Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V – Se vigtig info\nDahlerupsgade 5, 5. 2\nDahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V\nLejligheden på Dahlerupsgade 5, 5. 2 i København V er opført i 1938 og indeholder et værelse, et køkken og et badeværelse fordelt på 48 m2. Lejligheden er en andelsbolig i foreningen A/B Dahlerup.\nLuftfoto af Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V fra foråret 2020. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6791°N, 12.5619°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V\nDahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nDahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V er Moræneler (Se Geologi og Geoteknik), der frigiver Radon og dermed øger risiko for Radon i boligen.\nEjendommen Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V er opført i 1938 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nDahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau, der kun er ca. en fjerdedel af niveauet i områdets enfamiliehuse.\nDer er lav risiko for Radon på Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har lejligheden på Dahlerupsgade 5, 5. 2 ingen risiko for Asbest.\nLejligheden på Dahlerupsgade 5, 5. 2 har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (77.1%), Isolering (73.7%), Tagmateriale (60.3%), Gulve (53.6%).\nLejligheden på Dahlerupsgade 5, 5. 2 har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (96.2%), Gulve (94.1%), Fuge (73.2%), Isolering (69.1%), Tagmateriale (63.7%), Facade (50.0%).\nDer er ikke registreret jordforurening på ejendommen Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 366-Vestervold Kvarter, København, der hører til Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\n101-11643 Region Hovedstaden 452 F0\n101-00724 Region Hovedstaden 489 -\nSidst opdateret 21 marts, 2021. - opdater\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V.\nDer er trafikstøj på adressen Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V. Støjen er vurderet at være 55-60 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en vaskemaskine.\nKortet viser trafikstøj i området omkring Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V om dagen:\nDrikkevand på adressen Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V.\nDahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V er 80 procent. Det betyder, at ca. 80 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 100 - 125 mm/dag i området omkring Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nDahlerupsgade 5, 5. 2 ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Dahlerupsgade 5, 5. 2 har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Dahlerupsgade 5, 5. 2. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nBoligejer på Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V kan få et gratis og uforpligtende fugttjek (normalpris 995,- inkl. moms). Fugt er et problem for 90% af alle danske kældre - Fugt giver forhøjet risiko for sundhedsskadelig skimmelsvamp, astma, allergi, lugtgener, mug, saltudtræk og pudsafskalninger på kældervæggene.\nDahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nDahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V ligger i en højde på 7.2 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 700 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V\nLejligheden på Dahlerupsgade 5, 5. 2 i København V er opført i 1938 og indeholder et værelse, et køkken og et badeværelse fordelt på 48 m2. Lejligheden er en andelsbolig i foreningen A/B Dahlerup. Disse og mange andre ejendomsoplysninger er samlet i Bygnings- og Boligregistret (BBR). På DinGeo bruger vi BBR bredt og i kombination med andre geodata, f.eks. når vi vurderer risiko for oversvømmelse, radonforurening osv., samt ved computerberegnede ejendomsvurderinger. Vi har samlet nogle af de vigtigste BBR data nedenfor.\nHent den officielle BBR meddelelse for Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nLejligheden på Dahlerupsgade 5, 5. 2 har energimærke D.\nSammenligning af energimærket D for lejligheden på Dahlerupsgade 5, 5. 2 (byggeår: 1938) med bygninger fra samme byggeperiode (●).\nOffentlige tilskud: Håndværkerfradraget giver mulighed for at fratrække energirenoveringsudgifter op til 25.000 kr. pr. voksen i husstanden i 2021 (dog ikke materialer). På Dahlerupsgade 5, 5. 2 er der desuden mulighed for energisparetilskud via HOFOR Fjernvarme P/S, der forsyner bygningen med fjernvarme. Læs om ansøgningsprocedure og tilskud hos Dansk Fjernvarmes Handelsselskab.\nLånemuligheder: Hvis du skal låne penge til energirenoveringer, så er pengeinstitutter stort set altid positivt indstillede fordi det simpelthen er gode investeringer, der giver vedvarende besparelser på varmeregningen. Dahlerupsgade 5, 5. 2 er endda i den specielle situation at 6 renoveringer er markeret som rentable.\nDen primære opvarmningskilde på Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nLejligheden på Dahlerupsgade 5, 5. 2 modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S. Fjernvarme er stort set altid en fordel. HOFOR Fjernvarme P/S hører dog til blandt landets dyrere fjernvarmeforsyninger med en pris lidt over gennemsnittet - Deres pris for at opvarme en standardlejlighed på 75 m2 og et varmeforbrug 15 MWh er 11.999 kr. Find mere info om HOFOR Fjernvarme P/S her ».\nDahlerupsgade 5, 5. 2 har et vægtet areal på 5645 m2, der er større end standardboligen. Et estimat, der tager højde for det større areal lyder:\nDer er er ingen egentlige hæftelser på ejendommen Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V.\nLokalområdet — Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V\nBeboerne i området omkring Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V er mestendels conzoom®-typen Under Bøgen\nDahlerupsgade 5, 5. 2 hører til afstemningsområdet 3. Indre By hvor der er 14.032 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 260 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Dahlerupsgade 5, 5. 2. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 10572 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 9.84 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 0.98 pct.\nDahlerupsgade 5, 5. 2 hører under skoledistriktet INDRE BY (Den Classenske Legatskole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Den Classenske Legatskole.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Dahlerupsgade 5, 5. 2\nDer er god 4G mobildækning på Dahlerupsgade 5, 5. 2 med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Dahlerupsgade 5, 5. 2 er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Dahlerupsgade 5, 5. 2\nInternet og Mobildækning Dahlerupsgade 5, 5. 2, København V\nAnbefalet bredbånd på Dahlerupsgade 5, 5. 2\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 1000/1000 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Dahlerupsgade 5, 5. 2.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Dahlerupsgade 5, 5. 2\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Dahlerupsgade 5, 5. 2.\nJordarten under Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V er Moræneler.\nGeologiske boringer i nærheden af Dahlerupsgade 5, 5. 2\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Dahlerupsgade 5, 5. 2.\nHvor langt er der fra Dahlerupsgade 5, 5. 2\n✓Stamoplysninger for Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V\nAdressens Id 29e5cd02-0f1f-680f-e044-0003ba298018\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Dahlerupsgade 5, 5. 2, 1603 København V.\nDer er ofte store helbredsmæssige omkostninger forbundet med et usundt indeklima. I samarbejde med DinGeo kan Niras tilbyde dig rådgivning om indeklimaet på Dahlerupsgade 5, 5. 2. Udfyld formularen, så bliver du kontaktet.


