alle søfolk, siger Gammeltoft-Hansen.\nNogle vil måske huske, at DFDS var ude i samme situation for et halvt års tid siden, hvor nogle migranter var hoppet ombord på en af deres rutefærger, og ingen af destinationslandene ville tage imod dem.\nNu ligger Alexander Maersk for anker lige ud byen Pozzallo på Siciliens sydlige kyst, mens man venter på retningslinjer fra det italienske rednings koordinationscenter i Rom (MRCC Rome). Skibet har bedt om ekstra forsyninger fra de italienske myndigheder, mens de venter.\nIfølge international lov er det op til det land, der koordinerer eftersøgningen og redningsaktionen af nødstedte flygtninge og migranter, at vælge, hvilken havn redningsskibet skal til.\nLæs også:Mærsk-containerskib har samlet 113 migranter op ud for Italiens kyst\nDet skal ifølge Danske Rederiers juridiske afdeling være "den nærmeste sikre havn". Man kan derfor ikke sætte nødstedte migranter af i Libyen eller lignende. Derfor er det de italienske myndigheder i tilfældet Alexander Maersk, der skal anvise en sikker havneplads. Og da skibet ligger ud for Pozzallo, burde det være dér.\n- I den her situation, hvor det er de italienske myndigheder, der beder Maersk-skibet om at komme migranterne til hjælp, og at det sker inden for den italienske havredningszone, så er der ikke nogen tvivl om, at det er i Italien, at de her migranter skal sættes i land. Det er deres ansvar, slår Gammeltoft-Hansen fast.\nDerfor er spørgsmålet, om hvor Alexander Maersk skal lægge til, ikke et spørgsmål om jura - for lovgivningen er klar - det er et spørgsmål om politik. Og her er EU's grænseargentur, Frontex, ikke uden ansvar, mener Thomas Gammeltoft-Hansen:\n- Tidligere havde man nationale redningsbåde, der opererede på et meget større stykke af Middelhavet. Og det ville være dem, der i første omgang samlede migranterne op. Men de seneste år har man forfulgt en strategi, hvor man har forsøgt at trække sig tilbage mod Europa. Man ville gerne have, at migranterne skulle sejle længere, så det blev sværere at komme til Europa, siger Gammeltoft-Hansen.\nFrontex har tidligere sagt, at NGO’er og andre, der samler migranter op så tæt på Afrika er nyttige idioter for menneskesmuglere, for det får flere til at tage turen over. Hvad giver du for det argument?\n- Det giver jeg ikke særligt meget for. Man kan godt diskutere de her NGO-operationer, og hvorvidt de har en effekt for, at flere vælger en pågældende rute. Det kan der godt være noget om. Men den grundlæggende pointe om, at alle er forpligtede til at hjælpe personer i havsnød, det er en hjørnesten inden for al international havret, svarer Gammeltoft-Hansen.\nIkke i min havn\nItalien og særligt den nye italienske indenrigsminister, Matteo Salvini, har ad flere omgange sagt, at man ikke vil se, at Italien "omdannes til en stor flygtningelejr."\nI går rapporterede italienske medier, blandt andre tv-kanalen La7, om flere skibe, der har samlet migranter op i Middelhavet og venter på at få anvist en havneplads af italienske myndigheder. Der blev også fortalt om Alexander Maersk og de 113 migranter ombord i La7's indslag.\nSalvini har delt indslaget på sin Facebook-profil med følgende kommentar:\n- Der er nogle skibe, der skal glemme alt om Italien. Stop al forretning med illegale immigranter, skriver Salvini, der også er formand for det indvandrekritiske regeringsparti Lega Nord.\nSalvini lukkede i første omgang havnene, da det tyske NGO-skib Aquarius havde samlet 629 migranter ud for Libyens kyst. Italien mente, at det var Malta, der skulle tage imod skibet og anvise det en sikker havn dér, men blev afvist. Skibet blev efterfølgende budt velkommen i Spanien.\n- Reglerne på det her område er ikke fuldstændigt klare, landene har forskellige fortolkninger, og nogle lande har ikke underskrevet de seneste tillægsprotokoller, forklarer Thomas Gammeltoft-Hansen.\nDet var det, der sket i tilfældet med Aqaurius. Malta havde ikke underskrevet de seneste protokoller på området og kunne derfor afvise skibet.\nI sidste ende går regningen til de private- og kommercielle både, der samler migranter op. Og det kan koste rederierne og deres forsikringselskaber millioner af kroner, at deres skibe holder stille og venter på anvisninger, lyder det fra Danske Rederiers juridiske afdeling.


