Instruks nr. 5 Økologiordninger Instruks for kontrol af arealordningerne Juni 2016, Version 2 - PDF\nDownload "Instruks nr. 5 Økologiordninger Instruks for kontrol af arealordningerne Juni 2016, Version 2"\n1 Instruks nr. 5 Økologiordninger Instruks for kontrol af arealordningerne 2016 Juni 2016, Version 2\n2 Redaktion: NaturErhvervstyrelsen Tekst: Team Fysisk Kontrol, Jordbrugskontrol, Center for Kontrol Fotos: Anne Bach ISBN: NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 2\n3 Indhold Nyt siden sidst 6 1. MB 26: Miljøbetinget tilskud Støtteberettiget til grundbetaling Mindste areal Beskaffenhed Ikke landbrug Tilladte aktiviteter Rådighedskrav Producentskifte Tilsagnsareal og indtegnet areal i IMK Krav til landbrugsmæssig produktion Ingen krav om landbrugsmæssig produktion Kombination af ordninger GLM-landskabselementer Anmeldt MFO-randzone på mark med miljøbetinget tilskud meter beskyttelseszone omkring drikkevandsboringer Arealer omfattet af artikel 32 undtagelserne Ekspropriation Gødningskvoteberegning og regnskab Om Register for Gødningsregnskab Hvad er en gødningskvoteberegning? Formkrav til gødningskvoteberegningen Oplysninger i kontrolgrundlaget Kontrol af gødningskvoteberegning Gødningsregnskab Kontrol af gødningsregnskab Kvælstofreduktion Optælling af dyr Optælling af dyr A Oplysninger i kontrolgrundlag om optælling af dyr Pesticider (plantebeskyttelsesmidler) Sprøjtning under tråd Skatte-, moms- og driftsregnskaber OM 35: Omlægningstilskud til økologisk jordbrug Omlægning til økologi Støtteberettiget til grundbetaling Mindste areal Beskaffenhed Ikke landbrug Rådighedskrav Producentskifte Tilsagnsareal og indtegnet areal i IMK Anden anvendelse Tilladte aktiviteter 33 NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 3\n4 2.11 Krav til landbrugsmæssig produktion Ingen krav til landbrugsmæssigt produktion Kombination af ordninger GLM-landskabselementer Anmeldt MFO-randzone på mark med omlægningstilskud meter beskyttelseszone omkring drikkevandsboringer Arealer omfattet af artikel 32 undtagelserne Ekspropriation Skatte-, moms- og driftsregnskaber ØA 36 og ØA 37: Økologisk Arealtilskud Omlægning til økologi Autoriseret økolog Støtteberettiget til grundbetaling Mindste areal Beskaffenhed Ikke-landbrug Tilladte aktiviteter Rådighed Producentskifte Tilsagnsareal og indtegnet areal i IMK Krav om opsætning af plakat Erhvervsmæssig hjemmeside i forbindelse med tilsagnet Krav til landbrugsmæssig produktion Kombination af ordninger Afgrøder, der ikke er støtteberettigede til Økologisk Arealtilskud GLM-landskabselementer Anmeldt MFO-randzone på mark med økologisk arealtilskud meter bræmmer på mark med økologisk arealtilskud meter beskyttelseszone omkring vandboringer Arealer omfattet af artikel 32 undtagelserne Gødningskvoteberegning Optælling af dyr Optælling af dyr A Oplysninger i kontrolgrundlag om optælling af dyr Anvendt ikke tilladt gødning Pesticider (Plantebeskyttelsesmidler) Skatte-, moms- og driftsregnskaber Frugt/bærtillæg Vildt- og bivenlige tiltag Svig Mistanke om svig Definitioner Fremgangsmåde Henvendelser om svig fra borgere 64 Bilag 1.Økologisk jordbrug: Godkendte aktiv-stoffer + liste over godkendte ikke-økologiske gødningsstoffer og jord-forbedringsmidler 65 A. Liste over ikke-økologiske gødningsstoffer og jordforbedringsmidler Gødningsstoffer og jordforbedringsmidler, der kan bruges i særlige tilfælde. 65 B. Aktivstoffer, der i særlige tilfælde kan bruges som plantebeskyttelsesmidler på økologiske marker, herunder marker, hvor omlægningen er begyndt 72 NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 4\n5 Bilag 2.Retsgrundlag 74 Bilag 3.Forenlighedstabel 78 NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 5\n6 Nyt siden sidst Nyt siden version 1 (maj 2016) - Kapitel 1, afsnit : Gødningskvoteberegning og regnskab omskrevet. - Kapitel 1, afsnit : Optælling af dyr. Afsnit udvidet og gjort mere detaljeret. - Kapitel 3, afsnit 3.11: Krav om opsætning af plakat: Afsnit forkortet, da krav om plakat er ophævet. - Kapitel 3, afsnit 3.12: Afsnit om erhvervsmæssig hjemmeside er flyttet fra afsnit 3.11 til afsnit Kapitel 3, afsnit : Optælling af dyr. Afsnit udvidet og gjort mere detaljeret. - Kapitel 3, afsnit 3.26: Under afsnittet om jævn fordeling af planterne, er afstanden mellem stammerne ændret fra 8 til 10 meter. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 6\n7 1. MB 26: Miljøbetinget tilskud Kontrolårsag: r Formålet med miljøbetinget tilskud er at forbedre miljøet og beskytte naturen. Det miljøbetingede tilskud gives som kompensation for nedsat tilførsel af gødning og ingen brug af pesticider (plantebeskyttelsesmidler), bortset fra dem, der må anvendes til økologisk jordbrugsproduktion. Der er tale om 5-årige tilsagn indgået i Tilsagnene udløber i 2016 eller Støtteberettiget til grundbetaling Arealet skal være støtteberettiget til grundbetaling, dog med den undtagelse, at et areal med juletræer eller pyntegrønt i kort omdrift ligeledes er støtteberettiget til miljøbetinget tilskud. Braklagte arealer og GLM-landskabselementer er ikke støtteberettigede. Hvis du på arealer, hvortil der er søgt miljøbetinget tilskud, konstaterer, at kravene om beskaffenhed, ikke-landbrug, indtegningskrav, mindste areal for marker eller aktivitetskravet ikke er overholdt, skal du vælge de observationer, som er beskrevet under grundbetalingsordningen. Observationen vil så også slå igennem på miljøbetinget tilskud. Hvis ansøger ikke søger grundbetaling til et areal, og du finder overtrædelser af reglerne for grundbetalingen på arealet, skal du oprette følgende observation på arealet: Arealet er ikke støtteberettiget til grundbetaling (9.1.1) 1.2 Mindste areal Marker med tilsagn om miljøbetinget tilskud skal være på mindst 0,30 ha, når der ansøges om tilsagn, det vil sige i første tilsagnsår. Der kan være flere støtteberettigede afgrøder i samme mark. Hvis du opmåler en mark til mindre end 0,30 ha, skal du underkende marken, medmindre at - det ikke kan afvises, at arealet har været 0,30 ha eller større i det første tilsagnsår - den er sammenhængende med et andet areal, hvortil der også er søgt miljøbetinget tilskud type 26 - og der er en støtteberettiget, permanent passage på mindst 4 meter mellem de pågældende arealer Bemærk, at hvis der er søgt miljøbetinget tilskud til et areal, der er opdelt i forskellige marker som følge af, at der er søgt forskellige ordninger på arealet, skal du kontrollere markerne som sammenhængende. Hvis en mark er anmeldt med under 0,30 ha, eller den er anmeldt med 0,30 ha eller derover, men du ved kontrollen opmåler den til under 0,30 ha, skal du oprette en observation. Se nærmere i delinstruks 3 Direkte Støtte. 1.3 Beskaffenhed Reglerne for plantedække, vandlidende arealer, grøfter og læhegn samt søer og træer følger grundbetalingsordningen. Der gælder dog særlige regler for arealer med græs og for arealer med sommerbrak og græs anvendt til grøngødning, se nedenfor. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 7\n8 1.4 Ikke landbrug Kravene er de samme som angivet under grundbetalingsordningen. Der er dog en række undtagelser for arealer med miljøbetinget tilskud, som er beskrevet her: Tilsagnsarealer, der overgår til anden anvendelse Tilsagnsarealer, der overgår til anden anvendelse, kan opretholde tilsagnet uden at modtage udbetaling, og dermed undgå et krav om tilbagebetaling. Der kan for eksempel være tale om arealer, der overgår til - Natur o.l. (for eksempel søer, læhegn, vildtremiser, naturgenopretningsprojekter mv.) - Skov, hvis der ikke er ydet tilskud til arealerne, mens de træer, der helt eller delvis udgør skoven, har været på arealet - Permanente markveje og kørespor, der skal tegnes ud som en selvstændig markblok Disse arealer skal være anmeldt med afgrødekode 905 og skal, hvis udløbsåret er 2017, overholde krydsoverensstemmelsesreglerne. Hvis der i kontrolgrundlaget fremgår et areal anmeldt med afgrødekode 905, skal du godkende det til miljøbetinget tilskud. Afgrødekoden sikrer, at der ikke udbetales miljøbetinget tilskud til arealet. Husk dog, at hvis arealet er indberettet med en anden afgrødekode end 905, og det er overgået til anden anvendelse, skal du altid oprette den relevante observation i IMK. Haver, parker, køkkenhaver og lignende Reglerne for haver, parker, køkken og lignende følger grundbetalingsordningen. Buske, træer og skov Kravene om maksimalt antal træer og buske er de samme som angivet under grundbetalingsordningen. Permanent vandlidende Kravene er det samme som angivet under grundbetalingsordningen. Hvis et areal er permanent vandlidende/vanddækket, kan tilsagnet dog opretholdes, hvis det er anmeldt med afgrødekode 905, Anden anvendelse på tilsagnsarealer. 1.5 Tilladte aktiviteter Reglerne for tilladte aktiviteter følger grundbetalingsordningen. 1.6 Rådighedskrav Ansøger skal have rådighed over arealerne i hele tilsagnsperioden, dvs. at ansøger skal drive arealet som ejer eller forpagter i hele tilsagnsperioden. Du skal kun kontrollere for rådighed, hvis der opstår tvivl om rådigheden i forbindelse med kontrollen, eller hvis det fremgår af kontrolgrundlaget, at du skal følge op på overlap. Du skal i så fald anmode om dokumentation for rådigheden i hele den forløbne del af tilsagnsperioden. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 8\n9 Hvis ansøgeren ikke kan dokumentere rådigheden for hele denne periode, skal du oprette følgende observation på arealet i IMK: Ikke til rådighed i hele tilsagnsperioden (1.3.2) 1.7 Producentskifte Det kan forekomme, at der er sket producentskifte, uden at det er registreret hos NaturErhvervstyrelsen. Hvis du i løbet af kontrollen bliver opmærksom på, at et eller flere arealer er producentskiftet til og fra ejendommen, skal du gøre følgende: Hvis ansøger ved producentskifte har overdraget et tilsagnsareal, som er indberettet i ansøgers Fællesskema 2016, skal du stadig kontrollere arealet i forbindelse med kontrol af bedriften. Hvis ansøger ved producentskifte har modtaget et tilsagnsareal, der er anmeldt i en anden ansøgers Fællesskema, skal du ikke kontrollere dette areal i forbindelse med kontrollen. 1.8 Tilsagnsareal og indtegnet areal i IMK Det er kun muligt for ansøger at få miljøbetinget tilskud til et areal, der både er omfattet af tilsagnslaget og ansøgers indtegning for 2016 (gule område på figur 1 herunder). Hvis ansøger har indtegnet et større areal end tilsagnsarealet eller der ikke er sammenfald mellem tilsagnslag og markindtegninger, skal du oprette følgende observation på arealet, der ikke er omfattet af tilsagnslaget: Indtegnet areal, hvorpå der ikke er tilsagn (1.5.1) Hvis ansøger har indtegnet et mindre areal end tilsagnsarealet eller der ikke er sammenfald mellem tilsagnslag og markindtegninger, skal du oprette én af følgende observationer på dén del af tilsagnslaget, der ikke indtegnet med i marken: Ikke anmeldt/indtegnet tilsagnsareal ikke støtteberettiget (1.5.2) Ikke anmeldt/indtegnet tilsagnsareal støtteberettiget (1.5.3) Figur 1: Der skal være 1:1 sammenfald mellem ansøgers mark indtegning og tilsagnslag. 1.9 Krav til landbrugsmæssig produktion Støtteberettigede arealer skal have karakter af at være landbrugsmæssigt udnyttet eller drives med juletræer eller pyntegrønt i kort omdrift. Bemærk, at landbrugsmæssig produktion ikke er det samme som aktivitetskravet under grundbetalingsordningen. Dette gælder følgende områder: NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 9\n10 Arealer i omdrift Der skal foregå en landbrugsmæssig produktion på arealet, det vil sige tilsåning af dyrkede arealer, afgræsning eller der skal tages slæt, dvs. at det afslåede plantemateriale skal fjernes fra arealet (afpudsning er ikke nok). Permanente afgrøder For arealer med permanente afgrøder, for eksempel frugt- eller bærafgrøder, skal det være tydeligt, at arealet er drevet plantagemæssigt. Det betyder, træerne og buskene skal fremstå som en plejet kultur i veldefinerede rækker, der muliggør pleje af træer og buske samt høst af afgrøden. Arealerne skal fremstå som vedligeholdte dyrkede arealer og må ikke ligge hen som natur eller vildnis. Hvis kravene til permanente afgrøder ikke er overholdt, skal du i IMK oprette den observation, der passer. Lavskovsarealer Reglerne for lavskov følger grundbetalingsordningen. Bemærk, at for miljøbetinget tilskud bliver tilskuddet reduceret til 0 kr. for arealer anmeldt med MFO-lavskov. Arealet kan derfor forblive i tilsagn. Juletræer/pyntegrønt Arealer med juletræer i kort omdrift og pyntegrønt i kort omdrift skal senest fældes 10 år efter udplantning eller senest 14 år efter udsåning på tilsagnsarealet. Der er ikke krav om høst af en afgrøde hvert år. For tilsagn indgået i 2012 (udløbsår 2017) er det et krav, at arealet skal være tilplantet med 3000 træer pr. ha. Hvis det ikke er tilplantet med min træer pr. ha, skal du oprette følgende observation på arealet: Ikke min træer/ ha (7.4.2) For tilsagn indgået i 2011 er der ikke et specifik krav til antal træer pr. ha. Der må gerne være adgangsveje på arealer med juletræer, hvis disse bruges til at køre til og fra arealet. Er der træer på arealet, der ikke er i kort omdrift, oprettes en observation på arealet. I IMK skal du vælge: Ikke i kort omdrift (7.4.1) Du skal skrive i observationsbemærkninger i CAP-TAS, hvornår de ældste træer er plantet/udsået. Bemærk dog, at der må være op til 100 træer ældre end 10 år (ammetræer) pr. ha på arealet. Træerne skal da stå spredt på arealet og kan accepteres i forholdet 1 ældre træ pr. 50 unge træer. Hvis de ældre træer står i klynger på over 100 m 2, skal der oprettes en observation, da dette betragtes som en manglende landbrugsmæssig udnyttelse af arealet. I IMK skal du oprette observationen: Ældre træer i klynger (7.4.3) Græsarealer Arealer med græs i omdrift eller permanent græs skal i perioden fra og med 15. maj og til og med 31. august anvendes produktionsmæssigt til slæt eller afgræsning, og arealerne skal under normale vejrforhold fremstå med tæt, lavt plantedække 31. august. Bemærk, at dette krav går ud over aktivitetskravet under grundbetalingsordningen (afpudsning er ikke nok), og skal være opfyldt til en anden dato (her 31. august) end på grundbetalingsordningen. Hvis græsarealer ikke fremstår med tæt, lavt plantedække 31. august, skal du oprette én af følgende observationer: Afgræsset, men fremstår ikke med tæt, lavt plantedække 31. august (9.5.1) Arealet ikke produktionsmæssigt udnyttet i perioden 15. maj 31. august (9.5.2) NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 10\n11 Hvis du kontrollerer arealet før 1. september, og arealet ikke fremstår med tæt, lavt plantedække på kontroltidspunktet, skal du markere sagen til efterkontrol (se hvordan du markerer sagen til efterkontrol i den tekniske guide). Brak Arealer anmeldt med brak (også MFO-brak) kan ikke få udbetalt miljøbetinget tilskud, dog kan tilsagnet opretholdes. Hvis du konstaterer, at et areal reelt er et brakareal, men er anmeldt med en anden afgrødekode, skal du ændre afgrødekoden og oprette følgende observation på arealet i IMK: Ikke støtteberettiget afgrøde (9.1.5) For at ændre afgrødekoden oprettes følgende observation på samme areal: Konstateret anden afgrøde end anmeldt (1.1.1) Husk i CAP-TAS, at notere hvilken afgrøde, der er konstateret på arealet. Bemærk, at der er særlige regler med hensyn til sommerbrak og grøngødning, se nedenfor. Sommerbrak På økologiske arealer er det tilladt at bekæmpe rodukrudt med sommerbrak i en begrænset periode. Sommerbrak betragtes som en landbrugsmæssig udnyttelse, da brakperioden er begrænset, og der både før og efter er en afgrøde eller efterafgrøde på arealet. Der er forskellige former for sommerbrak, som er støtteberettiget, og de er defineret således: - Vintersæd, der er etableret i efteråret, høstes først i maj. Det kan spredes på marken eller høstes som grønkorn - Vårsæd sås senest 31. maj. Vårsæden høstes grøn eller spredes på marken sidst i juni, og der gennemføres sommerbrak fra sidst i juni. Marken ligger sort i 6-8 uger, hvor der jordbehandles - Kløvergræsmark udnyttes frem til sidst i juni, og man kan herefter gennemføre sommerbrak som ovenfor Du skal i forbindelse med arealkontrol ikke kontrollere om marken efter sommerbrak bliver pløjet og efterfulgt af en efterafgrøde. Grøngødning For økologiske arealer med græs i omdrift er det også muligt at anvende arealerne til grøngødning, således at arealet afpudses, og det afslåede materiale efterlades på marken. Det er dog et krav, at: - Arealerne er etableret med en kløvergræsblanding med mindst 15 vægtprocent kløver - Tilsagnshaver i hele kalenderåret opbevarer dokumentation for indkøb af den anvendte kløvergræsblanding - Der har været en anden hovedafgrøde end græs på arealerne i det foregående år. Hvis du ved kontrollen konstaterer, at et græsareal kun er afpudset og ikke anvendt til slæt, skal ansøger forevise ovenstående dokumentation, før du kan godkende arealet. Hvis arealet ikke anvendes til grøngødning, det vil sige ovenstående ikke kan dokumenteres, skal du vælge observationen: Arealet ikke produktionsmæssigt udnyttet i perioden 15. maj 31. august (9.5.2) 1.10 Ingen krav om landbrugsmæssig produktion Bemærk, at hvis et areal er anmeldt med en af nedenstående afgrødekoder i tabel 1 og det er i tilsagnsår, er der ingen krav om jordbrugsmæssigt udnyttelse, idet ansøger bibeholder sit tilsagn, men ikke modtager årets udbetaling. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 11\n12 Tabel 1: Afgrødekoder, hvor der ikke vil blive udbetalt miljøbetinget tilskud 258 Permanent græs, ø-støtte 265 Græs, slæt før vårsået afgrøde 271 Rekreative formål 305 Permanent græs, uden udbetaling af økologi-tilskud 306 Græs i omdrift, uden udbetaling af økologi-tilskud 308 MFO-Slåningsbrak 310 Slåningsbrak 324 Blomsterbrak 325 MFO-Blomsterbrak 360 Vildtafgrøder 361 Ikke støtteberettiget landbrugsareal 487 Skovlandbrug 549 Lukket system 1, en-årige 550 Lukket system 2, stauder 560 Containerplads 1, frugtbuske 561 Containerplads 2, en-årige 562 Containerplads 3, stauder 563 Svampe, champignon 580 Skovdrift, alm. 581 Nyplantning i skov med træhøjde under 3 m 602 MFO Pil 603 MFO - Poppel 604 MFO El 605 MFO - Lavskov 888 Nye tilsagn uden råderet v. ansøgningsfristen 900 Øvrige afgrøder 903 Lysåbne arealer i skov 905 Anden anvendelse på tilsagnsarealer 907 Naturarealer, økologisk jordbrug 921 Bar jord Hvis du ved kontrollen konstaterer, at der på et areal anmeldt med en af ovenstående afgrøder, også er den pågældende afgrøde på arealet, skal du ikke oprette en observation på arealet for manglende landbrugsmæssig produktion. Øvrige tilsagnsbetingelser skal dog være overholdt. Dvs. der må for eksempel ikke være sprøjtet på arealet, ligesom arealet ikke må anvendes til en ikke-støtteberettiget aktivitet. Hvis du konstaterer, at arealet ikke er støtteberettiget, skal du oprette en observation på arealet i IMK ved at vælge den observation, der karakteriserer overtrædelsen. For eksempel hvis et areal er anmeldt som slåningsbrak (afgrødekode 310), men du ved kontrollen konstaterer, at der er anlagt en ridebane på arealet, skal du oprette følgende observation på arealet: Ridebane (3.4.2) Husk, at du altid skal ændre afgrødekoden til den konstaterede afgrøde. Dette gælder også for ovenstående afgrødekoder. Hvis et areal er anmeldt med en støtteberettiget afgrødekode, men du ved kontrollen konstaterer en af ovenstående afgrøder på arealet, skal du oprette følgende observation: Ikke støtteberettiget afgrøde (9.1.5) For at ændre afgrødekoden oprettes følgende observation på samme areal: Konstateret anden afgrøde end anmeldt (1.1.1) NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 12\n13 Husk i CAP-TAS, at notere hvilken afgrøde, der så er konstateret på arealet Kombination af ordninger Miljøbetinget tilskud må kun kombineres med følgende ordninger: - Grundbetaling - Omlægningstilskud til økologisk jordbrug (OM) - Ø-støtte Hvis du ved kontrollen konstaterer, at der på et areal (hel mark eller delmark) med tilsagn om miljøbetinget tilskud er overlap i IMK med et uforeneligt tilsagn (tabel 2 for afgrødekoder), skal du rette henvendelse til Vagttelefonen, som vil rette henvendelse til Miljø- og Biodiversitet, der vil finde ud af, hvilket tilsagn, der er det gældende. Hvis sagen ikke kan løses administrativt, skal du i IMK vælge følgende observation: Arealet er underlagt en anden ordning (9.1.3) Observationen gælder på hele marker såvel som på delarealer. Tabel 2: Afgrødekoder for ordninger, der ikke kan kombineres med miljøbetinget tilskud 247 Miljøgræs MVJ-tilsagn (0 N), omdrift 253 Miljøgræs MVJ-tilsagn (80 N), omdrift 254 Miljøgræs MVJ-tilsagn (0 N), permanent 311 Skovrejsning på tidl. landbrugsjord årig udtagning årig udtagning af agerjord med frivillig skovrejsning årig udtagning med tilsagn om skovrejsning fra NST 318 MVJ ej udtagning, ej landbrugsjord 319 MFO Vådområder eller lavbundsjorde med udtagning 320 Braklagte randzoner 321 Miljøtiltag, ej landbrugsarealer 586 Offentlig skovrejsning 587 Skovrejsning på tidl. landbrugsjord Statslig skovrejsning 589 Bæredygtig skovdrift 590 Bæredygtig skovdrift i Natura 2000-område 908 Naturarealer, ansøgning om miljøtilsagn 1.12 GLM-landskabselementer GLM-søer Det er ikke muligt at få udbetalt miljøbetinget tilskud til GLM-søer. Ansøger skal i IMK tegne GLM-søen ud som en selvstændig mark, og undlade at søge udbetaling af tilskud. Hvis du i forbindelse med kontrollen konstaterer, at der til GLM-søer også søges støtte til miljøbetinget tilskud, skal du oprette følgende observation på arealet i IMK: Ikke støtteberettiget afgrøde (9.1.5) Bemærk, at ovenstående observation kun gælder på miljøbetinget tilskud, hvis GLM-søen er støtteberettiget til grundbetaling/anvendes som MFO-areal. Hvis GLM-søen er større end m 2, er det ikke støtteberettiget, og du skal oprette følgende observation i IMK: GLM-landskabselement større end m 2 (3.6.1) NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 13\n14 GLM-fortidsminder Det er kun muligt at få udbetalt miljøbetinget tilskud til GLM-fortidsminder, hvis arealet er plejet med afgræsning eller slæt. Hvis arealet ikke er støtteberettiget til miljøbetinget tilskud, skal ansøger i IMK tegne GLM-fortidsmindet ud som en selvstændig mark, og undlade at søge udbetaling af miljøbetinget tilskud. Hvis du i forbindelse med kontrollen konstaterer, at der til GLM-fortidsminder også søges støtte til miljøbetinget tilskud, skal du oprette følgende observation på arealet i IMK: Ikke støtteberettiget afgrøde (9.1.5) Bemærk, at ovenstående observation kun gælder på miljøbetinget tilskud, hvis GLM-fortidsmindet er støtteberettiget til grundbetaling/anvendes som MFO-areal. Hvis GLM-fortidsmindet er ødelagt eller reduceret i omfang, skal du oprette en AKO-kontrolsag. Hvis GLM-fortidsmindet er større end m 2 er det ikke støtteberettiget, og du skal oprette følgende observation i IMK: GLM-landskabselement større end m 2 (3.6.1) 1.13 Anmeldt MFO-randzone på mark med miljøbetinget tilskud Da randzoneloven er afskaffet, skal randzonen kun fratrækkes tilsagnet i tilfælde, hvor ansøger er omfattet af de grønne krav (eller vælger at være det) og aktivt har tilvalgt MFO-randzoner på de enkelte marker med miljøbetinget tilskud. For eksempel kan ansøgere med både økologiske og ikke-økologiske arealer tilvælge MFO-randzoner på marker med miljøbetinget tilskud. Er den pågældende mark markeret med MFO-RZ og MB-26 under Arealkategori i kontrolgrundlaget, skal du kontrollere om tilsagnsbetingelserne er overholdt på arealet anmeldt med MFO-randzone. Tilsagnet gives til hele arealet, men tilskuddet reduceres til 0 kr. ved overlap med en MFO-randzone, hvilket beregnes automatisk i CAP-TAS og IMK. Da MFO-randzonen følger kortudpegningen, skal du aldrig ændre i randzonelaget, heller ikke selvom randzonen ligger skævt i forhold til vandløbet eller søens kronekant. Du kan læse mere om kontrol af MFO-randzoner i delinstruks nr. 4 Grønne krav. Er tilsagnsbetingelserne ikke overholdt på arealet anmeldt med MFO-randzone, skal du oprette en observation på arealet, der angiver, hvilken tilsagnsbetingelse, der ikke er overholdt. Bemærk, at der udbetales tilskud til 2-meter bræmmen for denne ordning. Arealet kan stadig medregnes til grundbetaling, hvis det opfylder støttebetingelserne meter beskyttelseszone omkring drikkevandsboringer Det er ikke muligt at opretholde tilsagn om miljøbetinget tilskud til 25 meter beskyttelseszonen omkring en drikkevandsboring. Ansøger kan anmelde arealet med afgrødekode 248, 249 eller 309 og dermed undlade at søge miljøbetinget tilskud til arealet. Hvis du i forbindelse med kontrollen konstaterer, at der til et areal omfattet af 25 meter beskyttelseszone også er søgt støtte om miljøbetinget tilskud, skal du oprette følgende observation på arealet og ændre afgrødekode for arealet: Ikke støtteberettiget afgrøde (9.1.5) I observationsbemærkningsfeltet i CAP-TAS skal du notere, at der er tale om 25 meter beskyttelseszone omkring en drikkevandsboring. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 14\n15 For at ændre afgrødekoden oprettes følgende observation på samme areal: Konstateret anden afgrøde end anmeldt (1.1.1) Husk i CAP-TAS, at notere hvilken afgrøde, der så er konstateret på arealet. Hvis der er dyrket andet end græs i beskyttelseszonen, er der tale om overtrædelse af nationale regler. Der er ikke længere tale om overtrædelse af et KO-krav Arealer omfattet af artikel 32 undtagelserne Arealer, der er omfattet af undtagelsesbestemmelserne i artikel 32, er ikke berettiget til miljøbetinget tilskud. Hvis du i forbindelse med kontrollen konstaterer, at der til et areal omfattet af artikel 32 er givet tilsagn, og der søges miljøbetinget tilskud, skal du oprette følgende observation i IMK: Arealet er omfattet af artikel 32 (9.1.4) 1.16 Ekspropriation Reglerne for ekspropriation følger grundbetalingsordningen Gødningskvoteberegning og regnskab Tilsagnstype 26 er opdelt i to typer kvælstofreduktion alt efter om ansøger har valgt 75 % af kvælstofnormen eller 140 kg total N/ha harmoniareal. Det fremgår af kontrolgrundlaget, hvilken type reduktion ansøger har valgt Om Register for Gødningsregnskab Bedrifter med en omsætning over kr. inden for planteavl, husdyravl, skovbrug eller kombinationer heraf, og som samtidig opfylder mindst én af følgende betingelser, skal være tilmeldt Register for Gødningsregnskab: - har mere end 10 DE, - har mere end 1 DE pr. ha, eller - modtager mere end 25 tons husdyrgødning eller anden organisk gødning i planperioden En bedrift kan vælge at blive tilmeldt registeret, hvis virksomheden har et aktivt CVR-nr. og opfylder kravet om en momsregistret omsætning på mindst kr. om året inden for planteavl, husdyravl, skovbrug eller kombinationer heraf. Når en bedrift er tilmeldt registret, skal den enkelte bedrift: - Udarbejde en gødningsplanlægning for, hvordan gødningen anvendes - Beregne en kvælstofkvote for, hvor meget kvælstof, der må udbringes på bedriften (gødningskvoteberegning) - Udarbejde et gødningsregnskab, der viser, hvor meget kvælstof, der er brugt i forhold til bedriftens samlede kvælstofkvote I gødningsregnskabet opgøres også, om reglerne om efterafgrøder og harmoniforhold er overholdt Hvad er en gødningskvoteberegning? Ifølge gødskningsreglerne er ansøger forpligtet til at udarbejde en gødningskvoteberegning, der viser, hvilke marker og afgrøder ansøger planlægger at dyrke i sæsonen. Ansøger skal i gødningskvoteberegningen beregne en kvælstofkvote, NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 15\n16 der viser hvor meget kvælstof, ansøger må udbringe på bedriftens marker. For at beregne kvoten bruges: afgrøde (mark, areal, afgrøde), afgrødens kvælstofnorm, afgrøde dyrket sidste år (forfrugt), jordbundstype, efterafgrøde og kvælstofprognosen. For at ansøger kan anvende gødningskvoteberegningen som dokumentation for ændringer, skal ansøger ajourføre gødningskvoteberegningen i løbet af planperioden, så den svarer til de faktiske forhold på bedriften. Den oprindelige gødningskvoteberegning skal desuden gemmes, så det kan dokumenteres, at gødningskvoteberegningen er udført inden for fristen. Gødningskvoteberegningen skal være udarbejdet senest 21. april Ofte vil ansøger, foruden den gødningskvoteberegning ansøger ifølge reglerne er forpligtet til at udarbejde, have en anden gødningsplan. Af denne gødningsplan fremgår det, hvilken type gødning og i hvilke mængder, det er planlagt at udbringe på de enkelte marker. Denne plan skal du dog ikke kontrollere i forbindelse med arealkontrollen. Nogle af de skemaer, der er godkendt af NaturErhvervstyrelsen, kombinerer de to typer gødningskvoteberegninger, for eksempel Næsgaard Mark. Hvis ansøger ifølge tilsagnet er forpligtet til at udarbejde en gødningskvoteberegning, skal du altid tage en kopi eller et foto af denne, også selvom tilsagnsbetingelserne ikke er overholdt. Kopier/fotos af gødningskvoteberegningen skal du journalisere på sagen i CAP-TAS Formkrav til gødningskvoteberegningen Gødningskvoteberegning kan udarbejdes i - Skema A - Skemaet Gødningskvote og efterafgrøder i Tast selv-service - Andre skemaer godkendt af NaturErhvervstyrelsen (Næsgaard Mark og DLBR) Hvis ansøger ikke er tilmeldt Register for Gødningsregnskab, er der ikke noget formkrav til gødningskvoteberegningen. Gødningskvoteberegningen skal dog altid indeholde tilstrækkelige oplysninger til, at der kan beregnes en gødningskvote (marker, areal, afgrøder, forfrugt, JB.nr., kvælstofnorm, efterafgrøder og kvælstofkvote). En tro og love-erklæring, som ansøger har udarbejdet efter planperiodens afslutning, og hvor det fremgår, at ansøger ikke har anvendt gødning i planperioden, må du kun acceptere som gødningskvoteberegning, hvis ansøger ikke er tilmeldt Register for Gødningsregnskab. Erklæringen skal indeholde de oplysninger, der er nødvendige for at foretage en gødningskvoteberegning Oplysninger i kontrolgrundlaget Det fremgår af kontrolgrundlagets afsnit Gødning om ansøger har udarbejdet og indsendt sin gødningskvoteberegning i Tast selv-service. Der står Ja Hvis der står Ja i kontrolgrundlaget, er gødningskvoteberegningen indsendt i Tast selv. Selvom gødningskvoteberegningen er indsendt, er det ikke ensbetydende med, at den er udfyldt korrekt. Der kan mangle oplysninger om forfrugt, jordbundstype, marker, så den korrigerede N-kvote enten ikke er beregnet (vil stå som 0) eller beregnet forkert. Hvis ansøger i forbindelse med kontrollen oplyser, at det er skemaet i Tast-selv, der anvendes som gødningskvoteberegning, skal du derfor være opmærksom på om gødningskvoteberegningen er korrekt udfyldt. Du skal sende sagen i høring, hvis ansøgers gødningskvoteberegning er mangelfuldt udfyldt, også selvom ansøger ikke bruger gødning eller alle markerne ingen gødningskvote har. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 16\n17 Der står Nej Hvis der står Nej i kontrolgrundlaget er kvælstofkvoten 0 kg N, hvilket forekommer i tre forskellige situationer. Det er derfor ikke helt entydigt, hvis der står Nej i kontrolgrundlaget. Et Nej i kontrolgrundlaget fremkommer hvis: - Ansøger ikke har indsendt sin gødningskvoteberegning - Ansøger ikke har beregnet sin kvælstofkvote, f.eks. ved ikke at overføre markplanen fra Fællesskemaet, men alligevel har indsendt skemaet for at indberette efterafgrøder - Ansøger har beregnet sin kvælstofkvote, men ingen af markerne har en kvote, hvorfor den totale korrigerede N- kvote er 0 kg N Det er desværre ikke muligt at adskille de tre typer fra hinanden i kontrolgrundlaget. Hvis ansøger kun har marker med 0 kg N, skal du derfor tjekke i Tast selv om der er indsendt gødningskvoteberegning til trods for, at der står Nej. Register for Gødningsregnskab Det fremgår af kontrolgrundlaget om ansøger er tilmeldt Register for Gødningsregnskab. Oplysningerne bliver hentet direkte fra NaturErhvervstyrelsens Register for Gødningsregnskab. Ordninger med krav om udarbejdelse af gødningskvoteberegning Hvorvidt ansøger skal udarbejde gødningskvoteberegning afhænger af hvilken type tilsagn ansøger har, og om ansøger er tilmeldt Register for Gødningsregnskab. For MB 26 skal ansøger udarbejde en gødningskvoteberegning uanset om ansøger er tilmeldt Register for Gødningsregnskab og uanset om ansøger anvender gødning eller ej. På følgende foranstaltninger skal ansøger udarbejde gødningskvoteberegning. Dog gælder for Økologisk Arealtilskud tilsagnstype 36 og 37, at der kun skal udarbejdes en kvoteberegning, hvis ansøger er tilmeldt Register for Gødningsregnskab. Ansøger kan kun opnå tillæg for reduceret kvælstoftilførsel, hvis vedkommende er tilmeldt Register for Gødningsregnskab. Dette kontrolleres ved en administrativ kontrol og du skal derfor ikke kontrollere gødningskvoteberegningen ved den fysiske kontrol. På tilsagnstype 26 kan ansøger vælge kvælstofreduktion med 140 kg total N/ha harmoniareal. Ansøger skal også udarbejde (og kunne fremvise) en gødningskvoteberegning, selvom reduktionskravet er i total N og ikke i udnyttet N. Når der udarbejdes gødningskvoteberegning i enten skema A eller i Tast selv-service er tallene i udnyttet N Kontrol af gødningskvoteberegning Gødningskvoteberegning udarbejdet og indsendt i Tast selv-service Det fremgår af kontrolgrundlaget om ansøger har udarbejdet og indsendt sin gødningskvoteberegning i Tast selv-service (se dog afsnit Oplysninger i kontrolgrundlaget ovenfor). Hvis det er tilfældet, skal du udskrive beregningen fra CAP-TAS. Du skal ved kontrolbesøget vise ansøger den gødningskvoteberegning, som du har fra CAP-TAS. Hvis ansøger gødsker efter gødningskvoteberegningen fra CAP-TAS, skal du gøre ansøger opmærksom på, at gødningskvoteberegningen fra Tast selv-service vil lægge til grund for kontrollen. En eventuel anden gødningskvoteberegning, som ansøger efterfølgende fremviser, vil dermed ikke indgå i grundlaget for kontrollen. Hvis ansøger i forbindelse med kontrolbesøget fremviser en anden gødningskvoteberegning end gødningskvoteberegningen fra Tast selv og samtidig oplyser, at det er denne gødningskvoteberegning, som er den gældende, skal du tage udgangspunkt i den fremviste gødningskvoteberegning. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 17\n18 Du kontrollerer, at gødningskvoteberegningen ikke er mangelfuld udfyldt, f.eks. at det er angivet ved miljøbetinget tilskud, hvis ansøger har valgt 75 % af kvoten. Ligeledes, at kolonnen N-reduktion er udfyldt for de marker, hvor der er krav om reduktion. Når ansøger indsender gødningskvoteberegningen via Fællesskemaet i Tast selv-service vil der ske en automatisk beregning af kvælstofkvoten. Hvis de indtastede oplysninger i Tast selv ellers er fyldestgørende, vil bedriftens kvælstofkvote være korrekt. Du skal derfor ikke regne kvælstofkvoten efter. Du skal heller ikke foretage beregning for marker i gødningskvoteberegningen, hvis ansøger har valgt 140 kg total N/ha harmoniareal. Dog skal du tjekke, at alle harmoniarealer er angivet i gødningskvoteberegningen. Hvis gødningskvoteberegningen ikke er udfyldt korrekt og fyldestgørende, og N-kvote i alt pr. mark dermed ikke er reduceret korrekt, skal du sende sagen i høring. Hvis du ved kontrollen anvender gødningskvoteberegningen fra Tast selv-service skal du være særlig opmærksom på, at den er opdateret i forhold til, hvilke afgrøder ansøger reelt dyrker. Gødningskvoteberegning udarbejdet i Tast selv-service, men ikke indsendt Ansøger kan godt udarbejde gødningskvoteberegningen i Tast selv-service uden at indsende den. I kontrolgrundlaget vil der stå nej til, at ansøger har indsendt sin gødningskvoteberegning i Tast selv-service. Det er kun, når gødningskvoteberegningen er indsendt, at det er muligt for dig at udskrive den fra CAP-TAS. Ansøger vil så være forpligtet til at fremvise gødningskvoteberegningen ved kontrolbesøget. Hvis ansøger fremviser en digital version, skal du have en udskrift/kopi, som du kan journalisere i CAP-TAS (se Teknisk guide for journalisering). Hvis ansøger ikke kan fremvise en gødningskvoteberegning, er det en overtrædelse af reglerne, og du skal høre ansøger om forholdet. Du kontrollerer, at gødningskvoteberegningen ikke er mangelfuldt udfyldt, f.eks. ved at se om der er angivet JB-nr., og at der er angivet ved miljøbetinget tilskud, hvis ansøger har valgt 75 % af kvoten. Ligeledes at kolonnen N-reduktion er udfyldt for de marker, hvor der er krav om reduktion. Endelig skal du kontrollere, at ansøger har husket at beregne i Tast selv-service inden kvoteberegningen er blevet gemt. Det gør du ved at efterregne for en af de marker, hvor der skal reduceres. Hvis der ikke er beregnet vil markens N-kvote i alt pr. mark være beregnet på baggrund af markens N-norm. Skriv din eventuelle beregning på udskriften, så den også bliver gemt, når du journaliserer gødningskvoteberegningen i CAP-TAS (se Teknisk guide for journalisering). Hvis der er foretaget beregning for én mark er der også beregnet for de øvrige marker i gødningskvoteberegningen. Du behøver derfor ikke tjekke de resterende marker, hvis gødningskvoteberegningen i øvrigt er udfyldt korrekt. Du skal heller ikke foretage beregning for marker, hvor der er krav om 0 kg N, og hvor N-kvote i alt pr. mark står til 0 kg N i gødningskvoteberegningen, eller hvis ansøger har valgt 140 kg total N/ha harmoniareal. Dog skal du tjekke, at alle harmoniarealer er angivet i gødningskvoteberegningen. Hvis der ikke er foretaget beregning og N-kvote i alt pr. mark ikke er reduceret korrekt, skal du sende sagen i høring. Gødningskvoteberegning ikke udarbejdet i Tast selv-service Hvis ansøger enten er forpligtet som følge af et tilsagn til at udarbejde gødningskvoteberegning eller er tilmeldt Register for Gødningsregnskab, skal ansøger i forbindelse med kontrollen fremvise en gødningskvoteberegning. Ansøger må gerne opbevare gødningskvoteberegningen elektronisk. Du skal i forbindelse med kontrollen have adgang til at se gødningskvoteberegningen digitalt og få en kopi printet ud eller tilsendt med mail på kontroldatoen. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 18\n19 Du skal altid tage kopi (eventuelt et foto) af den gødningskvoteberegning, som du har gennemgået i forbindelse med kontrollen. Kopier eller fotos skal du journalisere på sagen i CAP-TAS. Dette gælder også, selvom der ikke er nogen overtrædelse af gødskningsreglerne af hensyn til den efterfølgende sagsbehandling. Hvis ansøger ikke kan fremvise en gødningskvoteberegning, er det en overtrædelse af reglerne, og du skal høre ansøger om forholdet. Du skal i CAP-TAS fanebladet Gødning vælge Nej ud for følgende spørgsmål: Er gødningskvoteberegning 2015/2016 fremvist? Hvis ansøger ikke kan fremvise en gødningskvoteberegning ved kontrollen, for eksempel fordi den er hos konsulenten, skal ansøger have mulighed for at eftersende en gødningskvoteberegning. Der er dog tale om en overtrædelse, da ansøger er forpligtet til at opbevare og i tilfælde af kontrol kunne fremvise en opdateret gødningskvoteberegning på bedriften. Hvis ansøger eftersender en gødningskvoteberegning, journaliserer du denne på sagen i CAP-TAS til brug for den efterfølgende sagsbehandling. Du skal ikke ændre i overtrædelserne eller i opmålingsskemaerne. Produktion vil i sagsbehandlingen tage stilling til, om den eftersendte gødningskvoteberegning er tilstrækkelig til, at der ikke bliver beregnet nedsættelse af støtten. Eftersendt gødningskvoteberegning Hvis ansøger ikke kan fremvise en gødningskvoteberegning ved kontrollen, for eksempel fordi den er hos konsulenten, skal ansøger have mulighed for at eftersende en gødningskvoteberegning. Hvis ansøger eftersender en gødningskvoteberegning, journaliserer du denne i CAP-TAS. Du skal i CAP-TAS fanebladet Gødning vælge Ja ud for følgende spørgsmål: Hvis gødningskvoteberegning 2015/2016 ikke blev fremvist, blev den så eftersendt? Produktion vil i sagsbehandlingen tage stilling til, om den eftersendte gødningskvoteberegning er tilstrækkelig til, at der ikke bliver beregnet nedsættelse af støtten. Gødningskvoteberegningen skal være korrekt udfyldt En gødningskvoteberegning skal indeholde følgende oplysninger for alle marker, der enten har en kvælstofnorm eller som er omfattet af en eller flere ordninger, hvortil der er krav om udarbejdelse af gødningskvoteberegning: - Areal - Afgrøde - Afgrødens kvælstofnorm - Afgrøde dyrket sidste år (forfrugt) - Jordbundstype (JB.nr.) - Efterafgrøde - Eventuel kvælstofreduktion - Kvælstofkvote Bemærk, at hvis ansøger har valgt 140 kg total N/ha harmoniareal skal gødningskvoteberegningen kun indeholde oplysninger om: - Areal - Afgrøde - Harmoniareal Hvis den fremviste gødningskvoteberegning (eller den gødningskvoteberegning som du har fra CAP-TAS) mangler en eller flere af ovenstående oplysninger for markerne, der er omfattet af den ordning, du kontrollerer, er der tale om en overtrædelse af reglerne, og du skal høre ansøger på forholdet. Du skal i CAP-TAS fanebladet Gødning vælge Ja ud for følgende spørgsmål: NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 19\n20 Er gødningskvoteberegning 2015/16 mangelfuldt udfyldt? Gødningskvoteberegningen skal være opdateret For at ansøger kan anvende gødningskvoteberegningen som dokumentation for ændringer ved en kontrol, skal ansøger ajourføre gødningskvoteberegningen i løbet af planperioden, så den svarer til de faktiske forhold på bedriften. De valgte afgrødekoder i markplanen skal afspejle de faktiske forhold på marken. For miljøbetinget tilskud, hvor ansøger er forpligtet til at udarbejde gødningskvoteberegning, skal gødningskvoteberegningen være opdateret med hensyn til afgrøder, når du får den fremvist. Hvis der er en afgrødekode for græs, og der faktisk er græs på marken, skal du ikke ændre afgrøde, men bibeholde den afgrødekode for græs, som ansøger har valgt i gødningskvoteberegningen. Hvis den konstaterede afgrøde medfører, at kvælstofkvoten ikke er reduceret korrekt, skal du gøre som anført under afsnittet Reduktion af N-kvoten i forhold til delareal uden N-kvote længere nede. Bemærk, at arealet i forhold til gødningskvoteberegningen ikke behøver at stemme overens med den opmåling, som du foretager i forbindelse med arealkontrollen. Kvælstofreduktion i beregningen Hvis ansøger har arealer under ordningen miljøbetinget tilskud, hvor der er krav om nedsat tilførsel af kvælstof, skal ansøger have korrigeret kvælstofkvoten i gødningskvoteberegningen. Korrektion skal være foretaget i kolonne N-korrektion. N-korrektion er kolonne 8 i skema A, men kolonne 17 i skemaet Gødningskvote og efterafgrøder i Tast selvservice. Kolonnen kan hedde noget andet, hvis beregningen er sket i andre skemaer godkendt til gødningskvoteberegning. N-kvote i alt pr. ha efter korrektion fremgår af henholdsvis kolonne 9 i skema A eller kolonne 19 i skemaet Gødningskvote og efterafgrøder i Tast selv-service. Hvis ansøger har udfyldt gødningskvoteberegningen i Tast selv-service vil kvælstofreduktionen som følge af randzoner og andre arealer uden kvote, samt miljøbetinget tilskud med krav om 25 % reduktion ikke fremgå af N-korrektion. Randzonearealet og andre arealer uden kvote vil automatisk blive trukket fra markens areal, og dette areal vil dermed ikke indgå i beregningen (det fremgår af kolonne 4 i Tast selv, hvor stort et fradrag der er på grund af arealer uden kvote. Det kan være randzoner, arealer med GLM-landskabselementer, vandboringer med mere). Ved miljøbetinget tilskud er der særlige felter, hvor ansøger skal angive om der er valgt 25 % reduktion og beregning af hvor meget reduktionen faktisk er (kolonne 19 og 20). Kg total N Når ansøger beregner sin kvælstofkvote (skema A eller i Tast selv-service) beregnes kvoten i udnyttet N. Det vil sige, at udnyttelsesprocenten ved anvendelse af forskellige typer gødning er medregnet. På nogle af ordningerne, der kontrolleres i forbindelse med arealkontrollen, er kravet dog fastsat i total kg N. Du kan derfor ikke direkte bruge gødningskvoteberegningen i forhold til at kontrollere disse ordninger. Gødningskvoteberegningen kan dog bruges til at vise om ansøger er opmærksom på, at der er et reduktionskrav. Hvis ansøger for eksempel må bruge maksimalt 80 kg total N på en mark, må der stå højest 80 kg udnyttet N i gødningskvoteberegningen (80 kg udnyttet N = 80 kg total N, hvis der er tale om handelsgødning, mens 36 kg udnyttet N = 80 kg total N, hvis der er tale om dybstrøelse med en udnyttelsesprocent på 45). Selvom reduktionskravet er i total N, er ansøger på miljøbetinget tilskud stadig forpligtet til at beregne kvælstofkvoten. Hvis ansøger ikke har gjort dette, er det en overtrædelse af reglerne. Udnyttelsesprocent (2015/2016): NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 20\n21 - Væskefraktion efter forarbejdning, 85 % - Svinegylle, 75 % - Kvæggylle, minkgylle og fjerkrægylle, 70 % - Forarbejdet husdyrgødning, 68 % - Fast gødning, ajle og anden husdyrgødning, 65 % - Dybstrøelse, 45 % - Blandet gylle, afhænger af komponenterne i gødningen - Afgasset biomasse, beregnes af producenten (ud fra indgangsmaterialet eller analyse af repræsentative prøver). Alternativt kan udnyttelsesprocenten sættes som andelen for svinegylle, der i 2015/16 er 75 % Kvælstofprognose Det kan i forbindelse med kontrol af gødningskvoteberegninger være nødvendigt at være opmærksom på kvælstofprognosen. Især på ordningen miljøbetinget tilskud, hvor der er krav om en procentmæssig reduktion. Kvælstofprognosen er en forudsigelse af forskellen mellem kvælstofbehovet det aktuelle år og kvælstofbehovet i et normalt år. Prognosen bruges hvert år til at tilpasse gødningstilførslen efter jordens indhold af kvælstof i det enkelte år. Ifølge gødskningsreglerne skal bedriftens samlede kvælstofkvote korrigeres efter kvælstofprognosen for arealer med korn og forårssåede afgrøder (kvælstofkvoten kan dog ikke blive negativ efter korrigering for kvælstofprognosen). I 2016 er kvælstofprognosen: Korrektion af kvælstofkvoten afhængig af jordtype og område (kg N pr. ha) Område Grovsand JB 1 og JB 3 Finsand JB 2 og JB 4 A B Lerjord JB over 4 Der kan derfor være korrektioner i gødningskvoteberegningen 2015/16 som følge af kvælstofprognosen. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 21\n22 Reduktion af N-kvoten i forhold til delareal uden N-kvote Nogle arealer har ingen kvælstofkvote, men skal alligevel ikke anmeldes særskilt i markplanen, og de skal heller ikke indtegnes separat i IMK. Det gælder for følgende: - Randzoner (lovpligtige) - Vildt- og bivenlige tiltag - GLM-landskabselementer Disse tiltag har ikke en kvælstofnorm. Hvis tiltagene i gødningskvoteberegningerne er angivet som selvstændige marker, skal kvælstofkvoten stå til 0 kg N. Hvis tiltagene er en del af en mark, skal markens kvælstofnorm nedsættes svarende til, hvor mange procent tiltagene dækker af markens areal. Nedsættelsen skal fremgå af kolonne N-korrektion og dermed fratrækkes hele markens kvote. Hvis ansøger har udfyldt sin gødningskvoteberegning i Tast selv-service vil randzonens areal eller arealet med GLMlandskabselementer fremgå af kolonne 4, og dette areal vil være trukket fra markens areal i beregningen af markens N- kvote. N-korrektion skal derfor ikke være udfyldt. Vær opmærksom på, at der skal reduceres på hver mark, hvor en større eller mindre del er omfattet af en eller flere af ovenstående tiltag. Hvis ansøger ikke har reduceret eller ikke har reduceret tilstrækkeligt, er der tale om en overtrædelse af reglerne Gødningsregnskab Hvad er et gødningsregnskab Efter planperioden skal jordbruger lave en opgørelse over, hvor meget kvælstof der er brugt på bedriften i forhold til bedriftens samlede kvælstofkvote. Det skal også fremgå, om jordbruger har overholdt reglerne om harmoni og plantedække. Disse oplysninger skal indberettes i gødningsregnskabet. Bedrifter, der er tilmeldt Register for Gødningsregnskab, skal udarbejde et gødningsregnskab. Gødningsregnskabet skal indsendes en gang årligt, senest 31. marts. Dvs. gødningsregnskab for planperioden 2014/2015 skal være indsendt senest 31. marts Formkrav På nogle af de ordninger, som du kontrollerer i forbindelse med arealkontrollen, er der krav om udarbejdelse af gødningsregnskab, også selvom ansøger ikke er tilmeldt Register for Gødningsregnskab. Ansøger kan indberette gødningsregnskabet elektronisk i GHI eller på papirskema (skema B). Det kan også ske i andre godkendte skemaer, f.eks. DLBR mark eller Næsgaard Mark. Hvis ansøger ikke er tilmeldt Register for Gødningsregnskab, er der ikke noget formkrav til gødningsregnskabet, og det skal ikke indberettes i GHI. Dog skal gødningsregnskabet indeholde oplysninger om bedriftens harmoniareal, kvælstofkvote og kvælstofforbrug for den enkelte planperiode. Indberettede oplysninger Hvis ansøger er tilmeldt Register for Gødningsregnskab vil du i kontrolgrundlaget kunne se de oplysninger, som ansøger har indberettet for planperioden 2014/2015, og som du skal bruge i forbindelse med arealkontrollen: - Er gødningsregnskab 2014/2015 indsendt til NaturErhvervstyrelsen - Er der sket overgødskning i 2014/ Kvælstofkvote 2014/2015 indberettet i gødningsregnskab (kg N) - Kvælstofforbrug 2014/2015 indberettet i gødningsregnskab (kg N) - Harmoniareal 2014/2015 indberettet i gødningsregnskab (ha) - Forbrug af kg total N 2014/2015 indberettet i gødningsregnskab (kg total-n) NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 22\n23 - Forbrug af kg total N 2014/2015 pr. ha harmoniareal 2014/2015 (kg total N/ha) 1.24 Kontrol af gødningsregnskab Du skal ud fra gødningsregnskabet kontrollere om ansøger har reduceret kvælstofforbruget i planperioden 2014/2015, som det er krævet i tilsagnet. Kontrollen af gødningsregnskab er afhængig af om ordningen kræver kvælstofreduktion på markniveau eller på bedriftsniveau. På samme bedrift kan du komme ud for at skulle udføre begge typer af gødningsregnskabskontrol. Ordninger med krav om N-reduktion på markniveau For MB 26 (krav om 75 % reduktion) skal du kontrollere gødningsregnskab for planperiode 2014/2015 og gødningskvoteberegning for samme planperiode. Kontrol af gødningsregnskab 2014/2015 Hvis ansøger er tilmeldt Register for Gødningsregnskab, vil ansøgers kvælstofforbrug og kvælstofkvote for planperiode 2014/15 fremgå af kontrolgrundlaget. Hvis ansøger ikke er tilmeldt Register for Gødningsregnskab, skal ansøger i forbindelse med kontrollen fremvise et gødningsregnskab, der indeholder oplysninger om harmoniareal, kvælstofkvoten og kvælstofforbrug for planperioden 2014/15. Beregning af kvote og forbrug skal opgøres i henhold til gældende regler for kontrol af gødningsregnskaber. Kontrol af gødningskvoteberegning 2014/2015 Ansøger skal fremvise gødningskvoteberegning for planperioden 2014/2015 i forbindelse med kontrollen. Ansøger skal have reduceret sin kvælstofkvote som tilsagnet kræver. Hvis kvoten ikke er reduceret korrekt, men ansøger ikke har brugt mere kvælstof end den korrekt reducerede kvote, skal du i CAP-TAS fanebladet Gødning vælge Ja ud for følgende spørgsmål: N-kvote 2014/2015 er ikke reduceret korrekt, men kvoten er større end forbruget Ordninger med krav om N-reduktion på bedriftsniveau For MB 26 (krav om 140 kg total N/ha harmoniareal) skal du kontrollere gødningsregnskab for planperiode 2014/2015. Hvis ansøger er tilmeldt Register for Gødningsregnskab, vil de gødningsregnskabstal, du skal kontrollere i forbindelse med arealkontrollen fremgå af kontrolgrundlaget (harmoniareal og forbrug af kg total N 2014/2015). Hvis ansøger ikke er tilmeldt Register for Gødningsregnskab, skal ansøger i forbindelse med kontrollen fremvise et gødningsregnskab, der viser forbrug af kg total N og harmoniareal for 2014/2015. Du skal ikke se ansøgers gødningskvoteberegning 2013/2014 i forbindelse med kontrollen Kvælstofreduktion Du skal ved besigtigelsen ikke kontrollere om bedriftens areal er tilført mere kvælstof end bedriftens samlede reducerede kvote Optælling af dyr Optælling af dyr er opdelt i to forskellige typer af optælling: - Optælling af dyr A: reduceret N, alle dyr på bedriften (undtaget kvæg) NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 23\n24 - Optælling af dyr B: alle dyr (storkreaturer) på arealer, hvor ansøger har valgt fast græsningstryk For de økologiske tilsagn er det kun relevant med optælling af dyr A, og type B er derfor udeladt af denne instruks. Oversigt over ordninger og hvilken type af optælling dyr, der skal foretages Ordning Tilsagnstype Tilsagnsnummer Type af optælling Økologi Miljøbetinget tilskud 26 X - Omlægningstilskud Økologisk arealtilskud 36 X - Økologisk arealtilskud med tillæg til reduceret kvælstoftilførsel 37 X Optælling af dyr A I forbindelse med kontrollen skal du validere ansøgers indberetning af antal dyr på bedriften til CHR (eller i GHI for hestes vedkommende). CHR (GHI)-oplysningerne fremgår af kontrolgrundlaget. A B Følgende ordninger er omfattet: - Miljøbetinget tilskud (tilsagnstype 26) - Økologisk arealtilskud (tilsagnstype 36) - Økologisk arealtilskud med tillæg til reduceret kvælstoftilførsel (tilsagnstype 37) Det vil altid fremgå af kontrolgrundlaget, om du skal foretage en optælling af dyr A. Antal dyr på bedriften kontrollerer du enten ved at tælle dyrene på bedriften eller ved at gennemgå bilag for køb/salg, liste over døde dyr m.m. Optællingen skal omfatte alle bedriftens dyr. Bemærk, at du ikke skal tælle kvæg. Bemærk, hvis der på ejendommen er dyr, der hører under et andet CVR-nr., skal du ikke optælle disse dyr. Svin: Mindre besætninger Du tæller dyrene og sammenholder antal af dyr med det, der fremgår af CHR. So-besætninger De store so-besætninger er ofte med i effektivitetskontrollen. Ud fra bilag fra effektivitetskontrollen kontrollerer du, at antallet