Testamente – fra 2500 kroner inklusive moms\nVi er ganske klar over, at vi er et blandt mange valgmuligheder, når det kommer til rådgivning og bistand med udfærdigelsen af testamente.\nVi vil rigtig gerne gøre det så let som muligt for dig at se, hvorfor vi mener, at du skal vælge os til at udfærdige dit testamente. Derfor kan du herunder læse kort og let overskueligt om Advokathuset Odense A/S:\nAltid advokat. Når du kommer til os, kan du være sikker på, at det er en advokat, der udfærdiger dit testamente hele vejen.\nGrundig vejledning. Vi gennemgår ikke bare papirerne med dig, vi vejleder dig ud fra vores viden fra udarbejdelse af mange tusinde testamenter. Det vigtigste for os er at guide vores kunder, så de kan træffe velinformerede og kvalificerede valg.\nPersonligt møde. Vi prioriterer, at der skal altid være personligt møde såfremt det er muligt. Det giver en bedre kommunikation og en tryggere oplevelse for vores kunder.\nDit testamente udfærdiges af en advokat og vi har personlige møder for at sikre kvaliteten af indholdet og fjerne risikoen for fejl og misforståelser.\n“Jeg kan trygt anbefale advokathuset, og vil uden tvivl bruge dem i fremtiden. Tak!”\n– Rolf Ejerskov\nSådan udfærdiges et testamente:\nNår du vælger os til at klare det juridiske i forhold til dit testamente, vil det som regel foregå på samme måde. Det betyder, at du kan være helt tryg ved processen, fordi vi har gjort det mange gange før – men stadig tager vi stort hensyn til den individuelle sag, så du får det resultat, der passer bedst til din situation. Normalvis foregår en testamenteudfærdigelse således:\n1) Vi modtager basisoplysningerne fra kunden, så vi kan danne os et overblik over situationen\n2) Vi mødes på vores kontor, hvor vi nærmere drøfter mulighederne og finder den løsning der passer bedst til den individuelle situation. Vores fornemmeste opgave er at vejlede, så vores kunder kan træffe kvalificerede og velovervejede valg.\n3) Vi udarbejder et udkast på baggrund af drøftelser og de fremsatte ønsker, evt. med angivelse af flere valgmuligheder, som kunden så i ro og mag kan tage stilling til\n4) Udkastet tilrettes i samarbejde med kunden\n5) Vi færdiggør papirerne, så de er klar til notaren. Hvis kunden er i tvivl er vi altid behjælpelige med tidsbestilling hos notaren i forhold til, hvor og hvordan der skal bestilles tid.\n6) Kunden møder hos notaren og underskriver det færdige testamente, der herefter er gældende og en genpart opbevares samtidig i centralarkivet for testamentet\nFor at sikre dig, at arven går til dem, du har tiltænkt. Der er en helt fast arvefølge, når det kommer til efterladte værdier fra den afdøde, men skal du selv have indflydelse på, hvordan tingene fordeles efter din død er et testamente nødvendigt.\nDer er store milliardbeløb, der årligt ender i de forkerte lommer. Så for at sikre, at den arv du efterlader går til dem du ønsker anbefaler vi, at du udarbejder testamente.\nKan forældrene bestemme, hvor børnene skal bo i tilfælde af, at de begge falder bort?\nVed at skrive et børnetestamente, der beskriver hvad forældrene ønsker, at der skal ske med fælles børn i tilfælde af, at begge forældre falder bort, kan man have medbestemmelse i forhold til den endelige afgørelse. Et børnetestamente er ikke retsgyldigt, men myndighederne følger det som oftest.\nArver man hinanden som samlevende?\n1. januar 2008 trådte en ny arvelov i kraft, men som samlevende arver man fortsat ikke hinanden automatisk, uanset om man har boet sammen i 2, 5 eller 10 år – det kræver stadig et testamente. Overvej muligheden for et såkaldt udvidet samlevertestamente, der arvemæssigt kan stille samlevende stort set som om de var ægtefæller.\nSærejebestemmelser kan f.eks. sikre, at arven efter dig sikres dine børn og i størst muligt omfang ved dit barns død går til dine børnebørn. En bestemmelse der gør arven dit barns til fuldstændigt særeje gælder både ved barnet skilsmisse eller død.\nHvad er skilsmissesæreje/kombinationssæreje?\nDenne særejebestemmelse sikrer f.eks, at jeres barn ikke skal dele arven efter jer med jeres svigerbarn ved en senere skilsmisse.