Sygeplejersker bliver også syge\nSygeplejersker og andre sundhedsfaglige bliver også syge. Det ved vi i Din Sundhedsfaglige A-kasse. Derfor vækker det bekymring, når vi læser om private lønsikringer, der lokker med høje ydelser og få forpligtelser, men som ikke dækker unge, gamle, syge eller gravide.\n- Det er ikke nyt, at der findes private lønsikringer uden a-kasse, men vi vil opfordre vores medlemmer til at læse det med småt, før de tegner en lønsikring uden a-kassemedlemskab. Ellers kan de risikere at stå helt uden dækning, når de har allermest behov, siger Anni Pilgaard, formand for Din Sundhedsfaglige A-kasse, og fortsætter:\n- Vi går ind for det kollektive, der giver tryghed og dækker hele livet. Derfor favner Din Sundhedsfaglige A-kasse alle, uanset om man er ung, gammel, syg, gravid eller arbejder på deltid.\nPanderynker hos beskæftigelsesministeren\nEn ny lønsikring uden a-kasse, der netop har set dagens lys, giver da også panderynker hos beskæftigelsesminister Peter Hummelgaard. Han udtaler i dag til Jyllands-Posten:\n- Det er på mange måder en konstruktion, der får alarmklokkerne til at ringe hos mig. Når man begynder at selektere i gruppen, er det et brud med vores kollektive arbejdsløshedssystem, der er stærkt og fleksibelt, og hvor 800.000 hvert år har mulighed for at skifte job.\nFormand Anni Pilgaard er helt på linje med beskæftigelsesministeren:\n- Når der kommer nye produkter på markedet, som netop udelukker disse grupper og selekterer i, hvem der kan blive forsikret, er det et opråb til politikerne om, at de ikke kan blive ved med at udhule dagpengene. Vi er i gang med en skævvridning af samfundet. Private lønsikringer er en reel trussel mod den danske model. Jeg kan kun endnu en gang opfordre politikerne til handling!\nLønsikring er et fornuftigt supplement\nDer er kommet et stort spænd mellem det, man får i løn, og det, man får i dagpenge, og det betyder, at flere har behov for et tilskud til at få økonomien til at hænge sammen, hvis de bliver ledige. Derfor kan det være ganske fornuftigt at tegne en lønsikring, men det skal være et supplement til medlemskab af a-kassen og ikke et alternativ, siger Anni Pilgaard.\nDin Sundhedsfaglige A-kasse har selv udviklet en lønsikring sammen med Bauta Forsikring, hvor vores medlemmer for et ganske lille beløb kan sikre sig op til 80 pct. af deres løn, hvis de bliver ledige. Her kan man forsikre sig og få en højere ydelse i hhv. 6 eller 12 måneder samtidig med, at man bevarer det sikkerhedsnet, det er at være tilknyttet a-kassen og have ret til dagpenge ved fx sygdom og graviditet.\nTV Avisen 18.30 sætter i aften fokus på privat lønsikring. Se med, når bl.a. formand Anni Pilgaard lufter sine bekymringer på medlemmernes vegne.\nHar du brug for et tilskud til dagpenge? Tjek DSA Lønsikring her.