af dyr her stemmer overens med det indberettede i CHR. Eventuelt anvender du liste over døde dyr samt flytteliste. I so-besætninger, som ikke er med i effektivitetskontrollen, anvender du CHR-flytteliste, liste over døde dyr og ansøgers bilag over køb/salg af dyr. Smågrisebesætninger Antallet i CHR sammenholder du med antallet af indkøbte/solgte grise (ifølge bilag), antallet af døde dyr (liste) og/eller oplysninger i CHR om svineflytninger. Slagtesvinsbesætninger Antallet i CHR sammenholder du med antallet af indkøbte smågrise (ifølge bilag), slagteriafregninger, samt liste over døde dyr. Eventuelt tjekker du i CHR under svineflytninger, hvor mange svin, der er flyttet i en given periode. Får/geder NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 24\n25 Enkelte fåre-/gedebesætninger har dyrene registreret på enkeltdyrsniveau i CHR (Dansk kvæg). I disse tilfælde trækker du en liste fra dyreregistreringen. Antal dyr her sammenligner du med antal dyr ifølge CHR. For andre større fåre-/gedebesætninger sammenholder du antallet i CHR med antallet ifølge den løbende optegnelse som ansøger skal føre, f.eks. læmmebog. Du skal endvidere sammenholde med bilag for eventuelle indkøbte og solgte dyr. Hvis ansøger ikke har en sådan optegnelse tæller du dyrene. Dette tal sammenholder du med det indberettede i CHR. Du noterer i bemærkningsfeltet, hvis optællingen har omfattet både moderdyr og lam, fordi det på kontroltidspunktet ikke er muligt umiddelbart at adskille de voksne dyr fra lammene. Fællesgræsningsarealer Fra CHR trækker du en udstationeringsliste. Antal af dyr på denne liste og antal dyr på bedriften, jf. ovenfor, sammenholder du med registrerede antal dyr i CHR. Græsningsaftaler I CHR fremgår det, hvis ansøger har græsningsaftaler, og dyrene har gået på arealerne i mere end 30 dage. Hvis dette er tilfældet og du tæller dyr på bedriften, skal disse arealer og de dyr, der er på arealerne, indgå. Hvis du på anden vis bliver opmærksom på, at ansøger har dyr på en anden bedrift, skal du også medregne disse dyr, hvis du skal tælle dyr på bedriften. Hvis ansøger har dyr fra en anden bedrift gående på sin bedrift, skal det, hvis dyrene har gået der i mere end 30 dage fremgå af CHR. Dyr, der ikke er ansøgers egne, skal ikke indgå i optællingen. Fjerkræ Mindre besætninger Du tæller dyrene og sammenholder med det indberettede i CHR. Æglæggende høns For metodeæg, frilandshøns, burhøns og økologiske høns sammenholder du det indberettede i CHR med ansøgers oversigt over lagte æg og døde dyr. Endvidere er det muligt at sammenholde med indkøbte hønniker jf. bilag. For øvrige æglæggende høns Det indberettede i CHR sammenholder du med indkøbte hønniker, jf. bilag og liste over døde dyr. Disse besætninger er ofte ikke særlig store, hvorfor det her også kan være en mulighed at tælle dyrene i husene/gårdene. Det antal dyr, der ifølge CHR er på bedriften, sammenholder du med det antal dyr, der er i husene/gårdene på kontroltidspunktet. Du vurderer antal dyr i hvert enkelt hus/gård. Denne vurdering foretager du ud fra landmandens oplysninger om staldstørrelser og belægningstæthed. Slagtekyllinger og andet slagtefjerkræ Det indberettede i CHR sammenholder du med indkøbte dyr, jf. bilag og liste over døde dyr. Pelsdyr (mink, ræve, finnracoon, ildere) Det antal dyr, der ifølge CHR er på bedriften, sammenholder du med det antal dyr, der er i hallerne på kontroltidspunktet. Det er tilstrækkeligt, at du optæller dyrene i en hal og så ganger op med der øvrige antal haller. Dog skal du tage højde for forskellige bursystemer, ligesom du skal tage højde for tomme haller. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 25\n26 Du noterer i bemærkningsfeltet, hvis du ikke kun har optalt tæver, men også hvalpe, fordi kontrollen har fundet sted på et tidspunkt, hvor det ikke umiddelbart er muligt at adskille tæver fra hvalpe. Andre dyr (heste, æsler, hjorte, andet fjerkræ, strudse) Det antal dyr, der ifølge CHR er på bedriften, sammenholder du med det antal dyr, der er på bedriften på kontroltidspunktet. Da heste ikke bliver indberettet i CHR, bliver oplysningerne vedrørende heste trukket fra ansøgers indberetning til GHI, hvorfor du skal sammenholde det antal heste, der er på bedriften på kontroltidspunktet, med det antal heste, ansøger har indberettet til GHI (fremgår af kontrolgrundlaget). Besætninger med et lille antal dyr For at få valideret de oplysninger, der står i CHR (GHI) vedrørende andre husdyr, tæller du dyrene. Besætninger med et stort antal dyr Det indberettede i CHR (GHI) sammenholder du med indkøbte antal dyr, jf. bilag, solgte dyr, jf. bilag og liste over døde dyr. Afrapportering Antallet af dyr opgøres pr. dyretype. I CAP-TAS fanebladet LDP: registrering på bedriftsniveau afrapporterer du resultatet af optællingen af dyr (se nedenfor). Felt A.1 skal du kun udfylde, hvis du konstaterer flere dyr i dyretypen på bedriften, end der fremgår af CHR (GHI) (se bagatelgrænser nedenfor). I de tilfælde, hvor der er færre eller samme antal dyr, skal du markere dette i felt A.2. Hvis ansøger ikke har dyr på bedriften markerer du dette i felt A.3. Når du konstaterer flere dyr i dyretypen på bedriften end der fremgår af CHR (GHI), skal du udfylde felterne under A.1 som det fremgår af nedenstående boks. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 26\n27 Sådan udfylder du A. 1 ved flere dyr på bedriften end i CHR Dyretype Du skriver den dyretype, hvor der er flere dyr på bedriften end der fremgår af CHR (GHI). Hvis der er forskellige dyretyper, hvor det er gældende, skal du lave en ny linje for hver dyretype Antal dyr optalt Antal dyr jf. CHR Du skriver her, hvor mange dyr, du har optalt indenfor dyretypen Du skriver antal dyr ifølge CHR/GHI (kontrolgrundlag) Supplerende bemærkninger Her kan du skrive supplerende bemærkninger, fx hvis du har optalt minkhvalpe, fordi kontrollen har fundet sted på et tidspunkt, hvor det ikke umiddelbart er muligt at adskille tæver fra hvalpe. Bagatelgrænser Du noterer kun under A.1, hvis antallet af dyr i dyretypen er mere end 10 % og mere end 5 DE større end antallet af dyr, der fremgår af CHR (GHI). Omregning mellem antal dyr og DE fremgår af skema sidst i dette afsnit. For hver dyretype noterer du antal dyr, der ifølge CHR (GHI) er på bedriften, og du noterer det antal dyr, du ved kontrolbesøget konstaterede på bedriften indenfor dyretypen. Oplysninger i brev Du skal ikke høre ansøger om forholdet, men de oplysninger du har noteret vil fremgår af ok-brevet/høringsbrevet. Det vil endvidere fremgå, at oplysningerne vil indgå i NaturErhvervstyrelsens vurdering af ansøgers gødningsregnskab for planperioden 2015/2016 (standardtekst, der kommer automatisk med i brevet til ansøger). Det vil herefter i den videre sagsbehandling blive taget stilling til, om oplysningerne har betydning for kvælstofopgørelsen i gødningsregnskabet Oplysninger i kontrolgrundlag om optælling af dyr Hvilken type optælling Det fremgår af kontrolgrundlaget, hvilken type optælling af dyr, du skal foretage på den enkelte bedrift. Vær opmærksom på, at ansøger kan have flere typer tilsagn og at disse tilsagn kan medføre, at du skal foretage begge typer af optælling. Dyr I kontrolgrundlaget fremgår de oplysninger, som ansøger har indberettet til CHR. For hestes vedkommende dog, hvad ansøger har indberettet til GHI, da der ikke er krav om, at heste indberettes i CHR. Eksempel på dyreoplysninger i kontrolgrundlag: Oplysninger fremgår på CHR-nummer og pr. dyregruppe. Antal er antal dyr uden omregning til DE eller lignende. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 27\n28 Den dato, der fremgår, er seneste opdatering foretaget i CHR. Bemærk, at der under svin er en dyregruppe, der hedder beregnet antal svin. Her vil fremgå det antal slagtesvin, som slagterierne oplyser til CHR, at ansøger har leveret. Dette tal skal ikke anvendes i forbindelse med optælling af dyr, men er taget med til information. Endvidere fremtræder der for visse dyrearter (får, geder, lamaer, hjorte, diverse pelsdyr) en dyregruppe, der hedder dyr i alt. Denne er også taget med til information. Du skal i CAP-TAS afrapportere antal hundyr. Antal voksne hundyr fremgår også af kontrolgrundlaget. I CAP-TAS skal du afrapportere de optalte dyr i nedenstående dyregrupper. Disse stemmer ikke altid overens med de dyregrupper, som fremgår af kontrolgrundlaget. Slagtefjerkræ er i CHR opdelt i fjerkræ, generelt eller høns af slagtetype, mens kalkuner i CHR ikke er opdelt i hanner og hunner. Endvidere er svin i CHR opdelt i svin og i vildsvin. Det er vigtigt, at du afrapportere de dyr, der er på bedriften i nedenstående grupper. KO-krav 2.3: Uregistrerede besætninger (svin, får, geder og kvæg) Bemærk, hvis du ved kontrollen opdager en uregistreret besætning, er der tale om en overtrædelse af KO-krav 2.3. Der er tale om en uregistreret besætning, når: - der går dyr på en ejendom, og der ikke i CHR er registreret en besætning af denne dyretype på ejendommen - dyr er registreret i ét CHR-nr., men fysisk går på en anden ejendom eller et areal med adgang til staldbygninger på en ejendom, hvor der ikke er registreret en besætning af denne dyretype. Hvis du konstaterer en uregistreret besætning skal du kontakte Mette Sinkbæk, Center for Kontrol, per mail med ovenstående oplysninger. Oversigt over dyretyper og beregning af dyreenheder/storkreaturer Kvæg (skal ikke tælles ved A) Dyretype Enhed Antal enheder til 1 DE Årsko, malkekvæg, tung race, uden opdræt 1 årsko 0,75 1 Årsko, malkekvæg, jersey, uden opdræt 1 årsko 0,88 1 Antal enheder til 1 SK NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 28\n29 Årsopdræt, kvier og stude, 0-6 mdr., tung race 1 årsdyr 3,7 - Årsopdræt, kvier og stude, 0-6 mdr., jersey 1 årsdyr 5,0 - Årsopdræt, kvier og stude, 6-27 mdr., tung race 1 årsdyr 2,1 1,67 Årsopdræt, kvier og stude, 6-25 mdr. jersey 1 årsdyr 2,8 1,67 Årsammekøer (under 400 kg) 1 årsdyr 2,3 1 Årsammekøer ( kg) 1 årsdyr 1,6 1 Årsammekøer (over 600 kg) 1 årsdyr 1,4 1 Tyrekalve 0-6 mdr., tung race 1 produceret dyr 8,5 - Tyrekalve 6 mdr.-slagtning (440 kg), tung race 1 produceret dyr 3,9 1,67 Tyrekalve 0-6 mdr. jersey 1 produceret dyr 11,5 - Ungtyr 6 mdr.-slagtning (328 kg) jersey 1 produceret dyr 5,1 1,67 Avlstyre, tung race 1 årstyr 1,8 1 Avlstyr, jersey 1 årstyr 2,4 1 Svin Dyretype Enhed Antal enheder til 1 DE Søer med grise til fravænning (4 uger) 1 årsso 4,4 Smågrise fra 7,2 til 32 kg 1 produceret dyr 208 Svin fra 32 til 107 kg undt. Søer, gylte og orner 1 produceret dyr 39 Fjerkræ Dyretype Enhed Antal enheder til 1 DE Høns til ægproduktion 1 årsdyr 170 Hønniker til konsumægproduktion 1 produceret 1440 Hønniker til HPR (Hvid Plymouth Rock) 1 produceret 1750 Slagtekyllinger 30 dage 1 produceret 4210 Slagtekyllinger 32 dage 1 produceret 3640 Slagtekyllinger 35 dage 1 produceret 3020 Slagtekyllinger 40 dage 1 produceret 2270 Slagtekyllinger 45 dage 1 produceret 1790 Skrabekyllinger 56 dage 1 produceret 2460 Økologiske slagtekyllinger 81 dage 1 produceret 1290 Kalkuner, tunge, hunner 1 produceret 315 Kalkuner, tunge, hanner 1 produceret 173 Ænder 1 produceret 820 Gæs 1 produceret 266 Andre husdyrarter Dyretype Enhed Antal enheder til 1 DE Moderfår med lam, kød- og malkegeder med kid 1 årsfår/ged 7 - Mohairgeder med kid 1 årsged 6,3 - Får og geder over 1 år - 6,67 Heste under 300 kg 1 årshest 4,7 - Heste 300 kg under 500 kg 1 årshest 2,9 - Heste 500 kg under 700 kg 1 årshest 2,3 - Heste 700 kg og derover 1 årshest 1,9 - Heste over 6 mdr. - 1 Mink, ræve, ildere o.l. 1 årstæve 29 - Hjortedyr, voksne hundyr 1 årsdyr 4,5 (krondyr), 9,1 (dådyr) Antal enheder til 1 SK - NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 29\n30 1.29 Pesticider (plantebeskyttelsesmidler) Der må ikke anvendes andre pesticider end dem, der er tilladt i økologisk jordbrugsproduktion i Danmark. Du skal derfor kontrollere, at der ikke er anvendt: - Bejdsemidler: det kontrollerer du ud fra bilag på anvendt såsæd - Pesticider: det kontrollerer du ud fra eventuel sprøjtejournal, bilag og besigtigelse af tilsagnsarealerne Hvis der er anvendt pesticider på tilsagnsarealet, kontrollerer du, om der er anvendt midler, som er tilladte ifølge økologireglerne. Disse midler må kun anvendes ved akut fare for afgrøden. Det vil sige, hvis udbyttet eller kvaliteten af frugt, bær, grøntsager, brødkorn m.m. forventes at falde drastisk, hvis der ikke anvendes plantebeskyttelse (Se bilag 1: Økologisk jordbrug: Godkendte aktivstoffer + liste over godkendte ikke-økologiske gødningsstoffer og jordforbedringsmidler). Hvis der er anvendt ikke-tilladte pesticider på et areal, skal du oprette følgende observation på arealet i IMK: Forbud mod tilførsel af pesticider er ikke overholdt (9.2.1) Hvis du er vidende om, hvilket middel ansøger har anvendt, skriv det da i observationsbemærkningsfeltet i CAP-TAS. Tag evt. en kopi af ansøgers sprøjtejournal, hvis behandlingen er anført heri. Konstaterer du, at der er anvendt pesticider på et tilsagnsareal, skal du altid bede om at se ansøgers sprøjtejournal. Hvis ansøger ikke kan fremvise en sprøjtejournal, er der tale om en overtrædelse af krydsoverensstemmelsesreglerne, og du skal oprette en AKO-kontrolsag. Bemærk, at hvis der kun er sprøjtet på en del af arealet, skal du ikke underkende hele arealet, men oprette en observation på den del af arealet, hvor der er anvendt ikke-tilladte pesticider, for eksempel hvis der er sprøjtet under tråd Sprøjtning under tråd Hvis det sprøjtede areal er mindre end 100 m 2, skal du stadig oprette en observation. I IMK vælger du: Forbud mod tilførsel af pesticider er ikke overholdt (9.2.1) Husk i observationsbemærkningsfeltet i CAP-TAS at beskrive så detaljeret som muligt, hvad der er blevet sprøjtet med, og hvorfor der er blevet sprøjtet. I den videre sagsbehandling vil der blive foretaget en vurdering af omfang af underkendelse af det ansøgte areal og sanktionering, herunder en vurdering af om overtrædelsen kan karakteriseres som en forsætlig handling. Kopi af eventuel dokumentation (faktura eller lignende) skal du journalisere på kontrolopgaven i CAP-TAS. Hvis ansøger er økolog, skal du huske at rette henvendelse til Økologi-vagttelefon ved overtrædelse af økologireglerne på telefon Bemærk, ved brug af bejdsemidler er der ikke krav om, at de skal fremgå af sprøjtejournalen Skatte-, moms- og driftsregnskaber Det er et krav, at ansøger skal udarbejde og opbevare skatte-, moms- og driftsregnskaber for hver tilsagnsperiode. Ansøger skal opbevare disse dokumenter i mindst 5 år fra seneste tilskudsudbetaling. I forbindelse med arealkontrollen vil du oftest ikke have behov for at se skatte-, moms- og driftsregnskaber, hvorfor du ikke skal efterspørge disse. Du kan dog, for eksempel i forbindelse med kontrol af om ansøger har anvendt bejdset udsæd eller hvis du har brug for dokumentation for indkøbt plantebeskyttelsesmidler, have behov for at se bilag eller lignende. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 30\n31 Hvis du i forbindelse med kontrollen har behov for at se skatte-, moms- eller driftsregnskab, og ansøger ikke vil eller kan fremvise dette, skal du i fanen LDP: registrering på bedriftsniveau i CAP-TAS sætte kryds i Ja eller Nej i følgende: Blev skatte-, moms- og driftsregnskaber fremvist? Hvis ansøgers regnskaber ikke bliver opbevaret på bedriften, kan du acceptere at ansøger eftersender det ønskede bilag. 2. OM 35: Omlægningstilskud til økologisk jordbrug Kontrolårsag: s Formålet med omlægningsstøtten er at understøtte en markedsbaseret omlægning til økologisk jordbrugsproduktion, og forbedre miljøet og naturen, samt fremme dyrevelfærden. Der er tale om 5-årige tilsagn indgået i Tilsagnene udløber i 2016, 2017, 2018 eller Omlægning til økologi Arealerne skal være under omlægning senest ved tilsagnets begyndelse (1. september). Du skal kontrollere dette ud fra bedriftens plan for omlægning til økologisk jordbrug og ved besigtigelse af arealerne. Hvis et tilsagnsareal ikke er under omlægning til økologi, oprettes følgende observation: Arealet var ikke under omlægning til økologi, da tilsagnet trådte i kraft (9.1.2) I observationsbemærkningsfeltet i CAP-TAS beskriver du, hvad der viser, at arealet ikke er omlagt. 2.2 Støtteberettiget til grundbetaling Arealet skal være støtteberettiget til grundbetaling, dog med den undtagelse, at et areal med juletræer eller pyntegrønt i kort omdrift ligeledes er støtteberettiget til omlægningstilskud til økologisk jordbrug. Derudover er der andre krav til tilsagnsarealer, som går ud over kravene til grundbetaling. 2.3 Mindste areal Marker med tilsagn om omlægningstilskud skal være på mindst 0,30 ha, når der ansøges om tilsagn, det vil sige i første tilsagnsår. Der kan være flere støtteberettigede afgrøder i samme mark. Hvis du opmåler en mark til mindre end 0,30 ha, skal du underkende marken, medmindre - Det ikke kan afvises, at arealet har været 0,30 ha eller større i første tilsagnsår - Den er sammenhængende med et andet areal, hvortil der også er søgt omlægningstilskud, og - Der er en støtteberettiget, permanent passage på mindst 4 meter mellem de pågældende arealer Bemærk, at hvis der er søgt omlægningstilskud til et areal, der er opdelt i forskellige marker som følge af, at der er søgt forskellige ordninger på arealet, skal du kontrollere markerne som sammenhængende. Hvis en mark er anmeldt med under 0,30 ha, eller den er anmeldt med 0,30 ha eller derover, men du ved kontrollen opmåler den til under 0,30 ha, skal du oprette en observation. Se nærmere i delinstruks 3 Direkte Støtte. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 31\n32 2.4 Beskaffenhed Reglerne for plantedække, vandlidende arealer, grøfter og læhegn samt søer og træer følger grundbetalingsordningen. Der gælder dog særlige regler for arealer med græs og for arealer med sommerbrak og græs anvendt til grøngødning, se nedenfor. 