Årsmøde i tennisafdeling | OesthimmerlandsFolkeblad.dk\nDe tre kunststofbaner ved foden af Lundby Bakker venter på en ny spændende sæson. Foto: Kjeld Mølbæk\nD. 11 januar 2019 - kl 07:28\nÅrsmøde i tennisafdeling\nTennisspillere skal mødes i Gistrup Idrætscenter 17. januar\nGISTRUP: Selvom LKB-Gistrups tennisafdeling langtfra er af samme størrelse som ved indvielsen i 1985, eksisterer den fortsat, og det er der desværre mange andre tennisklubber, der ikke gør på grund af en generelt vigende interesse for at spille tennis, for her har golfen stille og roligt taget over. Der er således indkaldt til årsmøde i Gistrup Idrætscenter torsdag 17. januar klokken 19.\nI bestræbelserne på at få brugt de tre kunststofbaner tæt på Lundby Bakker så meget som muligt, blev der i den forgangne sæson indført ”mobilpay”, således at der kunne købes adgang til en af banerne med kort varsel og efter behov. Samtidigt er årskontingentet sat ned, og de to ting i forening har givet en positiv udvikling i brugen af banerne. Der skal dog mere til, og på et tidspunkt sidste år så det ud til, at et længe næret ønske om at få en ungdomsafdeling op at stå skulle blive en realitet. Det lykkedes dog ikke i sidste ende, så nu arbejdes der videre med at få ført el ud til anlægget, således at der kan trænes med en boldkanon. Samtidigt håbes der på et lille skur ved baneanlægget ikke bare til rekvisiter, men også et sted at vente på en makker eller for at komme i ly for regn eller stærk sol.\nSelvom anlægget ikke bliver brugt så meget som tidligere, bliver det stadig mere slidt, og flere net samt en del af belægningen på den ene bane trænger snart til en udskiftning.\nTennisbanerne i Gistrup er i spil i forbindelse med det såkaldte ”Gateway-projekt”, så også for planlægningen i tennisafdelingen vil det være en stor fordel snart at få en endelig afklaring på det projekt. Endelig håber formanden Søren Dahl, at nogle nye kreative bestyrelsesmedlemmer vil melde sig, således at der kan laves flere arrangementer og nye tiltag i tennisafdelingen.\nSæsonstarten er nær\nD. 21 marts 2019 - kl 06:07\nD. 21 marts 2019 - kl 05:56\nTæt på start af e-sport\nD. 20 marts 2019 - kl 09:04\nPlaner om ny Rema 1000 i Gistrup\nD. 20 marts 2019 - kl 09:03\nBongo i kirken\nD. 19 marts 2019 - kl 07:43\nLKB-Gistrups bedste hold i serie 2 håber at gøre comeback i serie 1\nStor udskiftning i Gistrup Beboerforenings bestyrelse\nInden længe bliver det muligt at tilmelde sig den nye afdeling hos LKB-Gistrup\nDet forventes at Aalborg Kommune snarligt gennemfører et borgermøde for at veje de lokales interesser, inden en endelig politisk beslutning


Odense Symfoniorkester vil et stærkt kormiljø i Odense | fyens.dk\n15 apr. 2021 kl. 11:15\nFinn Schumacker, musikchef/CEO, Odense Symfoniorkester\nSynspunkt: Odense Symfoniorkester har til opgave at formidle den enorme skat af klassisk musik på højeste kunstneriske niveau, en opgave, som vi har stor respekt overfor, men som vi samtidig er stolte over at have løst i snart 75 år. Men OS har også en anden, lige så vigtig opgave.\nDen er omtalt i Musiklovens §4, som siger, at orkestret skal medvirke til fremme af musiklivet i sin landsdel, og det gør vi på to måder: For det første arbejder vi hele tiden med at pleje vores udbud af koncerter for så mange publikumsgrupper som muligt. For det andet arbejder orkestret med at udvikle musikkens vækstlag i samarbejde med en lang række kultur- og uddannelsesinstitutioner. Vi er på den måde medansvarlige for, at der også i fremtiden er mennesker, som enten igennem en professionel karriere som musiker eller som koncertgænger engagerer sig i musiklivet.\nDenne opgave er vigtigere end nogensinde, for selv om danskerne aldrig har lyttet mere til musik end i dag, så har behovet for at indgå i fællesskaber om musikken aldrig været større. Derfor spiller vi hvert år for over 20.000 fynske skolebørn, og vi har et samarbejde med Odense Musikskole og Syddansk Musikkonservatorium om bla. Carl Nielsen Ungdomssymfoniorkester og Generationsorkestret.\nSiden 1991 har Filharmonisk Kor været en del af OS. Koret har i løbet af de mange år sunget mange store værker til glæde for både orkester og publikum. Som det ofte sker i amatørkor og -orkestre, mistede koret en del medlemmer i forbindelse med et dirigentskifte for nogle år siden, og det er kun delvist lykkedes at rekruttere nye medlemmer i samme antal. Derfor har det til visse koncerter været nødvendigt at supplere koret med professionel assistance for at kunne synge på det niveau, som OS forventer. Ikke en kritik af korets sangere, men blot en konstatering af, at koret som helhed i disse år har haft svært ved at løse de opgaver, som kræver en vis størrelse.