Appertiff DWG Air Goggles fra Appertiff ← Kun kr. 849.00\nAppertiff DWG Air Goggles fakta:\nNavn: Appertiff DWG Air Goggles\nAppertiff DWG Air Goggles til din ferie\nAppertiff DWG Air Goggles er en af de førende varer her på shoppen, og ligger i den godt sælgende kategori Goggles. Husk du får hele hele 30 dages returret oven i hatten når du køber din vare. Det er efterhånden velkendt at online shoppere køber deres Appertiff DWG Air Goggles fra den meget brugte forhandler Blacksnow.dk, der giver dig det store udvalg af de produkter du leder efter. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her går mange på jagt efter deres mål, og der kan klikkes køb på denne vare. Når du handler online er priserne mere attraktive end i butikkerne- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nAppertiff DWG Air Goggles og fordelene ved at købe online\nKøber du produkter i forskellige webshops, begunstiges du af bedre rettigheder, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Alle danske webshops skal jævnfør loven give 14 dages returret. når du har handlet dine varer, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere end standard returretten og giver meget længere returtid. Husk også på, at du online har et kæmpe udvalg, og det at sammenlligne priser bliver en leg, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning når du har lyst, uden at være afhængig af butikkers åbningstider. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at være underlagt butikkernes åbningstider. Efter at have afsluttet din handel, bliver dine varer sendt til dig, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, og få den løsning, der passer bedst for dig. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.\n55 anmeldelser af Appertiff DWG Air Goggles\nVær den første til at anmelde “Appertiff DWG Air Goggles” Annuller svar


Natur - Side 7 | Natgeo.dk\nBlomster: Hvorfor lugter nogle blomster så fælt??\nBlomster dufter som regel ret godt. Men der er nogle blomster man bare ikke skal give som gave.\nGalleri: Skovbrande i Australien\nSkovbrande har de seneste dage hærget det sydøstlige Australien inklusive delstaten Tasmanien, godt hjulpet på vej af tørke og op til 45 graders varme, rapporterer nyhedsbureauet Associated Press.\nBilleder: Skovbrande hærger Australien\nSkovbrande hærger store dele af det sydøstlige Australien, godt hjulpet på vej af tørke og de højeste varmegrader, der nogen sinde er målt i landet.\nGalleri: Min arktiske verden\nTexas: Tørke presser landbruget i Texas\nStore dele af det vestlige Texas fik praktisk taget ingen regn i hele 2011. Tørken presser mange landmænd til at sælge deres dyr.


Kommunikationsforum | Redskaberne i kommunikationsværktøjskassen er stort set de samme uanset om du arbejder på et bureau eller i en kommunikationsafdeling, men dit arbejdsliv og din rolle og trivsel på arbejdspladsen kan være meget forskellig alt efter hvor du er. Hvilket K liv vil du leve?. Her er portræt af de forskellige jobs og dilemmaer. | | Birgitte Oppermann\nHvilket K liv vil du leve?\nKommunikationsansvarlig og teamleder\nRedskaberne i kommunikationsværktøjskassen er stort set de samme uanset om du arbejder på et bureau eller i en kommunikationsafdeling, men dit arbejdsliv og din rolle og trivsel på arbejdspladsen kan være meget forskellig alt efter hvor du er. Hvilket K liv vil du leve?. Her er portræt af de forskellige jobs og dilemmaer.\nI Danmark findes der tusindvis af kommunikationsfolk der laver titusindvis af nyhedsbreve, millioner af pressemeddelelser, trillioner af artikler, tusindvis af årsberetninger og mange, mange, mange hjemmesider, events, annoncer, konferencer, foldere og så videre.