2.5 Ikke landbrug Kravene er det samme som angivet under grundbetalingsordningen. Der er dog en række undtagelser for arealer med omlægningstilskud som er beskrevet her: Haver, parker, køkkenhaver og lignende Reglerne for haver, parker, køkken og lignende følger grundbetalingsordningen. Buske, træer og skov Kravene om maksimalt antal træer og buske er de samme som angivet under grundbetalingsordningen. Permanent vandlidende Kravene er de samme som angivet under grundbetalingsordningen. 2.6 Rådighedskrav Ansøger skal have rådighed over arealerne i hele tilsagnsperioden, dvs. at ansøger skal drive arealet som ejer eller forpagter i hele tilsagnsperioden. Du skal kun kontrollere for rådighed, hvis der opstår tvivl om rådigheden i forbindelse med kontrollen, eller hvis det fremgår af kontrolgrundlaget, at du skal følge op på overlap. Du skal i så fald anmode om dokumentation for rådigheden i hele den forløbne del af tilsagnsperioden. Hvis ansøgeren ikke kan dokumentere rådigheden for hele denne periode, skal du oprette følgende observation på arealet i IMK: Ikke til rådighed i hele tilsagnsperioden (1.3.2) 2.7 Producentskifte Det kan forekomme, at der er sket producentskifte, uden at det er registreret hos NaturErhvervstyrelsen. Hvis du i løbet af kontrollen bliver opmærksom på, at et eller flere arealer er producentskiftet fra ejendommen, skal du gøre følgende: Hvis ansøger ved producentskifte har overdraget et tilsagnsareal, som er indberettet i ansøgers Fællesskema 2016, skal du stadig kontrollere arealet i forbindelse med kontrol af bedriften. 2.8 Tilsagnsareal og indtegnet areal i IMK Det er kun muligt for ansøger at få miljøbetinget tilskud til et areal, der både er omfattet af tilsagnslaget og ansøgers indtegning for 2016 (gule område på figur 2 herunder). Hvis ansøger har indtegnet et større areal end tilsagnsarealet eller der ikke er sammenfald mellem tilsagnslag og markindtegninger, skal du oprette følgende observation på arealet, der ikke er omfattet af tilsagnslaget: Indtegnet areal, hvorpå der ikke er tilsagn (1.5.1) NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 32\n33 Hvis ansøger har indtegnet et mindre areal end tilsagnsarealet eller der ikke er sammenfald mellem tilsagnslag og markindtegninger, skal du oprette én af følgende observationer på dén del af tilsagnslaget, der ikke indtegnet med i marken: Ikke anmeldt/indtegnet tilsagnsareal ikke støtteberettiget (1.5.2) Ikke anmeldt/indtegnet tilsagnsareal støtteberettiget (1.5.3) Figur 2: Der skal være 1:1 sammenfald mellem ansøgers mark indtegning og tilsagnslag. 2.9 Anden anvendelse Det gælder, at tilsagnsarealer, der overgår til anden anvendelse, kan opretholde tilsagnet uden at modtage udbetaling, og dermed undgå et krav om tilbagebetaling. Der kan for eksempel være tale om arealer, der overgår til - Natur (for eksempel søer, læhegn, vildtremiser, naturgenopretningsprojekter m.v.) - Skov, hvis der ikke er ydet tilskud til arealerne, mens de træer, der helt eller delvis udgør skoven, har været på arealet - Permanente markveje og kørespor, der skal tegnes ud som en selvstændig markblok Disse arealer skal være indberettet med afgrødekode 905 og skal, hvis udløbsår 2017 eller senere, overholde krydsoverensstemmelsesreglerne. Hvis der i kontrolgrundlaget fremgår et areal anmeldt med afgrødekode 905, skal du godkende det til omlægningstilskud. Afgrødekoden sikrer, at der ikke udbetales omlægningstilskud til økologisk jordbrug til arealet. Husk dog, at hvis arealet er indberettet med en anden kode end 905, skal du altid oprette den relevante observation i IMK, hvis det er overgået til anden anvendelse Tilladte aktiviteter Reglerne for tilladte aktiviteter følger grundbetalingsordningen Krav til landbrugsmæssig produktion Støtteberettigede arealer skal have karakter af at være anvendt til landbrugsmæssig produktion Arealer i omdrift Der skal foregå en landbrugsaktivitet på arealet, det vil sige tilsåning af dyrkede arealer, slåning af græs eller afgræsning af græs. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 33\n34 Permanente afgrøder For arealer med permanente afgrøder, for eksempel frugt- eller bærafgrøder, skal det være tydeligt, at arealet er drevet plantagemæssigt. Det betyder, træerne og buskene skal være fremstå som en plejet kultur i veldefinerede rækker, der muliggør pleje af træer og buske samt høst af afgrøden. Arealerne skal fremstå som vedligeholdte dyrkede arealer og må ikke ligge hen som natur eller vildnis. Hvis kravene til permanente afgrøder ikke er overholdt, er det en overtrædelse. I IMK skal du vælge den observation, der passer. Lavskovsarealer Reglerne for lavskov følger grundbetalingsordningen. Arealer med juletræer eller pyntegrønt Arealer med juletræer i kort omdrift og pyntegrønt i kort omdrift skal senest fældes 10 år efter udplantning eller senest 14 år efter udsåning på tilsagnsarealet. Der er ikke krav om høst af en afgrøde hvert år. For tilsagn indgået i 2012 (udløbsår 2017) er det et krav, at arealet skal være tilplantet med 3000 træer pr. ha. Hvis det ikke er tilplantet med min træer pr. ha, skal du oprette følgende observation på arealet: Ikke min træer/ ha (7.4.2) For tilsagn indgået i 2011 er der ikke et specifik krav til antal træer pr. ha. Der må gerne være adgangsveje på arealer med juletræer, hvis disse bruges til at køre til og fra arealet. Er der træer på arealet, der ikke er i kort omdrift, oprettes følgende observation i IMK: Ikke i kort omdrift (7.4.1) Du skal skrive i observationsbemærkninger i CAP-TAS, hvornår de ældste træer er plantet/udsået. Bemærk dog, at der kan være op til 100 træer ældre end 10 år (ammetræer) pr. ha på arealet. Træerne skal da stå spredt på arealet og kan accepteres i forholdet 1 ældre træ pr. 50 træer. Hvis de ældre træer står i klynger på over 100 m 2, skal der oprettes en observation, da dette betragtes som en manglende landbrugsmæssig udnyttelse af arealet. I IMK skal du vælge observationen: Ældre træer i klynger (7.4.3) Græsarealer Græsarealer skal i perioden fra 15. maj til og med 31. august anvendes til landbrugsmæssig produktion til slæt eller afgræsning, og arealerne skal under normale vejrforhold fremstå med tæt, lavt plantedække 31. august Bemærk, at dette krav går ud over aktivitetskravet på grundbetalingen, da plantematerialet skal fjernes fra arealet for at opfylde betingelserne for omlægningstilskud. Bemærk endvidere, at datoen for opfyldelse af kravet er en tidligere dato end på både grundbetaling og økologisk arealtilskud. Hvis græsarealer ikke fremstår med tæt, lavt plantedække 31. august, skal du oprette én af følgende observationer: Afgræsset, men fremstår ikke med tæt, lavt plantedække 31. august (9.5.1) Arealet ikke produktionsmæssigt udnyttet i perioden 15. maj 31. august (9.5.2) NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 34\n35 Hvis du kontrollerer arealet før 1. september, og arealet ikke fremstår med tæt, lavt plantedække på kontroltidspunktet, skal du markere sagen til efterkontrol (se hvordan du markerer sagen til efterkontrol i den tekniske guide). Brak Arealer anmeldt med brak kan ikke få udbetalt omlægningstilskud. Hvis du ved kontrollen konstaterer, at et areal anmeldt med en anden afgrøde reelt er et brakareal, skal du ændre afgrødekoden og oprette følgende observation på arealet i IMK: Ikke støtteberettiget afgrøde (9.1.5) For at ændre afgrødekoden oprettes følgende observation på samme areal: Konstateret anden afgrøde end anmeldt (1.1.1) Husk i CAP-TAS, at notere hvilken afgrøde, der er konstateret på arealet. Bemærk, at der er særlige regler med hensyn til sommerbrak og grøngødning, se nedenfor. Sommerbrak På økologiske arealer er det muligt at bekæmpe rodukrudt med sommerbrak i en begrænset periode. Sommerbrak betragtes som en landbrugsmæssig udnyttelse, da brakperioden er begrænset, og der både før og efter er en afgrøde eller efterafgrøde på arealet. Der er forskellige former for sommerbrak, som er støtteberettiget, og de er defineret således: - Vintersæd, der er etableret i efteråret, høstes først i maj. Det kan spredes på marken eller høstes som grønkorn. Der pløjes eller foretages en gennemskærende harvning, som fortsættes hen over sommeren. - Vårsæd sås senest 31. maj. Vårsæden høstes grøn eller spredes på marken sidst i juni, og der gennemføres sommerbrak fra sidst i juni. Marken ligger sort i 6-8 uger, hvor der jordbehandles. - Kløvergræsmark udnyttes frem til sidst i juni, og man kan herefter gennemføre sommerbrak som ovenfor. Du skal i forbindelse med arealkontrol ikke kontrollere om marken efter sommerbrak bliver pløjet og efterfulgt af en efterafgrøde. Grøngødning For økologiske arealer med græs i omdrift er det også muligt at anvende arealerne til grøngødning, således at arealet afpudses, og det afslåede materiale efterlades på marken. Det er dog et krav: - At arealerne er etableret med en kløvergræsblanding med mindst 15 vægtprocent kløver. - At tilsagnshaver i hele kalenderåret opbevarer dokumentation for indkøb af den anvendte kløvergræsblanding og - At der har været en anden hovedafgrøde end græs på arealerne i det foregående år. Hvis du ved kontrollen konstaterer, at et græsareal kun er afpudset og ikke anvendt til slæt, skal ansøger forevise ovenstående dokumentation, før du kan godkende arealet. Hvis arealet ikke anvendes til grøngødning og ovenstående ikke kan dokumenteres, skal du anvende observationen: Arealet ikke produktionsmæssigt udnyttet i perioden 15. maj 31. august (9.5.2) 2.12 Ingen krav til landbrugsmæssigt produktion Bemærk, at hvis et areal er anmeldt med en af nedenstående afgrødekoder i tabel 3, og det er i tilsagnsår, er der ingen krav om landbrugsmæssigt udnyttelse, idet ansøger bibeholder sit tilsagn, men ikke modtager årets udbetaling. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 35\n36 Tabel 3: Afgrødekoder, hvor årets udbetaling bliver reduceret til 0 kr. 271 Rekreative formål 305 Permanent græs, uden udbetaling af økologitilskud 306 Græs i omdrift, uden udbetaling af økologitilskud 308 MFO-Brak, slåning 310 Brak, slåning 318 MVJ ej udtagning, ej landbrugsjord 324 Blomsterbrak 325 MFO-Blomsterbrak 360 Vildtafgrøder 361 Ikke støtteberettiget landbrugsareal 487 Skovlandbrug 549 Lukket system 1, en-årige 550 Lukket system 2, stauder 560 Containerplads 1, frugtbuske 561 Containerplads 2, en-årige 562 Containerplads 3, stauder 563 Svampe, champignon 580 Skovdrift, alm. 581 Nyplantning i skov med træhøjde under 3 m 888 Nye tilsagn uden råderet v. ansøgningsfristen 900 Øvrige afgrøder 903 Lysåbne arealer i skov 905 Anden anvendelse på tilsagnsarealer 907 Naturarealer, økologisk jordbrug 921 Bar jord Hvis du ved kontrollen konstaterer, at der på et areal anmeldt med en af ovenstående afgrøder, også er den pågældende afgrøde på arealet, skal du ikke foretage dig yderligere. Øvrige tilsagnsbetingelser skal dog være overholdt. For eksempel må arealet ikke anvendes til en ikke-støtteberettiget aktivitet. Hvis du konstaterer, at arealet ikke er støtteberettiget, skal du oprette en observation på arealet i IMK ved at vælge den observation, der karakteriserer din observation. For eksempel hvis et areal er anmeldt som et slåningsbrak (afgrødekode 310), men du ved kontrollen konstaterer, at der er anlagt en ridebane på arealet, skal du oprette følgende observation på arealet: Ridebane (3.4.2) Husk, at du altid skal ændre afgrødekoden til den konstaterede afgrøde. Dette gælder også for ovenstående afgrødekoder. Hvis et areal er anmeldt med en støtteberettiget afgrøde, men du ved kontrollen konstaterer en af ovenstående afgrøder på arealet, skal du ændre afgrødekoden til den konstaterede. I IMK skal du vælge observationen: Ikke støtteberettiget afgrøde (9.1.5) For at ændre afgrødekoden oprettes følgende observation på samme areal: Konstateret anden afgrøde end anmeldt (1.1.1) Husk i CAP-TAS, at notere hvilken afgrøde, der så er konstateret på arealet Kombination af ordninger Omlægningstilskud til økologisk jordbrug må kun kombineres med følgende ordninger: NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 36\n37 - Grundbetaling - Ø-støtte - Miljøbetinget tilskud (MB26) - Miljøstøtteordninger (MO4, MO5, MO9, MO13, MO16, MO50, MO51*, MO52, MO54, MO55, MO56, MO57, MO66, MO67, MO75, MO75, MO77, MO78) - Økologisk arealtilskud (ØA36, ØA37) dog ikke, hvis ØA er med omlægningstillæg *) Uforenlig, hvis der er forpligtigelse til udtagning af produktion Hvis du ved kontrollen konstaterer, at der på et areal (hel mark eller delmark) med omlægningstilskud er overlap i IMK med et uforeneligt tilsagn (se tabel 4 for afgrødekoder), skal du rette henvendelse til Vagttelefonen, som vil rette henvendelse til Miljø- og Biodiversitet, der vil finde ud af, hvilket tilsagn, der er det gældende. Hvis sagen ikke kan løses administrativt, skal du i IMK vælge følgende observation: Arealet er underlagt en anden ordning (9.1.3) Observationen gælder på hele marker såvel som på delarealer. Tabel 4: Afgrødekoder, der ikke kan kombineres med omlægningstilskud 248 Permanent græs ved vandboring 249 Udnyttet græs ved vandboring 309 Udyrket areal ved vandboring 311 Skovrejsning på tidl. landbrugsjord årig udtagning årig udtagning af agerjord med frivillig skovrejsning årig udtagning med tilsagn om skovrejsning fra NST 316 Vådområder eller lavbundsjorde med udtagning 317 Vådområder med udtagning 319 MFO Vådområder eller lavbundsjorde med udtagning 320 Braklagte randzoner 321 Miljøtiltag, ej landbrugsarealer 323 MFO-udyrket areal ved vandboring 326 Permanent græs i MSO omlagt til ikke-landbrug 585 Skovrejsning i projektområde, som ikke er omfattet af tilsagn 586 Offentlig skovrejsning 587 Skovrejsning på tidl. landbrugsjord Statslig skovrejsning 589 Bæredygtig skovdrift 590 Bæredygtig skovdrift i Natura 2000-område 908 Naturarealer, ansøgning om miljøtilsagn 943 Kløvergræs med over 50% kløver, udlæg /efterslæt efter grønkorn o.l. høstet i maj/juni 944 Kløvergræs med over 50% kløver, udlæg/efterslæt efter helsæd høstet senest 1. august 945 Kløvergræs med over 50% kløver, udlæg/efterslæt efter korn o.l. 946 Græs/kløvergræs med over 50% kløver til fabrik, efterslæt efter grønkorn o.l. høstet i maj/juni 960 Græs, udlæg/efterslæt efter grønkorn o.l. høstet i maj/juni 961 Græs, udlæg/efterslæt efter helsæd/tidl. frøgræs eller vinterbyg høstet senest 1. august 962 Græs, udlæg/efterslæt efter korn/sildig frøgræs 963 Kløvergræs med under 50% kløver, udlæg /efterslæt efter grønkorn o.l. høstet i maj/juni 964 Kløvergræs med under 50% kløver, udlæg/efterslæt efter helsæd høstet senest 1. august 965 Kløvergræs med under 50% kløver, udlæg/efterslæt efter korn o.l. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 37\n38 966 Græs/kløvergræs med under 50% kløver til fabrik, efterslæt efter grønkorn o.l. høstet i maj/juni 968 Pligtige efterafgrøder 970 Udlæg og efterafgrøder til grøngødning 972 Mellemafgrøder 998 Ukendt afgrøde 999 Ugyldig afgrødekode 2.14 GLM-landskabselementer GLM-søer Det er ikke muligt at få udbetalt omlægningstilskud til GLM-søer. Ansøger skal i IMK tegne GLM-søen ud som en selvstændig mark, og undlade at søge udbetaling af omlægningstilskud. Hvis du i forbindelse med kontrollen konstaterer, at der til GLM-søer også søges støtte til omlægningstilskud, skal du oprette følgende observation på arealet i IMK: Ikke støtteberettiget afgrøde (9.1.5) Bemærk, at ovenstående observation kun gælder på omlægningstilskud, hvis GLM-søen er støtteberettiget til grundbetaling/anvendes som MFO-areal. Hvis GLM-søen er større end m 2, er det ikke støtteberettiget, og du skal oprette følgende observation i IMK: GLM-landskabselement større end m 2 (3.6.1) GLM-fortidsminder Det afhænger af driften på både GLM-fortidsmindet og på den omkringliggende mark, hvorvidt det er muligt at opnå omlægningstilskud til GLM-fortidsminder. Hvis GLM-fortidsmindet anvendes som en del af den omkringliggende græsmark til slæt eller afgræsning, kan det indgå som en del af tilsagnsarealet. Hvis arealanvendelsen på GLM-fortidsmindet ikke er den samme som arealanvendelsen på en eller flere af de tilstødende marker, så er GLM-fortidsmindet ikke støtteberettiget til omlægningstilskud, og du skal oprette følgende observation: Ikke støtteberettiget afgrøde (9.1.5) Bemærk, at ovenstående observation kun gælder på omlægningstilskud, hvis GLM-fortidsmindet er støtteberettiget til grundbetaling/anvendes som MFO-areal. Hvis GLM-fortidsmindet er ødelagt eller reduceret i omfang, skal du oprette en AKO-kontrolsag. Hvis GLM-fortidsmindet er større end m 2 er det ikke støtteberettiget, og du skal oprette følgende observation i IMK: GLM-landskabselement større end m 2 (3.6.1) 2.15 Anmeldt MFO-randzone på mark med omlægningstilskud Da randzoneloven er afskaffet, skal randzonen kun fratrækkes tilsagnet i tilfælde, hvor ansøger er omfattet af de grønne krav (eller vælger at være det) og aktivt har tilvalgt MFO-randzoner på de enkelte marker med omlægningstilskud. For eksempel kan ansøgere med både økologiske og ikke-økologiske arealer tilvælge MFO-randzoner på marker med omlægningstilskud. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 38\n39 Er den pågældende mark markeret med MFO-RZ og OM-35 under Arealkategori i kontrolgrundlaget, skal du kontrollere om tilsagnsbetingelserne er overholdt på arealet anmeldt med MFO-randzone. Tilsagnet gives til hele arealet, men tilskuddet reduceres til 0 kr. ved overlap med en MFO-randzone, hvilket beregnes automatisk i CAP-TAS og IMK. Da MFO-randzonen følger kortudpegningen, skal du aldrig ændre i randzonelaget, heller ikke selvom randzonen ligger skævt i forhold til vandløbet eller søens kronekant. Du kan læse mere om kontrol af MFO-randzoner i delinstruks nr. 4 Grønne krav. Er tilsagnsbetingelserne ikke overholdt på arealet anmeldt med MFO-randzone, skal du oprette en observation på arealet, der angiver, hvilken tilsagnsbetingelse, der ikke er overholdt. Bemærk, at der udbetales tilskud til 2-meter bræmmen for denne ordning. Arealet kan stadig medregnes til grundbetaling, hvis det opfylder støttebetingelserne meter beskyttelseszone omkring drikkevandsboringer Det er ikke muligt at opretholde tilsagn om omlægningstilskud til 25 meter beskyttelseszonen omkring en drikkevandsboring. Ansøger kan anmelde arealet med afgrødekode 248, 249 eller 309 og dermed undlade at søge omlægningstilskud til arealet. Hvis du i forbindelse med kontrollen konstaterer, at der til et areal omfattet af 25 meter beskyttelseszone også er søgt støtte om omlægningstilskud, skal du oprette en observation på arealet og ændre afgrødekode for arealet. I IMK vælges: Ikke støtteberettiget afgrøde (9.1.5). I observationsbemærkningsfeltet i CAP-TAS skal du notere, at der er tale om 25 meter beskyttelseszone omkring en drikkevandsboring. For at ændre afgrødekoden oprettes følgende observation på samme areal: Konstateret anden afgrøde end anmeldt (1.1.1) Husk i CAP-TAS, at notere hvilken afgrøde, der så er konstateret på arealet Arealer omfattet af artikel 32 undtagelserne Arealer, der er omfattet af undtagelsesbestemmelserne i artikel 32, er ikke berettiget til omlægningstilskud. Hvis du i forbindelse med kontrollen konstaterer, at der til et areal omfattet af artikel 32 er givet tilsagn, og der søges omlægningstilskud, skal du oprette en observation på arealet. I IMK vælges: Arealet er omfattet af artikel 32 (9.1.4) 2.18 Ekspropriation Reglerne for ekspropriation følger grundbetalingsordningen Skatte-, moms- og driftsregnskaber Det er et krav, at ansøger skal udarbejde og opbevare skatte-, moms- og driftsregnskaber for hver tilsagnsperiode. Ansøger skal opbevare disse dokumenter i mindst 5 år fra seneste tilskudsudbetaling. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 39\n40 I forbindelse med arealkontrollen vil du oftest ikke have behov for at se skatte-, moms- og driftsregnskaber, hvorfor du ikke skal efterspørge dem. Du kan dog, for eksempel i forbindelse med kontrol af om ansøger har anvendt bejdset udsæd eller hvis du har brug for dokumentation for indkøbt plantebeskyttelsesmidler, have behov for at se bilag eller lignende. Hvis du i forbindelse med kontrollen har behov for at se skatte-, moms- eller driftsregnskab, og ansøger ikke vil eller kan fremvise dette, skal du sætte kryds i Ja/Nej ved følgende i CAP-TAS: Skatte-, moms- og driftsregnskaber ikke fremvist Hvis ansøgers regnskaber ikke bliver opbevaret på bedriften, kan du acceptere at ansøger eftersender det ønskede bilag. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 40\n41 3. ØA 36 og ØA 37: Økologisk Arealtilskud Kontrolårsag: t Formålet med økologisk arealtilskud er at øge det økologiske areal i Danmark, at opnå en række fordele for miljøet og opnå biodiversitet gennem omlægning og opretholdelse økologisk jordbrugsproduktion. Ordningen skal også bidrage til øget omlægning til økologisk produktion, fastholdelse af arealer med økologisk frugt og bærproduktion og til at støtte bedrifter med en begrænset adgang til økologisk gødning. Der er tale om 5-årige tilsagn indgået med tilsagnsstart 1. september 2014 og frem. Arealet skal være økologisk drevet eller være under omlægning til økologisk jordbrugsproduktion. Økologisk arealtilskud består af et basistilskud med mulighed for at søge om forskellige tillæg: - Frugt/bær-tillæg - Omlægningstillæg, som kan udbetales i op til 2 år efter omlægningsdatoen (kontrolleres administrativt) - Tillæg for nedsat kvælstoftilførsel (kontrolleres administrativt) Det vil fremgå af kontrolgrundlaget, om der er søgt frugt/bærtillæg til de enkelte marker med tilsagn om økologisk arealtilskud. Bemærk, at ØA 36 er Økologisk arealtilskud, mens ØA 37 er Økologisk arealtilskud med tillæg for nedsat kvælstoftilførsel. Da tillæg for nedsat kvælstoftilførsel kontrolleres administrativt, har det ingen praktisk betydning for den fysiske kontrol, om der er tale henholdsvis ØA 36 eller ØA Omlægning til økologi Arealerne skal være under omlægning til økologisk produktion senest ved tilsagnets begyndelse (1. september). Det bliver kontrolleret administrativt i forbindelse med tilsagnsgivningen, at arealerne er under omlægning eller er omlagt. Ligeledes vil det blive kontrolleret i forbindelse med økologikontrollen at arealerne er omlagt til økologi. Du skal i forbindelse med arealkontrollen derfor ikke kontrollere ovenstående krav. Dog skal du, hvis du i forbindelse med kontrollen erfarer, at en mark ikke er omlagt til økologi, oprette følgende observation i IMK: Arealet var ikke under omlægning til økologi, da tilsagnet trådte i kraft (9.1.2) I observationsbemærkningsfeltet i CAP-TAS beskriver du, hvad der viser, at arealet ikke er omlagt. 3.2 Autoriseret økolog Ansøger skal ved tilsagnsperiodens begyndelse være autoriseret økolog eller have søgt om økologisk autorisation. Autorisationen skal opretholdes i hele tilsagnsperioden, og arealerne skal drives økologisk. Det bliver kontrolleret i forbindelse med tilsagnsgivningen, at ansøger er autoriseret økolog. Ligesom det vil blive kontrolleret i forbindelse med økologikontrollen, at arealerne drives økologisk. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 41\n42 Du skal i forbindelse med arealkontrollen derfor ikke kontrollere disse krav. Dog kan du, hvis du i forbindelse med kontrollen erfarer, at ansøger ikke er autoriseret økolog, sætte kryds i Nej i følgende i CAP-TAS i fanen LDP: registrering på bedriftsniveau : Er bedriften autoriseret til økologisk jordbrugsproduktion? 3.3 Støtteberettiget til grundbetaling Arealer, hvortil der er søgt økologisk arealtilskud, skal overholde støttebetingelserne for grundbetaling. Hvis du på arealer, hvortil der er søgt økologisk arealtilskud, konstaterer, at kravene om ikke-landbrug, indtegningskrav, mindste areal eller aktivitetskravet ikke er overholdt, skal du vælge de observationer, som er beskrevet under grundbetalingsordningen. Observationen vil også slå igennem på støtten til økologisk arealtilskud. 3.4 Mindste areal Der kan kun opnås tilsagn om Økologisk Arealtilskud til et sammenhængende areal, der var på minimum 0,30 ha, da tilsagnet blev ansøgt. Tilsagnsarealet kan godt blive mindre i løbet af tilsagnsperioden, for eksempel hvis marken opdeles i mindre delmarker. Bemærk, at arealer skal have samme tilskudssats (økologi) for at regnes som værende sammenhængende (se figur 3 og eksempel herunder). Figur 3: Kun mark 1 og mark 3 kan regnes som værende sammenhængende på grund af den samme tilskudssats (se eksempel). Eksempel på figur 3: Ansøger har fire marker, hvortil der søges økologisk arealtilskud (basistilskud). Alle fire marker er opmålt mindre end 0,30 ha. Da tilskudssatsen skal være den samme for at arealer kan regnes som sammenhængende, så er det kun mark 1 og mark 3, der kan godkendes (under forudsætning af, at deres samlede areal opmåles til eller over 0,30 ha). Mark 2 og 4 kan ikke godkendes, da de er under 0,30 ha og ikke er sammenhængende med et andet areal med samme tilskudssats. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 42\n43 Arealer betragtes som sammenhængende, når - De ligger i samme markblok - Arealerne tilsammen udgør minimum 0,30 ha - Der er en støtteberettiget, permanent passage på mindst 4 meters bredde mellem arealerne - Arealerne har samme tilskudssats (økologi) - Tilsagnet på arealerne har samme udløbsår For et areal i et lukket væksthus er der ingen krav til minimumsarealet. 3.5 Beskaffenhed Reglerne for plantedække, vandlidende arealer, grøfter og læhegn samt søer og træer følger grundbetalingsordningen. Der gælder dog særlige regler for arealer med græs og braklagte arealer, se nedenfor. 3.6 Ikke-landbrug Reglerne for ikke-landbrug følger grundbetalingsordningen. 3.7 Tilladte aktiviteter Reglerne for tilladte aktiviteter følger grundbetalingsordningen. 3.8 Rådighed Ansøger skal have rådighed over arealerne i hele tilsagnsperioden, det vil sige, at ansøger skal drive arealet som ejer eller forpagter i hele tilsagnsperioden. Du skal kun kontrollere for rådighed, hvis der opstår tvivl om rådigheden i forbindelse med kontrollen, eller hvis det fremgår af kontrolgrundlaget, at du skal følge op på overlap. Du skal i så fald anmode om skriftlig dokumentation for rådigheden i hele den forløbne del af tilsagnsperioden. Hvis ansøgeren ikke kan dokumentere rådigheden for hele tilsagnsperioden, skal du oprette følgende observation på arealet i IMK: Ikke til rådighed i hele tilsagnsperioden (1.3.2) 3.9 Producentskifte Det kan forekomme, at der er sket producentskifte, uden at det er registreret hos NaturErhvervstyrelsen. Hvis du i løbet af kontrollen bliver opmærksom på, at et eller flere arealer er producentskiftet til og fra ejendommen, skal du gøre følgende: Hvis ansøger ved producentskifte har overdraget et tilsagnsareal, som han har indberettet i sit Fællesskema 2016, skal du stadig kontrollere arealet i forbindelse med kontrollen af ansøgers bedrift Tilsagnsareal og indtegnet areal i IMK Det er kun muligt for ansøger at få miljøbetinget tilskud til et areal, der både er omfattet af tilsagnslaget og ansøgers indtegning for 2016 (gule område på figur 3 herunder). Hvis ansøger har indtegnet et større areal end tilsagnsarealet eller der ikke er sammenfald mellem tilsagnslag og markindtegninger, skal du oprette følgende observation på arealet, der ikke er omfattet af tilsagnslaget: NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 43\n44 Indtegnet areal, hvorpå der ikke er tilsagn (1.5.1) Hvis ansøger har indtegnet et mindre areal end tilsagnsarealet eller der ikke er sammenfald mellem tilsagnslag og markindtegninger, skal du oprette én af følgende observationer på dén del af tilsagnslaget, der ikke indtegnet med i marken: Ikke anmeldt/indtegnet tilsagnsareal ikke støtteberettiget (1.5.2) Ikke anmeldt/indtegnet tilsagnsareal støtteberettiget (1.5.3) Figur 4: Der skal være 1:1 sammenfald mellem ansøgers mark indtegning og tilsagnslag Krav om opsætning af plakat Kravet om opsætning af plakat er ophævet, og du skal derfor ikke længere kontrollere dette. Skal der ifølge kontrolgrundlaget kontrolleres for plakat, sættes der i fanen LDP: registrering på bedriftsniveau kryds i Ja-felterne til alle spørgsmål om plakaten. Således undgås det, at ansøger bliver hørt om plakaten i et eventuelt høringsbrev Erhvervsmæssig hjemmeside i forbindelse med tilsagnet En erhvervsmæssig hjemmeside er en hjemmeside, der har et kommercielt formål og en sammenhæng med tilskuddet som for eksempel salg af afgrøder, kød eller æg fra bedriften, reklame for gårdbutik eller pluk selv-frugt i tilknytning til bedriften. Du skal spørge ansøger, om der er en erhvervsmæssig hjemmeside. Hvis der er en hjemmeside, skal internet-adressen (www-adressen) indtastes i CAP-TAS under fanen LDP: registrering på bedriftsniveau. Det vil administrativt blive kontrolleret om hjemmesiden lever op til kravene Krav til landbrugsmæssig produktion Arealer i omdrift Der skal foregå en landbrugsmæssig produktion på arealet, det vil sige tilsåning af dyrkede arealer, slæt af græs eller afgræsning af græs. Bemærk, at kravet om aktivitet under grundbetalingsordningen ikke er tilstrækkelig, se nedenfor med hensyn til græs, sommerbrak og grøngødning. Permanente afgrøder For arealer med permanente afgrøder, for eksempel frugt- eller bærafgrøder, skal det være tydeligt, at arealet er drevet plantagemæssigt. Det betyder, træerne og buskene skal være fremstå som en plejet kultur i veldefinerede rækker, der muliggør pleje af træer og buske samt høst af afgrøden. Arealerne skal fremstå som vedligeholdte dyrkede arealer og må ikke ligge hen som natur eller vildnis. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 44\n45 Lavskovsarealer Reglerne for lavskovsarealer følger grundbetalingsordningen. Bemærk, at for økologisk arealtilskud bliver tilskuddet reduceret til 0 kr. for arealer anmeldt med MFO-lavskov. Arealet kan derfor forblive i tilsagn. Græsarealer Krav om afgræsning eller slæt På økologisk arealtilskud med såvel græs i omdrift som permanent græs, er der krav om produktion på arealerne, der går ud over aktivitetskravet på grundbetalingsordningen. Det betyder, at græsarealer enten skal udnyttes med slæt eller til afgræsning. Krav til slæt: Der skal tages mindst ét slæt i perioden fra 1. juni til og med 15. september. Ved slæt forstås slåning af plantedække, hvor det afslåede græs/grøntfoder fjernes fra arealet. Krav til afgræsning: Arealet skal være synligt afgræsset senest den 15. september. Det vil sige, at mere end 50 % af plantedækket skal fremstå afgræsset og være under 40 cm højt. Områder på arealet under 100 m 2 med en plantedækkehøjde over 40 cm kan godkendes. Hvis arealet ikke overholder aktivitetskravet på grundbetalingsordningen, skal du vælge én følgende observationer i IMK: Ikke slået/afgræsset i perioden fra 1. juni til og med 15. september (4.1.1) Ikke slået/afgræsset i perioden fra 1. juni til og med 15. september arealet er naturlignende (4.1.2) Ikke slået/afgræsset i perioden fra 1. juni til og med 15. september arealet er mose, vandhul eller lignende (4.1.3) Arealet afgræsset, men fremstår ikke med tæt, lavt plantedække 15. september (4.1.5) Hvis arealet er slået, men ikke er udnyttet produktionsmæssigt, enten med afgræsning eller der er taget slæt, skal du vælge følgende observation: Arealet slået, men ikke udnyttet produktionsmæssigt i perioden fra 1. juni til og med 15. september (4.1.4) Hvis du kontrollerer arealet før 15. september, og arealet ikke fremstår med tæt, lavt plantedække på kontroltidspunktet, skal du markere sagen til efterkontrol (se hvordan du markerer sagen til efterkontrol i den tekniske guide). Arealer uden plantedække (bar jord som følge af slitage fra dyr) Kravene følger grundbetalingsordningen. Sommerbrak På økologiske arealer er det muligt at bekæmpe rodukrudt med sommerbrak i en begrænset periode. Sommerbrak betragtes som en landbrugsmæssig udnyttelse, da brakperioden er begrænset, og der både før og efter er en afgrøde eller efterafgrøde på arealet. Der er forskellige former for sommerbrak, som er støtteberettiget, og de er defineret således: - Vintersæd, der er etableret i efteråret, høstes først i maj. Det kan spredes på marken eller høstes som grønkorn. Der pløjes eller foretages en gennemskærende harvning, som fortsættes hen over sommeren. - Vårsæd sås senest 31. maj. Vårsæden høstes grøn eller spredes på marken sidst i juni, og der gennemføres sommerbrak fra sidst i juni. Marken ligger sort i 6-8 uger, hvor der jordbehandles. - Kløvergræsmark, der udnyttes frem til sidst i juni, og man kan herefter gennemføre sommerbrak som ovenfor. Du skal i forbindelse med arealkontrollen ikke kontrollere om arealet er blevet pløjet og om der er sået en efterafgrøde. Grøngødning For økologiske arealer med græs i omdrift er det også muligt at anvende arealerne til grøngødning, således at arealet afpudses, og det afslåede materiale efterlades på marken. Det er dog et krav: - At arealerne er etableret med en kløvergræsblanding med mindst 15 vægtprocent kløver. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 45\n46 - At tilsagnshaver i hele kalenderåret opbevarer dokumentation for indkøb af den anvendte kløvergræsblanding og - At der har været en anden hovedafgrøde end græs på arealerne i det foregående år. Hvis du ved kontrollen konstaterer, at et græsareal kun er afpudset og ikke anvendt til slæt, skal ansøger forevise ovenstående dokumentation, før du kan godkende arealet. Hvis arealet ikke anvendes til grøngødning og ovenstående ikke kan dokumenteres, skal du anvende én af følgende observationer: Arealet slået, men ikke udnyttet produktionsmæssigt i perioden fra 1. juni til og med 15. september (4.1.4) Arealet afgræsset, men fremstår ikke med tæt, lavt plantedække 15. september (4.1.5) Aktivitetskravet er ikke opfyldt, da der ikke er plantedække på arealet (4.1.6) 3.14 Kombination af ordninger Økologisk arealtilskud (basistilskud) kan kombineres med: - Grundbetaling - Ø-støtte (1-årig) - Ø-støtte (5-årig) - Omlægningstilskud til økologisk jordbrug, dog ikke, hvis der er søgt om omlægningstillæg i ØA Økologisk arealtilskud er ikke foreneligt med andre tilskudsordninger, hvor der er krav om, at der ikke må bruges gødning eller pesticider, se tabel 5. Tabel 5: Afgrødekoder, der er uforenlige med økologisk arealtilskud og medfører bortfald 247 Miljøgræs MVJ-tilsagn (0 N), omdrift 248 Permanent græs ved vandboring 249 Udnyttet græs ved vandboring 253 Miljøgræs MVJ-tilsagn (80 N), omdrift 254 Miljøgræs MVJ-tilsagn (0 N), permanent 258 Permanent græs, ø-støtte 271 Rekreative formål 309 Udyrket areal ved vandboring 311 Skovrejsning på tidl. landbrugsjord årig udtagning årig udtagning af agerjord med frivillig skovrejsning årig udtagning med tilsagn om skovrejsning fra NST 316 Vådområder eller lavbundsjorde med udtagning 317 Vådområder med udtagning 318 MVJ ej udtagning, ej landbrugsjord 319 MFO Vådområder eller lavbundsjorde med udtagning 320 Braklagte randzoner 321 Miljøtiltag, ej landbrugsarealer 323 MFO-udyrket areal ved vandboring 326 Permanent græs i MSO omlagt til ikke-landbrug 580 Skovdrift, alm. 581 Nyplantning i skov med træhøjde under 3 m 582 Pyntegrønt, økologisk jordbrug 583 Juletræer og pyntegrønt på landbrugsjord 585 Skovrejsning i projektområde, som ikke er omfattet af tilsagn 586 Offentlig skovrejsning 587 Skovrejsning på tidl. landbrugsjord Statslig skovrejsning 589 Bæredygtig skovdrift 590 Bæredygtig skovdrift i Natura 2000-område 900 Øvrige afgrøder 903 Lysåbne arealer i skov NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 46\n47 905 Anden anvendelse på tilsagnsarealer 907 Naturarealer, økologisk jordbrug 908 Naturarealer, ansøgning om miljøtilsagn 943 Kløvergræs med over 50% kløver, udlæg /efterslæt efter grønkorn o.l. høstet i maj/juni 944 Kløvergræs med over 50% kløver, udlæg/efterslæt efter helsæd høstet senest 1. august 945 Kløvergræs