\nJeg har lovet korets sangere, at de også i fremtiden er velkomne til at synge med orkestret,\nFolketinget har på finansloven for 2021 og de kommende år afsat et større millionbeløb til at udvide antallet af sangkraftcentre rundt om i landet fra 10 til 25 centre. De ekstra penge kommer som en opmuntring til alle, der arbejder med sang, som under corona-tiden har fået medvind og har fået mange flere danskere til at synge foran tv-skærmene derhjemme.\nNu skal alle disse gode kræfter samles, og sangkraftcentrene er tænkt som en katalysator for dette arbejde. Der, hvor de indtil nu er blevet oprettet, har de vist sig at være en stor succes. Et sangkraftcenter styrker det lokale kormiljø på alle niveauer og medvirker til oprettelsen af nye kor og sangfællesskaber, men "ejer" ikke selv kor. På Fyn findes der centre i Assens og Faaborg-Midtfyn Kommuner. Der er også centre i både København, Aarhus og Aalborg, men ikke i Odense, og OS tager derfor nu initiativ til et sangkraftcenter i Odense. Orkestret vil i den kommende tid invitere alle interesserede med i arbejdet om ansøgningen om de statslige midler.\nNår man vil bage en omelet, må man slå æg i stykker, og da OS kun har de samme penge at bruge til sine koraktiviteter, vælger vi at investere dem i et sangkraftcenter for at sikre dets realitet. Men det er kun skallen Filharmonisk Kor, der forsvinder. Jeg har lovet korets sangere, at de også i fremtiden er velkomne til at synge med orkestret, som individuelle korsangere eller med andre kor. Deres erfaring og engagement kan kun gavne udviklingen af et endnu stærkere sangmiljø i Odense, hvor håbet er, at sangglade odenseanere, uddannelsesinstitutioner, erhvervsvirksomheder og foreninger vil bakke op.


Fremmed mand beføler ung kvinde – PolitiNyheder\nKl. 03.53 slog en 17-årig ung kvinde fra Store-Heddinge alarm til politiet, efter en fremmed mand havde befølt hende, da hun 10-15 minutter tidligere gik ad Vestergade, Store-Heddinge. Hun var gået fra området ved togstationen og videre ad Vestergade i østlig retning. Undervejs havde hun bemærket en fremmed mand, der fulgte efter hende, og i Vestergade havde manden pludselig taget fat i hende og befølt hende på benene og forsiden af kroppen uden på tøjet.\nEn mand havde fra et ukendt sted pludselig råbt op, efter at den 17-årige havde skreget op som følge af overgrebet. Den fremmede mand havde opgivet sit forehavende, så den 17-årige kunne løbe fra stedet med manden efter sig, men så ikke, hvor den fremmede mand forsvandt hen.\nDa hun ankom til en privat adresse i byen nogle få minutter senere, slog hun alarm til politiet, som sendte flere patruljer til byen. Hensigten var ud over afhøring af offeret at lede efter den mistænkte, som offeret beskrev som: mand, dansk af udseende, 40-50 år, kraftig af bygning, iført sort jakke og brugte briller. Han talte dansk, da han bad offeret om at være stille, da hun skreg op under overgrebet.\nDet lykkedes ikke politiet at finde den mistænkte i en sag, som politiet behandler som en sag om blufærdighedskrænkelse.


KAN KRIG VÆRE HELLIG af Susan MacNiel. Esoterisk artikel. Krige opstår i mennesket sind. Derfor er det i mennesket selv, at fred skal opbygges. Derfor handler krig primært om ”åndelig krig” eller om indre kamp. (Side 5 af 5)\nKAN KRIG VÆRE HELLIG? (5 af 5)\nUddannelsen til ”mentale krigere” skaber stærke og vågne tankesind. Tankesindet åbnes for viljesenergi, og det stimulerer viljen-til-det-gode. Den nuværende menneskehed repræsenterer en ny generation, som ”kæmper” ved at påkalde den åndelige triade, der vil smelte sammen med ånden (monaden), som reflekteres ned i personligheden, når den er forenet med sjælen. Åndsvidenskaben garanterer, at ”harmoni er udbyttet af en konflikt, der er løst korrekt” (4. stråles harmoni gennem konflikt), og at konflikt faktisk er en nødvendig del af en proces, der fører til harmoni, fordi den skaber de spændinger og det pres, som til sidst giver impulsen til videre udvikling, der fører til frigørelse.\nNogle ord fra Djwhal Khul leder tanken hen på tidligere begivenheder og om den mulige konsekvens af krig. Folk ”− bliver hurtigt desillusionerede, og som konsekvens heraf vil de se klarere. Verdensblændværket nedbrydes konstant”. Han fortæller, at hele menneskehedens historie er beriget af 4. stråle for harmoni gennem konflikt, og den mest karakteristiske egenskab ved denne stråle er princippet om konflikt. Det er konflikten mellem modsætningernes par eller ånd og stof, som nogen oplever som godt og ondt. Den nuværende tidsalder er kendetegnet ved adskillelse, grådighed, had, aggression og krig, og menneskets vilje kommer til udtryk i skiftende holdninger. Mens menneskeheden svinger mellem det væsentlige og det uvæsentlige, udkæmpes kampen om prioriteringer – og derfor er det nemt at forstå, at mennesket mister modet. Det er vigtigt at have troen på, at menneskeheden uundgåeligt vil forædle sig selv, mens man tålmodigt venter med åndelig optimisme.\nDen latente krig er i modstrid med\nviljen-til-det-gode hos Verdens Herre\nog med enhver verdensplan.\nDen KAN afværges ved hjælp af god vilje.