\nUanset branche og sektor så er redskaberne i kommunikationsværktøjskassen stort set de samme – men din rolle og trivsel på arbejdspladsen kan variere meget. Faglig udvikling er vigtig for mange, men undersøgelser viser også at miljø, arbejdsformer og forholdet til kolleger er essentielle for vores velbefindende på arbejdspladsen. Jeg har valgt at se lidt nærmere på tre arketyper: den helt almindelige kommunikationsafdeling i det offentlige, hverdagen i et privat bureau – og arbejdet i en interesseorganisation. Hvordan er hverdagen typisk, hvad er din rolle, hvordan arbejder du typisk med dine værktøjer?\nKommunikationsafdelingen i det offentlige\nScenarium: Når du arbejder i en almindelig kommunikationsafdeling, er der typisk ansat en person til hvert fagområde inden for kommunikation: webmedarbejder, en informationsmedarbejder, en journalist og en arbejdende chef der tager sig af ledelseskontakt og de vigtigste presserelationer. I er et team der skal arbejde på tværs. Du er eksperten på dit område, men skal også smide hvad du har i hænderne hvis der skal laves navneskilte eller pakkes breve.\nDu skal hjælpe din chef\nTit er din chef mellemleder der både skal gøre den øverste ledelse og bestyrelsen glade. Det betyder at der er pres på at ”få ham til at se godt ud opadtil”, det vil sige skabe synlige resultater der hænger sammen med den øverste strategi. Din chef er sandsynligvis enten en person der har arbejdet mange år i organisationen og nu er forfremmet til leder – eller også er han rekrutteret udefra til at give nyt liv. I din afdeling sidder sandsynligvis også andre medarbejdere der har arbejdet der længe – og måske også lidt for længe.\nDin hverdag i en kommunikationsafdeling er naturligvis fyldt med gentagelser og rutineopgaver som i de fleste andre job, men der kan sagtens komme nye, spændende udfordringer som du skal kaste dig over. Det kan være alt lige fra at lave en event til at skulle igangsætte en ny kommunikationsindsats.\nDu skal tænke på tværs\nEn af dine vigtige kompetencer er at du skal kunne lide at tænke på tværs. Selvom du måske er eksperten i nyhedsbreve og journalistisk indhold, så nytter det ikke noget hvis du ikke kan tænke det sammen med afdelingens øvrige aktiviteter. ”Hov, her er en fed nyhedshistorie. Den kan bringes i vores årsberetning, på hjemmesiden og bruges på bloggen. Og hvis den er rigtig god, så kan vi måske også bruge den i vores pressearbejde”.\nSådan skal du tænke – for du ser også dig selv som en del af den familie som en kommunikationsafdeling udgør.\nMange lag og perspektiver\nKommunikationsafdelingen er så igen forankret i en større organisation med den øverste ledelse og måske en bestyrelse. Her vil den gode kommunikationsmedarbejder også orientere sig hen sådan at det daglige arbejde kan hænge sammen med den overordnede strategi. Men du skal også have udsyn mod verden, både nationalt og internationalt og holde øje med dine konkurrenter. Og du skal være indstillet på at indgå i større netværk med både dine venner og fjender og udveksle erfaringer. Kommunikationsmedarbejderen kender altså sin værktøjskasse og fikser hver dag kommunikationsproblemer, men den rigtig gode orienterer sig udadtil, til siden, indadtil, på langs, på tværs og ud og ind. Hele tiden.\nDet skal du kunne lide:\n• Sammenhæng på tværs\n• Tid til at gå i dybden og være ekspert\n• Fast holdepunkt i hverdagen og faste opgaver\n• Arbejde sammen med andre\nHvad kan være svært?\n• Lange møder uden stram styring\n• Medarbejdere der bliver i det samme job rigtig længe\n• Ingen indflydelse på den øverste ledelse\n• Meget rutine – og for lidt nytænkning\nBureauet i det private\nScenarium: Et mellemstort bureau har typisk 15 rådgivere, et par grafikere, to-tre partnere, en receptionist og en administrativ medarbejder ansat. Du arbejder både i team – men også alene. Der er ikke meget tid til hygge og smalltalk i hverdagen, men sommerfester og julefrokoster er som regel ret gode.