med over 50% kløver, udlæg/efterslæt efter korn o.l. 946 Græs/kløvergræs med over 50% kløver til fabrik, efterslæt efter grønkorn o.l. høstet i maj/juni 960 Græs, udlæg/efterslæt efter grønkorn o.l. høstet i maj/juni 961 Græs, udlæg/efterslæt efter helsæd/tidl. frøgræs eller vinterbyg høstet senest 1. august 962 Græs, udlæg/efterslæt efter korn/sildig frøgræs 963 Kløvergræs med under 50% kløver, udlæg /efterslæt efter grønkorn o.l. høstet i maj/juni 964 Kløvergræs med under 50% kløver, udlæg/efterslæt efter helsæd høstet senest 1. august 965 Kløvergræs med under 50% kløver, udlæg/efterslæt efter korn o.l. 966 Græs/kløvergræs med under 50% kløver til fabrik, efterslæt efter grønkorn o.l. høstet i maj/juni 968 Pligtige efterafgrøder 970 Udlæg og efterafgrøder til grøngødning 972 Mellemafgrøder 998 Ukendt afgrøde 999 Ugyldig afgrødekode Hvis du ved kontrollen konstaterer, at der på et areal (hel mark eller delmark), foruden økologisk arealtilskud, også bliver søgt en eller flere andre uforenlige arealstøtteordninger, skal du rette henvendelse til Vagttelefonen, som vil rette henvendelse til Miljø- og Biodiversitet, der vil finde ud af, hvilket tilsagn, der er det gældende. Hvis sagen ikke kan løses administrativt, skal du i IMK oprette følgende observation: Arealet er underlagt en anden ordning (9.1.3) Observationen gælder på hele marker såvel som på delarealer. Se eventuelt bilag 3: Forenelighedstabellen Afgrøder, der ikke er støtteberettigede til Økologisk Arealtilskud Der er afgrøder, der ikke er støtteberettigede til økologisk arealtilskud. Hvis ansøger har anmeldt et areal med en af afgrødekoderne i tabel 6, vil årets udbetaling blive reduceret til 0 kr. Tabel 6: Afgrødekoder, hvor året udbetaling reduceres til 0 kr. 265 Græs, slæt før vårsået afgrøde 305 Permanent græs, uden udbetaling af økologi-tilskud 306 Græs i omdrift, uden udbetaling af økologi-tilskud 308 MFO-slåningsbrak 310 Slåningsbrak 324 Blomsterbrak 325 MFO-Blomsterbrak 360 Vildtafgrøder 361 Ikke-støtteberettiget landbrugsareal 487 Skovlandbrug 549 Lukket system 1, en-årige* 550 Lukket system 2, stauder* 560 Containerplads 1, frugtbuske* 561 Containerplads 2, enårige* NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 47\n48 562 Containerplads 3, stauder* 563 Svampe, champignon* 602 MFO Pil 603 MFO Poppel 604 MFO El 605 MFO Lavskov Bemærk at der ved afgrødekode 305 og 306 ikke er krav om at arealerne skal afgræsses eller der skal tages slæt. Dog skal arealet fortsat være et landbrugsareal. Hvis du ved kontrollen konstaterer, at der på et areal anmeldt med en af ovenstående afgrøder, også er den pågældende afgrøde på arealet, skal du ikke oprette en observation på arealet. Dog skal støtteberettigelseskriterierne og forpligtelserne være overholdt. Dvs. der må for eksempel ikke være sprøjtet på arealet, eller tilført mere gødning end den valgte reducerede kvote, ligesom arealet ikke må anvendes til en ikke-støtteberettiget aktivitet. Hvis du konstaterer, at arealet ikke er støtteberettiget, skal du oprette en observation på arealet i IMK og vælge den observation, der karakteriserer overtrædelsen. Husk, at du altid skal ændre afgrødekode til den konstaterede afgrøde. Dette gælder også for ovenstående afgrødekoder. Hvis et areal er anmeldt med en støtteberettiget afgrødekode, men du ved kontrollen konstaterer en af ovenstående afgrøder på arealet, skal du ændre afgrødekoden til den konstaterede. I IMK vælges observationen: Ikke støtteberettiget afgrøde (9.1.5) For at ændre afgrødekoden oprettes følgende observation på samme areal: Konstateret anden afgrøde end anmeldt (1.1.1) Husk i CAP-TAS, at notere hvilken afgrøde, der så er konstateret på arealet GLM-landskabselementer GLM-landskabselementer kan være en del af tilsagnsarealet og dermed være støtteberettiget til økologisk arealtilskud. GLM-landskabselementer skal ikke være indtegnet som selvstændige arealer. Der er ingen krav til plantesammensætning eller pleje af GLM-landskabselementer. Hvis GLM-fortidsmindet er ødelagt eller reduceret i omfang, skal du oprette en AKO-kontrolsag. Hvis GLM-fortidsmindet er større end m 2, er det ikke støtteberettiget, og du skal oprette følgende observation i IMK: GLM-landskabselement større end m 2 (3.6.1) 3.17 Anmeldt MFO-randzone på mark med økologisk arealtilskud Da randzoneloven er afskaffet, skal randzonen kun fratrækkes tilsagnet i tilfælde, hvor ansøger er omfattet af de grønne krav (eller vælger at være det) og aktivt har tilvalgt MFO-randzoner på de enkelte marker med økologisk arealtilskud. For eksempel kan ansøgere med både økologiske og ikke-økologiske arealer, tilvælge MFO-randzoner på marker med økologisk arealtilskud. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 48\n49 Er den pågældende mark markeret med MFO-RZ og ØA under Arealkategori i kontrolgrundlaget, skal du kontrollere om tilsagnsbetingelserne er overholdt på arealet anmeldt med MFO-randzone. Tilsagnet gives til hele arealet, men tilskuddet reduceres til 0 kr. ved overlap med en MFO-randzone, hvilket beregnes automatisk i CAP-TAS og IMK. Da MFO-randzonen følger kortudpegningen, skal du aldrig ændre i randzonelaget, heller ikke selvom randzonen ligger skævt i forhold til vandløbet eller søens kronekant. Du kan læse mere om kontrol af MFO-randzoner i delinstruks nr. 4 Grønne krav. Er tilsagnsbetingelserne ikke overholdt på arealet anmeldt med MFO-randzone, skal du oprette en observation på arealet, der angiver, hvilken tilsagnsbetingelse, der ikke er overholdt meter bræmmer på mark med økologisk arealtilskud Tilsagnet gives til hele arealet, men tilskuddet reduceres til 0 kr. ved overlap med en 2-meter bræmme, hvilket beregnes automatisk i CAP-TAS og IMK. Da NaturErhvervstyrelsen ikke er myndighed for 2-meter bræmme bestemmelsen og det tilhørende kort, kan du ikke ændre 2-meter bræmmens placering, uanset at den ikke er placeret korrekt på kortet. Er tilsagnsbetingelserne ikke overholdt på arealet med 2-meter bræmme, skal du oprette den observation på arealet, der angiver, hvilken tilsagnsbetingelse, der ikke er overholdt meter beskyttelseszone omkring vandboringer Det er ikke muligt at have tilsagn om økologisk arealtilskud til 25 meter beskyttelseszonen. Hvis du i forbindelse med kontrollen konstaterer, at der til et areal omfattet af 25 meter beskyttelseszone er givet tilsagn og søges om økologisk arealtilskud, skal du oprette følgende observation på arealet i IMK: Ikke støtteberettiget afgrøde (9.1.5) Du skal ændre afgrødekoden til 248 (permanent græs ved vandboring), 249 (Udnyttet græs ved vandboring) eller 309 (Udyrket areal ved vandboring). For at ændre afgrødekoden oprettes følgende observation på samme areal: Konstateret anden afgrøde end anmeldt (1.1.1) Husk i CAP-TAS, at notere hvilken afgrøde, der så er konstateret på arealet Arealer omfattet af artikel 32 undtagelserne Arealer, der er omfattet af undtagelsesbestemmelserne i artikel 32, er ikke berettiget til tilsagn under Økologisk Arealtilskud. Hvis du i forbindelse med kontrollen konstaterer, at der til et areal omfattet af artikel 32 er givet tilsagn og søges om økologisk arealtilskud, skal du oprette en observation på arealet. I IMK vælges: Arealet er omfattet af artikel 32 (9.1.4) 3.21 Gødningskvoteberegning Gødningskvoteberegning og gødningsregnskab bliver kontrolleret administrativt, hvorfor du ikke skal foretage kontrol af disse papirer i forbindelse med den fysiske kontrol. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 49\n50 3.22 Optælling af dyr Optælling af dyr er opdelt i to forskellige typer af optælling: - Optælling af dyr A: reduceret N, alle dyr på bedriften (undtaget kvæg) - Optælling af dyr B: alle dyr (storkreaturer) på arealer, hvor ansøger har valgt fast græsningstryk For de økologiske tilsagn er det kun relevant med optælling af dyr A, og type B er derfor udeladt af denne instruks. Oversigt over ordninger og hvilken type af optælling dyr, der skal foretages Ordning Tilsagnstype Tilsagnsnummer Type af optælling Økologi Miljøbetinget tilskud 26 X - Omlægningstilskud Økologisk arealtilskud 36 X - Økologisk arealtilskud med tillæg til reduceret kvælstoftilførsel 37 X Optælling af dyr A I forbindelse med kontrollen skal du validere ansøgers indberetning af antal dyr på bedriften til CHR (eller i GHI for hestes vedkommende). CHR (GHI)-oplysningerne fremgår af kontrolgrundlaget. A B Følgende ordninger er omfattet: - Miljøbetinget tilskud (tilsagnstype 26) - Økologisk arealtilskud (tilsagnstype 36) - Økologisk arealtilskud med tillæg til reduceret kvælstoftilførsel (tilsagnstype 37) Det vil altid fremgå af kontrolgrundlaget, om du skal foretage en optælling af dyr A. Antal dyr på bedriften kontrollerer du enten ved at tælle dyrene på bedriften eller ved at gennemgå bilag for køb/salg, liste over døde dyr m.m. Optællingen skal omfatte alle bedriftens dyr. Bemærk, at du ikke skal tælle kvæg. Bemærk, hvis der på ejendommen er dyr, der hører under et andet CVR-nr., skal du ikke optælle disse dyr. Svin: Mindre besætninger Du tæller dyrene og sammenholder antal af dyr med det, der fremgår af CHR. So-besætninger De store so-besætninger er ofte med i effektivitetskontrollen. Ud fra bilag fra effektivitetskontrollen kontrollerer du, at antallet af dyr her stemmer overens med det indberettede i CHR. Eventuelt anvender du liste over døde dyr samt flytteliste. I so-besætninger, som ikke er med i effektivitetskontrollen, anvender du CHR-flytteliste, liste over døde dyr og ansøgers bilag over køb/salg af dyr. Smågrisebesætninger Antallet i CHR sammenholder du med antallet af indkøbte/solgte grise (ifølge bilag), antallet af døde dyr (liste) og/eller oplysninger i CHR om svineflytninger. Slagtesvinsbesætninger Antallet i CHR sammenholder du med antallet af indkøbte smågrise (ifølge bilag), slagteriafregninger, samt liste over døde dyr. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 50\n51 Eventuelt tjekker du i CHR under svineflytninger, hvor mange svin, der er flyttet i en given periode. Får/geder Enkelte fåre-/gedebesætninger har dyrene registreret på enkeltdyrsniveau i CHR (Dansk kvæg). I disse tilfælde trækker du en liste fra dyreregistreringen. Antal dyr her sammenligner du med antal dyr ifølge CHR. For andre større fåre-/gedebesætninger sammenholder du antallet i CHR med antallet ifølge den løbende optegnelse som ansøger skal føre, f.eks. læmmebog. Du skal endvidere sammenholde med bilag for eventuelle indkøbte og solgte dyr. Hvis ansøger ikke har en sådan optegnelse tæller du dyrene. Dette tal sammenholder du med det indberettede i CHR. Du noterer i bemærkningsfeltet, hvis optællingen har omfattet både moderdyr og lam, fordi det på kontroltidspunktet ikke er muligt umiddelbart at adskille de voksne dyr fra lammene. Fællesgræsningsarealer Fra CHR trækker du en udstationeringsliste. Antal af dyr på denne liste og antal dyr på bedriften, jf. ovenfor, sammenholder du med registrerede antal dyr i CHR. Græsningsaftaler I CHR fremgår det, hvis ansøger har græsningsaftaler, og dyrene har gået på arealerne i mere end 30 dage. Hvis dette er tilfældet og du tæller dyr på bedriften, skal disse arealer og de dyr, der er på arealerne, indgå. Hvis du på anden vis bliver opmærksom på, at ansøger har dyr på en anden bedrift, skal du også medregne disse dyr, hvis du skal tælle dyr på bedriften. Hvis ansøger har dyr fra en anden bedrift gående på sin bedrift, skal det, hvis dyrene har gået der i mere end 30 dage fremgå af CHR. Dyr, der ikke er ansøgers egne, skal ikke indgå i optællingen. Fjerkræ Mindre besætninger Du tæller dyrene og sammenholder med det indberettede i CHR. Æglæggende høns For metodeæg, frilandshøns, burhøns og økologiske høns sammenholder du det indberettede i CHR med ansøgers oversigt over lagte æg og døde dyr. Endvidere er det muligt at sammenholde med indkøbte hønniker jf. bilag. For øvrige æglæggende høns Det indberettede i CHR sammenholder du med indkøbte hønniker, jf. bilag og liste over døde dyr. Disse besætninger er ofte ikke særlig store, hvorfor det her også kan være en mulighed at tælle dyrene i husene/gårdene. Det antal dyr, der ifølge CHR er på bedriften, sammenholder du med det antal dyr, der er i husene/gårdene på kontroltidspunktet. Du vurderer antal dyr i hvert enkelt hus/gård. Denne vurdering foretager du ud fra landmandens oplysninger om staldstørrelser og belægningstæthed. Slagtekyllinger og andet slagtefjerkræ Det indberettede i CHR sammenholder du med indkøbte dyr, jf. bilag og liste over døde dyr. Pelsdyr (mink, ræve, finnracoon, ildere) Det antal dyr, der ifølge CHR er på bedriften, sammenholder du med det antal dyr, der er i hallerne på kontroltidspunktet. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 51\n52 Det er tilstrækkeligt, at du optæller dyrene i en hal og så ganger op med der øvrige antal haller. Dog skal du tage højde for forskellige bursystemer, ligesom du skal tage højde for tomme haller. Du noterer i bemærkningsfeltet, hvis du ikke kun har optalt tæver, men også hvalpe, fordi kontrollen har fundet sted på et tidspunkt, hvor det ikke umiddelbart er muligt at adskille tæver fra hvalpe. Andre dyr (heste, æsler, hjorte, andet fjerkræ, strudse) Det antal dyr, der ifølge CHR er på bedriften, sammenholder du med det antal dyr, der er på bedriften på kontroltidspunktet. Da heste ikke bliver indberettet i CHR, bliver oplysningerne vedrørende heste trukket fra ansøgers indberetning til GHI, hvorfor du skal sammenholde det antal heste, der er på bedriften på kontroltidspunktet, med det antal heste, ansøger har indberettet til GHI (fremgår af kontrolgrundlaget). Besætninger med et lille antal dyr For at få valideret de oplysninger, der står i CHR (GHI) vedrørende andre husdyr, tæller du dyrene. Besætninger med et stort antal dyr Det indberettede i CHR (GHI) sammenholder du med indkøbte antal dyr, jf. bilag, solgte dyr, jf. bilag og liste over døde dyr. Afrapportering Antallet af dyr opgøres pr. dyretype. I CAP-TAS fanebladet LDP: registrering på bedriftsniveau afrapporterer du resultatet af optællingen af dyr (se nedenfor). Felt A.1 skal du kun udfylde, hvis du konstaterer flere dyr i dyretypen på bedriften, end der fremgår af CHR (GHI) (se bagatelgrænser nedenfor). I de tilfælde, hvor der er færre eller samme antal dyr, skal du markere dette i felt A.2. Hvis ansøger ikke har dyr på bedriften markerer du dette i felt A.3. Når du konstaterer flere dyr i dyretypen på bedriften end der fremgår af CHR (GHI), skal du udfylde felterne under A.1 som det fremgår af nedenstående boks. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 52\n53 Sådan udfylder du A. 1 ved flere dyr på bedriften end i CHR Dyretype Du skriver den dyretype, hvor der er flere dyr på bedriften end der fremgår af CHR (GHI). Hvis der er forskellige dyretyper, hvor det er gældende, skal du lave en ny linje for hver dyretype Antal dyr optalt Antal dyr jf. CHR Du skriver her, hvor mange dyr, du har optalt indenfor dyretypen Du skriver antal dyr ifølge CHR/GHI (kontrolgrundlag) Supplerende bemærkninger Her kan du skrive supplerende bemærkninger, fx hvis du har optalt minkhvalpe, fordi kontrollen har fundet sted på et tidspunkt, hvor det ikke umiddelbart er muligt at adskille tæver fra hvalpe. Bagatelgrænser Du noterer kun under A.1, hvis antallet af dyr i dyretypen er mere end 10 % og mere end 5 DE større end antallet af dyr, der fremgår af CHR (GHI). Omregning mellem antal dyr og DE fremgår af skema sidst i dette afsnit. For hver dyretype noterer du antal dyr, der ifølge CHR (GHI) er på bedriften, og du noterer det antal dyr, du ved kontrolbesøget konstaterede på bedriften indenfor dyretypen. Oplysninger i brev Du skal ikke høre ansøger om forholdet, men de oplysninger du har noteret vil fremgår af ok-brevet/høringsbrevet. Det vil endvidere fremgå, at oplysningerne vil indgå i NaturErhvervstyrelsens vurdering af ansøgers gødningsregnskab for planperioden 2015/2016 (standardtekst, der kommer automatisk med i brevet til ansøger). Det vil herefter i den videre sagsbehandling blive taget stilling til, om oplysningerne har betydning for kvælstofopgørelsen i gødningsregnskabet Oplysninger i kontrolgrundlag om optælling af dyr Hvilken type optælling Det fremgår af kontrolgrundlaget, hvilken type optælling af dyr, du skal foretage på den enkelte bedrift. Vær opmærksom på, at ansøger kan have flere typer tilsagn og at disse tilsagn kan medføre, at du skal foretage begge typer af optælling. Dyr I kontrolgrundlaget fremgår de oplysninger, som ansøger har indberettet til CHR. For hestes vedkommende dog, hvad ansøger har indberettet til GHI, da der ikke er krav om, at heste indberettes i CHR. Eksempel på dyreoplysninger i kontrolgrundlag: Oplysninger fremgår på CHR-nummer og pr. dyregruppe. Antal er antal dyr uden omregning til DE eller lignende. Den dato, der fremgår, er seneste opdatering foretaget i CHR. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 53\n54 Bemærk, at der under svin er en dyregruppe, der hedder beregnet antal svin. Her vil fremgå det antal slagtesvin, som slagterierne oplyser til CHR, at ansøger har leveret. Dette tal skal ikke anvendes i forbindelse med optælling af dyr, men er taget med til information. Endvidere fremtræder der for visse dyrearter (får, geder, lamaer, hjorte, diverse pelsdyr) en dyregruppe, der hedder dyr i alt. Denne er også taget med til information. Du skal i CAP-TAS afrapportere antal hundyr. Antal voksne hundyr fremgår også af kontrolgrundlaget. I CAP-TAS skal du afrapportere de optalte dyr i nedenstående dyregrupper. Disse stemmer ikke altid overens med de dyregrupper, som fremgår af kontrolgrundlaget. Slagtefjerkræ er i CHR opdelt i fjerkræ, generelt eller høns af slagtetype, mens kalkuner i CHR ikke er opdelt i hanner og hunner. Endvidere er svin i CHR opdelt i svin og i vildsvin. Det er vigtigt, at du afrapportere de dyr, der er på bedriften i nedenstående grupper. KO-krav 2.3: Uregistrerede besætninger (svin, får, geder og kvæg) Bemærk, hvis du ved kontrollen opdager en uregistreret besætning, er der tale om en overtrædelse af KO-krav 2.3. Der er tale om en uregistreret besætning, når: - der går dyr på en ejendom, og der ikke i CHR er registreret en besætning af denne dyretype på ejendommen - dyr er registreret i ét CHR-nr., men fysisk går på en anden ejendom eller et areal med adgang til staldbygninger på en ejendom, hvor der ikke er registreret en besætning af denne dyretype. Hvis du konstaterer en uregistreret besætning skal du kontakte Mette Sinkbæk, Center for Kontrol, per mail med ovenstående oplysninger. Oversigt over dyretyper og beregning af dyreenheder/storkreaturer Kvæg (skal ikke tælles ved A) Dyretype Enhed Antal enheder til 1 DE Årsko, malkekvæg, tung race, uden opdræt 1 årsko 0,75 1 Årsko, malkekvæg, jersey, uden opdræt 1 årsko 0,88 1 Årsopdræt, kvier og stude, 0-6 mdr., tung race 1 årsdyr 3,7 - Årsopdræt, kvier og stude, 0-6 mdr., jersey 1 årsdyr 5,0 - Antal enheder til 1 SK NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 54\n55 Årsopdræt, kvier og stude, 6-27 mdr., tung race 1 årsdyr 2,1 1,67 Årsopdræt, kvier og stude, 6-25 mdr. jersey 1 årsdyr 2,8 1,67 Årsammekøer (under 400 kg) 1 årsdyr 2,3 1 Årsammekøer ( kg) 1 årsdyr 1,6 1 Årsammekøer (over 600 kg) 1 årsdyr 1,4 1 Tyrekalve 0-6 mdr., tung race 1 produceret dyr 8,5 - Tyrekalve 6 mdr.-slagtning (440 kg), tung race 1 produceret dyr 3,9 1,67 Tyrekalve 0-6 mdr. jersey 1 produceret dyr 11,5 - Ungtyr 6 mdr.-slagtning (328 kg) jersey 1 produceret dyr 5,1 1,67 Avlstyre, tung race 1 årstyr 1,8 1 Avlstyr, jersey 1 årstyr 2,4 1 Svin Dyretype Enhed Antal enheder til 1 DE Søer med grise til fravænning (4 uger) 1 årsso 4,4 Smågrise fra 7,2 til 32 kg 1 produceret dyr 208 Svin fra 32 til 107 kg undt. Søer, gylte og orner 1 produceret dyr 39 Fjerkræ Dyretype Enhed Antal enheder til 1 DE Høns til ægproduktion 1 årsdyr 170 Hønniker til konsumægproduktion 1 produceret 1440 Hønniker til HPR (Hvid Plymouth Rock) 1 produceret 1750 Slagtekyllinger 30 dage 1 produceret 4210 Slagtekyllinger 32 dage 1 produceret 3640 Slagtekyllinger 35 dage 1 produceret 3020 Slagtekyllinger 40 dage 1 produceret 2270 Slagtekyllinger 45 dage 1 produceret 1790 Skrabekyllinger 56 dage 1 produceret 2460 Økologiske slagtekyllinger 81 dage 1 produceret 1290 Kalkuner, tunge, hunner 1 produceret 315 Kalkuner, tunge, hanner 1 produceret 173 Ænder 1 produceret 820 Gæs 1 produceret 266 Andre husdyrarter Dyretype Enhed Antal enheder til 1 DE Moderfår med lam, kød- og malkegeder med kid 1 årsfår/ged 7 - Mohairgeder med kid 1 årsged 6,3 - Får og geder over 1 år - 6,67 Heste under 300 kg 1 årshest 4,7 - Heste 300 kg under 500 kg 1 årshest 2,9 - Heste 500 kg under 700 kg 1 årshest 2,3 - Heste 700 kg og derover 1 årshest 1,9 - Heste over 6 mdr. - 1 Mink, ræve, ildere o.l. 1 årstæve 29 - Hjortedyr, voksne hundyr 1 årsdyr 4,5 (krondyr), 9,1 (dådyr) Antal enheder til 1 SK - NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 55\n56 3.25 Anvendt ikke tilladt gødning Der må på arealer, hvor der er søgt økologisk arealtilskud, kun anvendes gødning, der er tilladt til økologisk jordbrugsproduktion i Danmark. Det vil primært sige økologisk husdyrgødning og grøngødning, men også i særlige tilfælde ikkeøkologiske gødningsstoffer og jordforbedringsmidler (se bilag 1). Hvis du ved kontrollen konstaterer, at et areal er tilført ikke tilladt gødning, oprettes følgende observation: Arealet er tilført ikke tilladt gødning (9.3.1) Hvis ansøger er økolog, skal du huske at rette henvendelse til Jordbrugskontrol, Miljø- & Økologikontrol ved overtrædelse af økologireglerne på telefon (Økologi-vagttelefon). Husk i bemærkningsfeltet i CAP-TAS i fanebladet Observationer, at beskrive så detaljeret som muligt, hvad der er blevet gødsket med. I den videre sagsbehandling vil der blive foretaget en vurdering af omfang af underkendelse af det ansøgte areal og sanktionering, herunder en vurdering af om overtrædelsen kan karakteriseres som en forsætlig handling. Kopi af eventuel dokumentation (faktura eller lignende) skal du journalisere på kontrolopgaven i CAP-TAS Pesticider (Plantebeskyttelsesmidler) Der må ikke anvendes andre pesticider end dem, der er tilladt i økologisk jordbrugsproduktion i Danmark. Du skal derfor kontrollere, at der ikke er anvendt: - Bejdsemidler: det kontrollerer du ud fra bilag på anvendt såsæd - Pesticider: det kontrollerer du ud fra besigtigelse af arealerne og eventuelt ved kontrol af sprøjtejournal og/eller bilag Hvis der er anvendt pesticider, kontrollerer du, om der er anvendt midler, som er tilladte ifølge økologireglerne. Disse midler må kun anvendes ved akut fare for afgrøden. Det vil sige, at hvis udbyttet eller kvaliteten af frugt, bær, grøntsager, brødkorn m.m. forventes at falde drastisk, hvis der ikke anvendes pesticider. Se bilag 1 (liste over tilladte aktivstoffer i økologisk jordbrug). Hvis der er anvendt ikke-tilladte pesticider på et areal, skal du oprette en observation på arealet. I IMK vælges én af følgende observationer: Forbud mod tilførsel af pesticider er ikke overholdt (9.2.1) Bemærk, at hvis der kun er sprøjtet på en del af arealet, skal du ikke oprette en observation på hele arealet, men kun på den del af arealet, hvor der er anvendt ikke-tilladte pesticider, for eksempel hvis der er sprøjtet under tråd. Hvis det sprøjtede areal er mindre end 100 m 2, skal du stadig registrere det som en observation i IMK. Husk i bemærkningsfeltet i CAP-TAS i fanebladet Observationer, at beskrive så detaljeret som muligt, hvad der er blevet sprøjtet med, og hvorfor der er blevet sprøjtet. I den videre sagsbehandling vil der blive foretaget en vurdering af omfang af underkendelse af det ansøgte areal og sanktionering, herunder en vurdering af om observationen kan karakteriseres som en forsætlig handling. Kopi af eventuel dokumentation (faktura eller lignende) skal du journalisere på kontrolopgaven i CAP-TAS. Du skal huske at rette henvendelse til Jordbrugskontrol, Miljø- & Økologikontrol ved overtrædelse af økologireglerne på telefon (Økologi-vagttelefon). Bemærk, at ved brug af bejdsemidler skal det ikke fremgå af sprøjtejournalen. NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 56\n57 3.27 Skatte-, moms- og driftsregnskaber Det er et krav, at ansøger skal udarbejde og opbevare skatte-, moms- og driftsregnskaber for hver tilsagnsperiode. Ansøger skal opbevare disse dokumenter i mindst 5 år fra seneste tilskudsudbetaling. I forbindelse med arealkontrollen vil du oftest ikke have behov for at se skatte-, moms- og driftsregnskaber, hvorfor du ikke skal efterspørge dem. Du kan dog, for eksempel i forbindelse med kontrol af om ansøger har anvendt bejdset udsæd eller hvis du har brug for dokumentation for indkøbt pesticider, have behov for at se bilag eller lignende. Hvis du i forbindelse med kontrollen har behov for at se skatte-, moms- eller driftsregnskab, og ansøger ikke vil eller kan fremvise dette, skal du i fanen LDP: registrering på bedriftsniveau i CAP-TAS sætte kryds i Ja/Nej i følgende: Blev skatte-, moms- og driftsregnskaber fremvist? Hvis ansøgers regnskaber ikke bliver opbevaret på bedriften, kan du acceptere at ansøger eftersender det ønskede bilag Frugt/bærtillæg Kontrolårsag: s Kravene til økologisk arealtilskud skal være opfyldt. Følgende yderligere betingelser skal være opfyldt for at arealer er støtteberettigede til frugt/bærtillæg. Arealet skal være tilplantet Arealet skal være tilplantet med en godkendt frugt/bærafgrøde senest 21. april det første tilsagnsår. De tilsagnsår, der søges udbetaling af tillæg for, skal betingelserne for frugt/bærtillæg være opfyldte frem til den 31. august. Hvis arealet er tilplantet senere end 21. april 2016, skal du oprette følgende observation i IMK: Arealet tilplantet senere end 21. april 2016 (9.4.1) Frugt/bærafgrøden skal være på arealet frem til 31. august Hvis du kontrollerer arealet inden denne dato, og der ikke er frugt eller bær på arealet, skal du oprette følgende observation i IMK: Planterne ikke på arealet frem til 31. august 2016 (9.4.2) Plantagemæssig drift Arealet skal fremstå som en plejet kultur i veldefinerede rækker, der muliggør høst af afgrøden og pleje af planterne. Hovedformålet med arealet skal være produktion af frugt eller bær med henblik på høst. Arealerne må ikke ligge som natur eller vildnis. Hvis der ved kontrol opstår tvivl om hvorvidt arealet er drevet plantagemæssigt, skal du anmode ansøger om - dokumentation for beplantning af arealet (kvittering for indkøb af planter) eller - dokumentation for salg af afgrøder både for indeværende år og evt. for tidligere år Hvis arealet ikke er drevet plantagemæssigt, skal du oprette følgende observation i IMK: Hovedformålet med arealet er ikke produktion af frugt/bær (9.4.3) NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 57\n58 Hvis der er tale om et areal med jordbær, og jordbærplanterne ikke står i veldefinerede rækker, betragtes driften af jordbærerne ikke som en plejet kultur. Hvis du ved kontrollen konstaterer et areal med jordbær, hvor jordbærplanterne ikke står i veldefinerede rækker, skal du oprette følgende observation i IMK: Areal med jordbær står ikke i veldefinerede rækker (9.4.10) En frugt/bærplantage, hvor der under træerne også holdes fjerkræ eller grise, er berettiget til udbetaling af tillæg, hvis hovedformålet er en egentlig produktion af frugt eller bær. Frugttræerne eller bærbuskene må ikke ødelægges af dyrene. Arealet skal overholde de øvrige betingelser for frugt/bær-tillægget. Haver, frugthaver eller parker betragtes ikke som landbrugsarealer, og er derfor ikke berettigede til frugt/bærtillæg. Hvis hovedformålet ikke er produktion af frugt/bær, skal du oprette følgende observation i IMK: Hovedformålet med arealet er ikke produktion af frugt/bær (9.4.3) Krav til afgrøden Tabel 7: Godkendte frugt- og bærafgrøder samt plantetal pr. ha. Afgrøden (hovedafgrøden) skal være en af de godkendte frugt eller bærsorter, der fremgår af Tabel 7. Afgrøden er den afgrøde, som ansøger har angivet i sin ansøgning (Fællesskemaet), og som derfor fremgår af kontrolgrundlagets markplan. Afgrødekode Afgrøde Plantetal pr. ha 489 Havtorn (Hippophae rhamnoides) Tranebær storfrugtet (Vaccinium macrocarpon) Tyttebær (Vaccinium vitis - idaea) Surbær (Aronia -melanocarpa) Japansk kvæde (Chaenomeles speciosa eller Chaenomeles speciosa x japonica) Morbær (Morus spp) Trækvæde (Cydonia oblonga) Jordbær (Fragaria x ananassa) Solbær (Ribes nigrum) Ribs (Ribes rubrum) Stikkelsbær (Ribes uva-crispa) Brombær (Rubus plicatus eller Rubus fruticosa) Hindbær (Rubus idaeus) Blåbær (Vaccinium myrtillus eller Vaccinium corymbosum) Surkirsebær (Prunus cerasus) uden undervækst af græs Surkirsebær (Prunus cerasus) med undervækst af græs Blomme (Prunus domestica) uden undervækst af græs Blomme (Prunus domestica) med undervækst af græs Sødkirsebær (Prunus avium) uden undervækst af græs Sødkirsebær (Prunus avium) med undervækst af græs Hyld (Sambucus nigra) Hasselnødder (Corylus maxima) Æbler (Malus domestica) 400 NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 58\n59 529 Pærer (Pyrus communis) Vindrue (Vitis spp) Hyben (Rosa rugosa eller Rosa canina) Bærmispel (Amelanchier laevis eller Amelanchier alnifolia) Spisedruer (Vitis ssp) Hvis afgrøden på arealet ikke er godkendt til frugt/bær-tillæg, skal du oprette følgende observation i IMK: Ikke godkendt frugt/bær-afgrøde (9.4.4) Du skal desuden ændre afgrødekoden for arealet. For at ændre afgrødekoden oprettes følgende observation på samme areal: Konstateret anden afgrøde end anmeldt (1.1.1) Husk i CAP-TAS, at notere hvilken afgrøde, der så er konstateret på arealet. Hvis arealet er anmeldt med en godkendt hovedafgrøde, men der er en ikke-godkendt frugt/bær-afgrøde på arealet, skal du ændre afgrødekoden. Se Tabel 8. Tabel 8: Ikke godkendte afgrøder til frugt/bærtillæg Afgrødekode Afgrøde 531 Anden træfrugt 532 Anden buskfrugt 539 Blandet støtteberettiget frugt 508 Andre arter af slægten Vaccinium Her skal du også anvende observationen: Ikke godkendt frugt/bær-afgrøde (9.4.4) Skriv i bemærkningsfeltet i CAP-TAS i fanebladet Observationer, hvad du har konstateret på marken. Hvis der er en anden afgrøde på arealet end den, der fremgår af kontrolgrundlaget, er der tale om en observation, selvom den afgrøde, der er på arealet står på listen over godkendte frugt/bær-afgrøder. Du skal vælge observationen: Anden afgrøde end anmeldt (9.4.5) For at ændre afgrødekoden oprettes følgende observation på samme areal: Konstateret anden afgrøde end anmeldt (1.1.1) Husk i CAP-TAS, at notere hvilken afgrøde, der så er konstateret på arealet. Plantetæthed Krav til plantetætheden for afgrøden fremgår af Tabel 7. Der må ikke være større områder på arealet som ikke er tilplantet med afgrøden, som ansøger har anmeldt i Fællesskemaet. Du skal optælle om plantetallet er korrekt. Hvis afgrøden ikke opfylder kravet til plantetal, er der tale om en observation, og skal du oprette følgende i IMK: NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 59\n60 Plantetæthed for afgrøden ikke overholdt (9.4.6) Bemærk, at hvis plantetallet på et delområde er for lavt, mens plantallet for resten af arealet (hvis der ses bort fra delområdet) er i orden, skal observationen kun oprettes på delområdet med det for lave plantetal. Jævn fordeling af planterne Afgrøden, som ansøger har angivet i Fællesskemaet, skal være jævnt fordelt over hele arealet. Der må ikke være større områder, som ikke er tilplantet med denne afgrøde. Hvis arealet er inddelt i sektioner med forskellige afgrøder, skal du oprette en observation på den del af marken, der er tilplantet med den/de andre afgrøder end dem ansøger har anmeldt i Fællesskemaet. Hvis rækkerne med afgrøden står i en sektion af arealet, og andre sektioner af arealet er tilplantet med andre frugt/bærafgrøder, er afgrøden ikke jævnt fordelt over hele arealet. Der må maksimalt være 10 meter målt fra stamme til stamme mellem rækkerne af afgrøder. Hvis hovedafgrøden ikke opfylder kravet om jævn fordeling over arealet, er der tale om følgende observation på arealer uden hovedafgrøden: Afgrøden ikke jævnt fordelt over marken (9.4.8) Blanding af flere afgrøder Sammen med den afgrøde, som ansøger har angivet i Fællesskemaet, må der være andre afgrøder, både godkendte frugt/bærafgrøder, og afgrøder, som ikke står på listen over godkendte arter, for eksempel korn. Afgrøden, som ansøger har angivet i Fællesskemaet, skal dog stadig opfylde krav til plantetal og være jævnt fordelt over hele marken som beskrevet ovenfor. At afgrøden er jævnt fordelt vil sige, at hele rækker af hovedafgrøden er fordelt med regelmæssige mellemrum over hele arealet. I disse mellemrum kan der så være rækker af andre frugt- eller bærafgrøder, ligesom der kan være andre afgrøder som for eksempel korn eller græs. Der vil for disse afgrøder ikke være krav om aktivitet. Delmarker med andre afgrøder end den anmeldte afgrøde, skal du oprette følgende observation på: Ikke godkendt frugt/bær-afgrøde (9.4.4) Arbejdsareal Et areal, hvortil der er søgt frugt/bærtillæg må omfatte ubefæstede arbejdsarealer, der ligger i kanten af arealet. Disse ydre arbejdsarealer må på to af arealets sider højst være 10 meter brede og på de øvrige sider højst være 5 meter brede. De 10 meter brede arbejdsarealer vil typisk være på de to sider for enden af rækkerne, hvor der er behov for vendeplads. Bredden af arbejdsarealerne regnes fra centrum af planterne i den ydre række af frugt/bær. Hvis arealet har en alternativ form, skal afgrøden stadig stå i rækker. Det er afstanden fra enden af rækkerne, der er afgørende. Plantetallet skal opfyldes for hele arealet inklusiv arbejdsarealerne. Bemærk, at arbejdsarealer inde i selve plantagen ikke er tilladt. Hvis ovenstående ikke er overholdt, skal du oprette følgende observation på arealet uden frugt/bærafgrøde: Konstateret anden afgrøde end anmeldt (1.1.1) NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 60\n61 Herefter skal du i CAP-TAS notere hvilken afgrøde, der blev konstateret på arealet, for eksempel græs. Delarealet med græs kan, hvis de øvrige regler er overholdt, godkendes til grundbetaling og økologisk arealtilskud. Du skal derfor på arealet med græs også oprette følgende observation: Arbejdsareal overskrider det tilladte (9.4.9) Se figur 5 for eksempel på ovenstående. Figur 5: Eksempel på arbejdsareal. Eksempel figur 5: Ansøger har indtegnet og søgt grundbetaling, økologisk arealtilskud og frugt- og bærtillæg på mark A og B samlet. Da mark A ikke opfylder krav til frugt/bærtillæg, skal du oprette to observationer på mark A. Først observation for korrekt afgrøde (husk at notere dette i CAP-TAS) og derefter observation for at fratrække frugt/bærtillæg for mark A/observation Hvis arbejdsarealerne ikke overskrider det tilladte areal, men plantetallet er for lavt i forhold til hele arealet, skal du oprette en observation på hele arealet og anvende én af følgende observationer: Plantetæthed for afgrøden ikke overholdt (9.4.6) 3.29 Vildt- og bivenlige tiltag Der må ikke være vildt- og bivenlige tiltag, som insektvolde, vildtstriber, barjordstriber eller lærkepletter, idet disse tiltag ikke må etableres på arealer med permanente afgrøder, og således heller ikke i frugt/bærplantager. Hvis der er etableret vildt- eller bivenlige tiltag på arbejdsarealerne eller mellem rækkerne af frugttræer/bærbuske, skal du oprette observationen: Vildtstribe eller insektvold ikke tilladt (7.5.1) Overtrædelsen er også en overtrædelse af betingelserne for grundbetaling, hvorfor den vil slå igennem på hele tilsagnet. På arbejdsarealerne eller på arealerne mellem rækkerne af frugttræer eller bærbuske, må der dog gerne være græs eller striber af for eksempel urter eller blomster (blomsterstriber). NaturErhvervstyrelsen / Arealkontrolinstruks 2016 / 5. Økologiordninger 61