Det bør vække ramaskrig, at vi stadig deler folk op efter hudfarve | Information\nDer er via den antiracistiske bevægelse i USA opstået en ny diskurs om race, der naturliggør brug af racekategorier. Denne diskurs fortæller os, at hvis du er sort, oplever og forstår du verden på en særlig måde, og som hvid har du ikke adgang til denne oplevelse. Og det er et kæmpe paradoks i en tid, hvor vi får at vide, at vi skal gøre op med en binær kønsforståelse, skriver dagens kronikør.\nDet er en efterhånden gammel lærdom inden for humaniora, som nu også er sivet ud i samfundet og den offentlige debat. Udtryk som for eksempel ’grønlænderstiv’ og ’blondinedum’ er, udover at fungere som skældsord, også diskriminerende ved at knytte fastlåste egenskaber til hele grupper af mennesker.\nIndirekte postulerer sådanne ord en essens ved bestemte mennesker (grønlændere og blondiner er på en bestemt måde), som potentielt er undertrykkende, da den fastlåser mennesker i et bestemt mønster af forventninger.\nDenne kritiske bevidsthed om ordenes betydning er også omdrejningspunktet for den seneste tids ophedede debatter om racisme.\nDet seneste eksempel er ’eskimo-is’, og tidligere er det flere gange blevet fremhævet, at ordet ’neger’ ikke bare er en neutral betegnelse for sort (latin: negro), men at vi i dag bør have en bevidsthed om, at dette ord bærer på en tung racistisk arv fra slaveriet i USA og andre steder i verden.\nIgen er argumentet, at disse ord ikke er uskyldige. De bærer et værdi- og menneskesyn med sig, som potentielt marginaliserer andre.\nAlligevel har en ny essenstænkning sneget sig ind i debatten under dække af både antiracistisk idé og bevægelse, som den udspiller sig i USA. Begreber som hvid skrøbelighed (white fragility), hvide tårer (white tears), hvidt privilegium (white privilege) eller sort sorg (black grief) og ikke mindst black lives er alle rundet af det dybe og berettigede amerikanske traume med racisme.\nMen spørgsmålet er, hvad det gør ved den offentlige samtale herhjemme at indføre begreber, der er funderet i en sådan binær racetænkning?\nDer findes kun én race\nIndtil for nylig var race i en dansk kontekst primært noget, man forbandt med hundeopdræt, men sådan er det ikke længere. Personligt føler jeg stadig et vist ubehag ved overhovedet at tale om racer som en meningsfuld kategori, da det kan vække mindelser om eugenik, racehygiejne og Holocaust.\nRent videnskabeligt er det også noget vrøvl. Der findes kun én race – den menneskelige race homo sapiens, og forskelle i hudfarve er et rent overfladefænomen. Det betyder selvfølgelig ikke, at der ikke findes racisme. Men omvendt er det værd at huske på, at race er en historisk og social konstruktion, som vi bør afholde os fra at reproducere via vores sprogbrug.\nDet er et paradoks, at der via den antiracistiske bevægelse i USA er opstået en ny diskurs om race, der naturliggør brug af racekategorier. Denne diskurs fortæller os, at hvis du er sort, oplever og forstår du verden på en særlig måde, og som hvid har du ikke adgang til denne oplevelse.\nDet er altså din hudfarve, der afgør din identitet og din forståelseshorisont. Racen bliver en absolut kategori, og andre identitetsbærende dimensioner som uddannelse og klasse negligeres.\nFor eksempel er det i mange amerikanske medier blevet kutyme at skrive Black og White med stort begyndelsesbogstav. Dette sproglige greb er indført for at markere en grænse og fortælle os, at der ikke gives nogen identitet eller selvforståelse uden for den racekategori, man er placeret i. Inden for denne terminologi er der ikke plads til fælles menneskelige erfaringer eller overskridelser mellem kategorierne.\nI en tid, hvor vi får at vide, at vi skal gøre op med en binær kønsforståelse, idet køn ses som flydende og performativt, er fastfrysningen af de binære racekategorier et gigantisk paradoks, som burde vække et ramaskrig – også fra venstreorienterede intellektuelle.\nPåstår jeg dermed, at der ikke findes racisme eller forskelsbehandling? Er det bare, fordi jeg som hvid mand er så privilegieblind, at jeg ikke kan se, at mennesker med en anden etnicitet bliver udsat for nedværdigende opførsel og møder forhindringer, jeg ikke selv oplever som del af majoriteten?\nJeg anerkender fuldt ud eksistensen af forskelsbehandling og diskrimination. Blot sætter jeg spørgsmålstegn ved, om disse fænomener bedst indfanges og modarbejdes via racialiserede begreber og den dertilhørende racetænkning. Etniske minoriteter i det danske samfund er ikke en unison gruppe, ej heller er den afroamerikanske befolkningsgruppe.\nDe kommer vidt forskellige steder fra, de taler mange forskellige sprog, og de ser meget forskellige ud. At identificere dem som sorte eller brune er igen at ophøje hudfarve til en overgribende essentiel kategori, der ikke giver meget mening.