\nDin chef har brug for glade kunder\nDu har flere chefer – og de hedder partnere. Det er dem som har startet bureauet – og derfor er det en sag for både pengepung og hjertet at du også skaber resultater og godt omdømme. De har brug for tilfredse kunder i kommunikationsbutikken og vil da oftest lede efter karaktertræk som: grundig, systematisk og selvstændigt tænkende med en snert af kreativt blod i årene der gør dig spændende. Partnerne er tit mænd. Hvis bureauet er stort, så er det tit organiseret sådan at der er en overordnet administrativ direktør – og så områdeansvarlige chefer derunder som så igen har en gruppe rådgivere (dig) de skal holde styr på. Du kan dog sagtens løse opgaver for alle cheferne samtidig. Din hverdag på et bureau er meget anderledes end i en kommunikationsafdeling – også selv du rent praktisk sidder i samme rum som dine kolleger. Hvor du i en kommunikationsafdeling skal tænke i overordnet mål med din kommunikation, brande din organisation udadtil og har mange møder med dine kolleger omkring en udfordring, så arbejder man mere alene på et bureau. Den vigtigste relation du har, er til kunden – eller til kunderne – for du har flere samtidig.\n1. Give kunden det produkt der forventes. Hverken mere eller mindre\n2. Forstå kundens virkelighed og skabe tryghed\n3. Arbejde hurtigt og fokuseret så du ikke koster for mange penge for kunden eller bureauet.\nProducent eller rådgiver?\nTit er det sådan at du er rådgiver inden for enten et bestemt fagligt område – eller en branche: For eksempel sundhed, miljø eller erhverv. Her skal du så løse forskellige opgaver på alle niveauer. Hvor du før var presseeksperten i kommunikationsafdelingen, er du nu producent af alt lige fra artikler, hjemmesider, logoer, kampagner, foldere, annoncer og events. Derudover laver du projektplaner og notater som klart viser til kunden at du har styr på det, og at arbejdet er forventningsafstemt. At kunden får det han betaler for – og ikke et andet produkt. Selvom du hedder rådgiver, så er de allerfleste ansatte på et bureau i virkeligheden producent i 80 procent af tiden og rådgiver i de sidste 20 procent – eller måske endda endnu mindre. Det kan overraske mange.\nMest fokus på opgaven\nTil forskel fra kommunikationsafdelingen skal du ikke tænke så meget over bureauets vækststrategi. Det er partnernes opgave. Strategien er tit at finde en niche i markedet og tilbyde netop den type arbejdskraft og kommunikationsløsninger. Og her kender og bruger du din værkstøjskasse, men forventningen til dig er primært at du løser konkrete opgaver for kunderne, arbejder hurtigt og træfsikkert, og at du er selvkørende.\n• Mange forskellige slags kommunikationsopgaver samtidig\n• Skiftende virkeligheder og holdepunkter\n• Solorytter og mange forskellige roller\n• Hurtige resultater\n• Trives med høje forventninger til præstation.\n• Stor udskiftning blandt kolleger\n• Kundens ord er lov\n• Manglende overordnet mål med arbejdet\n• At alle har travlt og arbejder fokuseret i små siloer\n• Manglende oplæring og personlige udviklingsredskaber.\nScenarium: Her vil du møde en lidt anarkistisk, bredt sammensat organisation på tværs af faglige kompetencer for eksempel en interessepolitisk konsulent, lobbyist, politisk formand, økonomimedarbejder, kulturmedarbejder, receptionist, journalist m.v. Fælles for dem alle er at de brænder for den gode sag som de tit har et meget personligt forhold til.\nDin chef er politisk frontfigur, og han vil lede efter at medlemmernes sager løftes godt – både politisk og kommunikationsmæssigt. Tilfredse medlemmer er det vigtigste for ham, gennemslag i pressen, troværdighed hos de politiske ordførere og at opnå resultater for ”den gode sag”.Det betyder at du især skal arbejde med presse – og at pressen er vigtig fordi den forkorter de politiske forhandlingsprocesser.