\nMen ja, der findes regulær racisme (rettet mod hudfarven), selv om omdrejningspunkterne i den danske diskriminationsproblematik snarere er kultur og religion end hudfarve.\nDet bedste argument mod den udbredte brug af racialiseret terminologi er dog selve den fortvivlende situation i USA i disse år.\nUSA er reelt stoppet med at hænge sammen som nation, og den fælles offentlige samtale er blevet umuliggjort.\nPå den ene side har vi Trumps katastrofale præsidentskab og en dyb indgroet racisme, der præger stort set alle dele af det amerikanske samfund, ikke mindst politikorpset.\nPå den anden side har vi det liberale Amerika centreret omkring universiteterne og storbyerne, hvor den identitetspolitiske ideologi har sejret stort. Dette ses blandt andet i den såkaldte cancel culture, hvor alle holdninger og meningstilkendegivelser, der ikke følger den antiracistiske doktrin, bliver frosset ud og marginaliseret på brutal vis.\nRedaktører og universitetsprofessorer bliver fyret, artikler bliver afvist, bøger bliver trukket tilbage, debattører bliver forhindret i at tale ved offentlige arrangementer (eller arrangørerne bliver tvunget til at trække indbydelsen tilbage), og mennesker, der ikke er tilstrækkelig woke, bliver forfulgt og udskammet på sociale medier.\nDe to skyttegrave – den reaktionære racistiske fløj og den progressive antiracistiske fløj – konkurrerer i gensidig intolerance og er for længst holdt op med at lytte til hinanden.\nSå vidt er det ikke kommet herhjemme endnu, men tendensen er der. Det vakte opsigt, da hvide, som deltog i Black Lives Matter-demonstrationen i København i juni måned af Bwalya Sørensen – som også senere anklagede Amnesty Internationals Aalborg-afdeling for white supremacy – fik besked på at gå bagerst og ikke bære synlige skilte.\nMen det burde ikke overraske, da sådanne tiltag blot er en naturlig forlængelse af den sprogbrug, som Bwalya Sørensen og Black Lives Matter er rundet af.\nOrd skaber handlinger. Nedsættende og generaliserende udtryk lægger grobunden for handlinger, der marginaliserer og skader andre. Det gælder for klassisk racistisk sprogbrug, men det gælder også for den nye raceterminologi, der ikke levner plads til nuancer og kompleksitet.\nVigtigst af alt modarbejder den solidaritet på tværs af etniske forskelle. Når folk på forhånd bliver delt op efter hudfarve, bliver forskellene forstørret, mens det, der forbinder os, bliver talt ned. Det er et dårligt udgangspunkt for forsøget på at skabe en fælles forståelse.\nThomas Wiben Jensen er ph.d. og lektor i sprog og kommunikation på SDU.\n13. august, 2020 - 09:07\nTak for denne klare argumentation imod identitetspolitik.\nSom mennesker og fællesskab trænger vi SÅ meget til at holde op med at putte hinanden i kategorier, og i stedet samarbejde om at skabe et samfund sammen, som alle kan trives i.\nPoul Genefke-Thye, Mette Møhl, Poul Erik Pedersen og Kurt Nielsen anbefalede denne kommentar\n13. august, 2020 - 09:33\nKære Thomas Wiben Jensen. Dit indlæg er et meget dygtigt akademisk forsøg på at bortforklare racismen i Danmark - desværre er det samtidig et lysende eksempel på netop denne strukturelle hyggeracismen, som findes i den danske hverdag. Åbenbart så hverken ser eller føler du den - hvilket netop er problemet. Hvad med bare at acceptere den og forbedre verden derfra?\nKjeld Jensen og Alana Frederiksson anbefalede denne kommentar\n13. august, 2020 - 11:37\nDet er rigtig relevant med en debat om terminologi, så tak for det. Men måske overser du en vigtig pointe her nemlig: Hvornår rager det mig at den person jeg er sammen med/taler med om f.eks. klimakrisen eller fordelingen af velfærd i kapitalismen etc. etc. er hvid, sort, rød, indvandrer, homoseksuel, voldtægtsoffer, ikke spiser svinekød etc. etc., hvis jeg bare skal spørge om vej til Smørum Nedre eller om vedkommende har lyst til at drøfte kapitalismens endeligt med mig etc. etc. eller går med burka eller cowboybukser eller whatever. Det handler altsammen om sex, magt og mad.\n13. august, 2020 - 12:12\nDen amerikanske terminologi er fra sidste århundrede hvor der kun var en broget og blandet skare af europæiske indvandrere og efterkommere af afrikanske slaver. Sort/hvid. De oprindelige indianske stammefolk havde man ingen grund til at nævne i nogen sammenhæng.\nFolks etniske baggrund kan være en god måde at inddele folk på i forhold til statistikker osv. Hvordan skal vi ellers kunne se diskrimination, forskelle i sundhed, livsvalg osv. Der er mange andre måder folk også inddeles på. Uddannelse, karriere, tilvalg/fravalg af børn.\nAt Bwalya Sørensen er en skæv type kan vi efterhånden fint forstå. Kender hun overhovedet det danske udtryk for “white supremacy”? Jeg tvivler. Hvilket fint understreger at hun ikke er undertrykt her i Danmark, men føler sig undertrykt fordi hun identificerer sig med sorte amerikanere.\n13. august, 2020 - 17:49\nEn fremragende artikel, der behandler det for den antiracistiske kamp meget alvorlige problem, at nogle grupper, der opfatter sig som progressive, "racialiserer" denne vigtige kamp, så det netop ender som en kamp mellem "racer". Racisme findes - i stor stil! Racisme skal imødegås og bekæmpes - altid! Men racer findes ikke!!! Hvis man begynder at hævde, at den, der har hudfarve x, ikke er i stand til at forstå den, der har hudfarve y, er man godt på vej til at blive det, som man hævder at kæmpe imod.\nMia Dellwik, Bjørn Pedersen, Poul Genefke-Thye og Poul Erik Pedersen anbefalede denne kommentar\n13. august, 2020 - 20:45\nLad det blive slået fast med syvtommerssøm - racisme findes desværre overalt!\nRacer derimod er en illusion. I videnskab, hvad enten det er naturvidenskab eller humaniora, er der ikke noget. der kan bevises, og viden er ikke absolut, men blot antagelser, der ikke endnu er blevet modbevist.\nTidligere tiders idéer om forskellige menneskeracer, baseret på fænotyper, er blevet godt og grundigt modbevist af genetisk forskning for mere end et halvt århundrede siden.\nI dag at bruge ordet "race" om menneske er et stort og ubehageligt skridt på vejen til racisme!\n14. august, 2020 - 00:17\nDu må meget gerne citere fra artiklen hvor Thomas Wiben Jensen "bortforklarer racismen". Han skriver faktisk flere steder, at racisme netop eksisterer og stadig er et problem.\nDet er ganske oplagt at problematisere genkomsten af et racialiseret menneskesyn. Der er ingen forskel på at tro på at: "Hvide mennesker fortjener at være på toppen af racehierakiet" og "hvide mennesker sidder uretfærdigt på toppen af racehierakiet". Løgnen er at der overhovedet er et racehieraki, løgnen er et resultat af - ironisk nok - ekstrem kulturel solipsisme, en eurocentrisme der i sig selv stammer fra (den "videnskabelige") racismens guldalder.\nFordums tiders europæere fortolkede deres koloniseringer af det meste af verden, som et "bevis" på at "den hvide race", måtte være alle de andre "racer" overlegne. Det var en løgn, et udtryk for dårlig logik, uvidenhed, ønske om legitimiering og generelt ønsketænkning.\nSå hvis man italesætter "de hvide" som tilhørende en eller anden form for "undertrykker-race", så spiller man med på nøjagtig samme racistiske melodi som gammelracisterne. Og nej, her mener jeg ikke "omvendt racisme". Jeg taler simpelthen om at dem der italesætter "de hvide" som en race der "altid" har undertrykket andre, reelt tror på det samme om "de hvide" som de racister, der brugte de pseudovidenskabelige raceteorier til at legitimere deres slaveri og koloniseringer.\nHvis man tror at man som hvid altid har været den dominerende hersker-race, men nu føler skam over det, og ønsker at være en "allieret"...så er man ikke nogen god allieret. Og er man sort, og tror på at alle med mørk hud, altid har været "de undertrykte", skal man også holde op med det vrøvl. For det er jo også løgn. Og det er at ydmyge sig selv, at se ned på sig selv, at hade sig selv, og at tro at nogle gamle europæiske racistsvins misvisende billeder af dem selv og resten af verden, også skal være ikke-hvidhudede personers eget misvisende syn på DEM SELV. (Her taler jeg ikke om alle der beskriver sig med en hudfarve, men dem der italesætter sig selv som del af en race, der "altid" har været undertrykt/har undertrykt.).\n14. august, 2020 - 04:36\nDet var vel ret forventeligt og symptomatisk at TWJ hurtigt ville blive skudt ned - på baggrund af sin opfattede hudfarve, i en grel opvisning af den mentalitet han taler imod, og på trods af velmente forsøg på at afværge det med forhåndsforsikringer - som en hyggeracistisk forsvarer af status quo.\nOg det tager jeg som bevis på min fundamentale uenighed med TWJs artikel - ord er IKKE vigtige.\nHvad der er vigtigt er folks vilje til at lytte til dem. En villighed, der langt oftere er drevet af ønsket om et gruppetilhørsforhold, at identificere åsagen til deres problemer og livsvilkår, eller nødvendighed (f.eks. for at bestå en eksamen), end et egentlig ønske om at blive klogere.\nAt Scientology bruger fantastiske historier om rumvæsner til at lokke folk ind i en kult gør jo ikke historier om rumvæsner specielt farlige. Det folk bliver lokket af er løftet om sammenhold og at tilhøre en sammentømret gruppe. At give ordene skylden er - i bedste fald - tåbeligt. Denne såkaldte "gamle lærdom" skulle være forblevet på humaniora, hvor den hører til.\nHvis der ikke findes racer, findes der naturligvis heller ikke racisme, kun mobning. Al mobning tager udgangspunkt i en let identificerbar forskel mellem mobberne og den mobbede. Såsom race. Som folk let kan identificere, hvorved de findes, uanset hvor meget folk ønsker at definerere dem bort.\nEn kommentar til din "Hvis der ikke findes racer, findes der heller ikke racisme": Jo, fordi det at der ikke findes racer, er ikke ensbetydende med at der ikke er folk der tror på at der gør.