\nPassion og følelserne uden på tøjet\nDin hverdag minder meget om at arbejde i en helt almindelig kommunikationsafdeling i det offentlige. Du løser stadig opgaver på tværs, du skal tænke integreret og have både udsyn og indsigt. Dog er du nu tættere på ledelsen og tættere på beslutningerne og har mere direkte indflydelse. En anden forskel er også at dine kolleger tit vil have et meget passioneret forhold til den gode sag.\nDet kan betyde at din organisation og dit arbejde i ny og næ kan mangle fokuspunkter, overordnet retning, cool fakta og solide platforme for kommunikationen. Der kan også hurtigt opstå en os/dem-retorik som bestemt ikke gør dit arbejde hverken professionelt eller særligt troværdigt for omverdenen. Derfor skal du tit bruge din kommunikation som modvægt til følelserne. Hvor andre organisationer kan lede i timevis efter identifikationen, væsentligheden, sensationen og den gode case, så findes de (desværre) til overflod i interesseorganisationer. Det betyder at du i dit arbejde skal fokusere på tal, fakta med videre.\n• Sammenhænge på tværs og gennemslag udadtil\n• Krav om resultater og synlighed\n• Den gode sag\n• Ambassadør og lobbyist\n• At hjerte og faglighed går hånd i hånd.\n• Følelserne sidder uden på tøjet\n• Lang vej til de politiske resultater\n• Svært at styre budskaberne i organisationen\n• Nogle organisationer kan være støvede og gammeldags\n• Økonomien er usikker.\nDet er ikke til at sige om du trives bedst det ene eller det andet sted. Det kommer nemlig an på din type og dit temperament og på hvad der i bund og grund motiverer dig til at stå op dag efter dag og tænde for computeren. Afhængigt af matchet mellem din type og din arbejdsplads så kan din arbejdstid blive henholdsvis en langsommelig og kedelig affære, en spændende og begejstret tid eller en pine og en plage. Eller noget midt i mellem. For det er ikke sort eller hvidt – og alligevel er der en masse overvejelser som du bør have, inden du skifter job – eller bare søger et job. Det skal jo være sjovt at gå på arbejde.\nStil krav. Forvent meget. Vær dig selv. Sig fra. Tro på dig selv. Og spark røv.\nArtiklen har været trykt i KOM magasinet august 2009 og er venligst lånt af dem.\nVil du være k-rådgiver? Tænk dig nu godt om - At skifte fra et godt job i det offentlige til et job som kommunikationsrådgiver i det private kan være noget af en over...


Savner du oplevelser – tag på adventurerejse – Mathilde Mac's Nyheder\nSavner du oplevelser – tag på adventurerejse\naugust 24, 2018 admin adventurerejse for unge 0\nHungrer du efter vilde oplevelser langt væk fra hverdagen, som du vil kunne huske resten af livet? Mangler du adventure, natur og kultur i din hverdag? Så er en adventurerejse lige noget for dig! Tag med på adventurerejse for unge, hvor du vil møde nye mennesker fra hele verden, der er på samme eventyr som dig. Du vil opleve smukke sandstrande, krystalblåt hav og de smukkeste solnedgange, du nogensinde har set.\nHvad står på din bucket-list?\nHvis du drømmer om at opleve vild og storslået natur, skal du vælge en adventurerejse, som er langt fra den klassiske charterrejse. Du vil få mulighed for at få krydset en masse seje oplevelser af din bucket-list, hvad enten du drømmer om at snorkle, surfe eller noget helt tredje. Det er kun dig selv, der sætter begrænsninger for din rejse.\nDin eventyrrejse venter lige rundt om næste hjørne!\nDe fleste vælger at begive sig ud på deres eventyrrejse, når de holder sabbatår, fordi de har friheden til at rejse ud i verden og opleve mange forskellige steder og lande. Hvis du ønsker at glemme alt om de kedelige hverdagsrutiner derhjemme, så tag afsted på dit livs eventyrrejse. I samarbejde med et rejseselskab, kan du planlægge din rejse, så du kan få oplevet de ting, du går og drømmer om. Du skal nemlig ikke sidde tilbage og fortryde, at du aldrig tog af sted. Når du rejser på denne måde, får du rig mulighed for at opleve smukke templer, bade i vandfald, hike på vulkaner, surfe, vandre i regnskoven og meget mere.\nDer findes mange forskellige spændende rejseprogrammer, som har fokus på de unikke aspekter ved netop det land, du besøger. For eksempel kan du i Thailand vandre i junglen, besøge lokale markeder og flotte templer. I Australien kan du med et buspas i hånden udforske østkysten, hvor du kan lære at surfe, og om aftenen hænger du ud med dine nye venner i surfcampen.\nVil du have ekstra krydderi?\nDu skal være forberedt på, at eventyret ikke befinder sig for enden af landingsbanen. Du skal være åben for omveje og ændringer i programmet undervejs, hvis du vil have unikke oplevelser. Når du vælger at rejse på denne måde, rejser du med en vis spontanitet og frihed. En adventurerejse bliver din rejse for livet, som samtidig vil bidrage positivt til din personlige udvikling.\nBliv coach og gør en stor forskel\nFordelene ved en elcykel


Miljøforening til kamp: Byråd bør blande sig i sag om gigantisk svinefarm - sn.dk - Næstved\nArtiklen: Miljøforening til kamp: Byråd bør blande sig i sag om gigantisk svinefarm\nNæstved - 05. januar 2021 kl. 18:50\nDen radikale miljø- og landbrugsordfører Zenia Stampe og initiativtagerne til Miljøforeningen for Gammel Susåland og omegn besøgte mandag området udenfor Glumsø, hvor svineproducent Kasper Jeppesen, Tybjerggaard Agri Aps, har søgt om tilladelse til at bygge en af landets største svinefarme, der vil fylde næsten 9500 kvadratmeter og som årligt skal producere op til 45.000 slagtesvin.\nMiljøforeningen har omkring 70 medlemmer, der bor i nærheden af den kommende svineproduktion. Foreningen frygter larm, lugt og forurening fra svinebedriften.\nZenia Stampe har stillet sig i front for lokale beboergrupper flere steder på Sjælland, der ønsker debat om den lovgivning, som de mener sætter industriel landbrugsproduktion foran beboere i landområderne.\n- I og med at vi bor på landet har vi også sagt ja til at bo i et erhvervsområde, hvor landbruget har fortrinsret, så længe det overholder miljøreglerne. Men det er en Morten Korch-lovgivning, som slet ikke tager højde for at der i dag bliver bygget svineindustrikomplekser. Det er ikke bare landbrug, siger Charlotte Eliassen, der er formand for Miljøforeningen for Gammel Susåland og omegn.\nMens de Radikales Zenia Stampe vil rejse spørgsmålet om den manglende lokale indflydelse på store svinebrug på Christiansborg, vil Miljøforeningen forsøge at få kommunalpolitikerne i Næstvedkommune i tale.\n-Vi vil invitere borgmester Carsten Rasmussen, viceborgmester Klaus Eusebius Jakobsen og kommunaldirektør Rie Perry til et virtuelt møde, for at forklare dem, at kommunen bør søge om at blive undtaget fra loven for selv at få indflydelse på hvor der kan bygges industrielt landbrug, siger Pernille Follmann Ballebye fra Miljøforeningen for Gammel Susåland og omegn.\nFlere andre kommuner, blandt andet Esbjerg og Holbæk, har søgt om at blive undtaget for loven om husdyrbrug, som ikke levner kommunerne mulighed for at bestemme hvor der må bygges nye store staldanlæg. Miljøforeningen for Gammel Susåland og omegn mener, at Næstved kommune skal gå samme vej.\n- Området ved Glumsø, tæt ved skov og Suså er attraktivt for tilflyttere. Derfor bør kommunen bede om større fleksibilitet fra lovgivningens side, så der kan tages lokale hensyn og man sammen kan finde en alternativ placering for svineproduktionen, siger Michael Steen.\nHan er næstformand i Miljøforeningen og bliver nærmeste nabo til svinestalden på Vinderuphøjvej 1 ved Glumsø.\nKasper Jeppesen, Tybjerggaard Agri Aps, der har søgt om at få lov til at bygge det store svineproduktionsanlæg fortalte før jul Sjællandske, at han gerne vil placere anlægget længere væk fra naboerne, og gerne vil i dialog med dem.\n- Han har ikke inviteret os til dialog. Det er ham der vil bygge, så det bør være ham der kører rundt og snakker med naboerne, mener Michael Steen.