\nEksempelvis kan man sagtens anerkende at der stadig findes de gamle racistiske ideer om "primitive" afrikanere, altså at ideerne om racer stadig lever... uden at af den selv tror derpå. Det er ikke forskelligt fra at anerkende at scientologer tror på X, uden at man af den grund selv erklærer sig enig.\n14. august, 2020 - 09:42\nfordi det at der ikke findes racer, er ikke ensbetydende med at der ikke er folk der tror på at der gør.\nFordi de med ret stor ufejlbarlighed kan se forskel på dem. Om du vælger at kalde det fænotype, genotype eller race er bedøvende ligegyldigt. Pointen er at folk ikke ophører med at kunne se forskel, bare fordi du afskaffer en given term.\n14. august, 2020 - 13:41\nDu blander tingene sammen. Forskelle er ikke lig med race. Er en sortpelset labradorer en forskellig race af labrador end en gulpelset labrador? Du kan frit kalde dig selv hvad end du har lyst. Jeg er så personligt af den overbevisning, at for at et hvilket som helst sprog skal tilskrives værdi som kommunikationsmiddel, så er vi nødt til at have nogle faste definitioner på hvad betydningen af et ord indebærer. Når biologer ikke kan se beviser for eksistensen af menneskeracer, i flertal, så eksisterer de simpelthen ikke som andet end et historisk levn fra fordums tiders pseudovidenskab.\nOg jeg argumenterer overhovedet ikke nogen steder for "at folk ophører med at kunne se forskel". Det håber jeg sandelig folk bliver ved med, det ville være trist at man spillede blind når der er så meget smukt at se på derude. Men der er altså en forskel på: "Der er visuel og en lille genetisk forskel på mig og Yohannis fra Etiopien" og "Yohannis tilhører en anden race end mig på samme måde som en chimpanse er en anden art abe end en orangutang".\n14. august, 2020 - 16:25\n"Om du vælger at kalde det fænotype, genotype eller race er bedøvende ligegyldigt."\nDet er bestemt ikke ligegyldigt! Fænotype og genotype er to vidt forskellige ting. Indenfor en population af samme fænotype kan der være endog meget store variationer i genotype. Omvendt kan mennesker med en lang række genotypiske fællestræk sagtens tilhøre forskellige fænotyper.\nAt blande termen "race" ind, er en forplumring af debatten. "Race" er ikke en term, der bruges i biologisk taxonomi. Den har ikke en fast definition, og er gennem tiderne også ofte brugt til at at postulere kulturelle fællestræk hos f.eks. franskmænd, vendelboer, skotter o.s.v.\nAt bruge termen om fænotyper er racistisk.\n15. august, 2020 - 01:37\n@Poul Genefke-Thye: At blande termen "race" ind, er en forplumring af debatten\nDet ville muligvis nok være tilfældet for en debat om biologi eller genetik, men i en debat om racisme eksisterer racer for ethvert praktisk formål, derved at folk særdeles nemt og totalt konsistent kan identificere og klassificere dem. Uanset hvilken term man bruger i stedet.\nAt tage termen UD af en debat af racisme er forplumring af debatten. Der er mest tale om en dydsiret holdningstilkendegivelse i stil med "det ville vel nok være dejligt hvis folk ikke kunne mobbe andre på baggrund af race". Det kunne være på sin plads i en debat hvori der indgik folk der gik ind for racisme, men det er sådan cirka aldrig er tilfældet, hvorfor det bliver ren støj.\n15. august, 2020 - 16:05\n"... men i en debat om racisme eksisterer racer for ethvert praktisk formål..."\nNej, "racer" eksisterer ikke, og biologi/genetik er implicit en del af racismedebatten. Man kan selvfølgelig ikke tage termen ud af debatten, men blot igen og igen fastslå, at "race" når det drejer sig om humangenetik er en illusion.\nMed brugen af termen "race" forudsættes det, at der er væsentlige genotypiske fællestræk i en given population af samme fænotype, og at disse er væsensforskellige fra andre populationer af en andre fænotyper.\nDette er som bekendt tilbagevist af mere end 50 års genetisk forskning.\nI husdyravl har termen dog et vist praktisk formål, selv om den ikke er en del af den biologiske taxonomi.\n15. august, 2020 - 16:09\nUndskyld korrekturfejlen, der skulle selvfølgelig bare stå "populationer af andre fænotyper".\nPå sydafrikansk radio overhørte jeg en gang en diskussion mellem en hvid og en sort sydafrikaner. Den sorte sydafrikaner påstod, at den hvide sydafrikaner ikke var afrikaner og derfor ikke havde ret til at kalde sig sådan. Til forskel fra USA er både sorte og hvide sydafrikanere indvandrere. Den oprindelige befolkning i Sydafrika er khoisan-folket. Den sorte sydafrikaner sagde: "Mine forfædre kom til Sydafrika i 1792." Den hvide svarede: "Mine forfædre kom i 1753, hvorfor er jeg ikke afrikaner."\nI Sydafrika er det ikke noget problem, at kategorisere hinanden i forhold til hudfarve. En blanding af sort og hvid betegnes stadigvæk med apartheid-begrebet "coloured", for hvordan skal de bære sig ad med at kategorisere hinanden, hvis de ikke må bruge betegnelserne hvid, sort og coloured? Hvordan skal de f.eks. måle arbejdsløshed i de forskellige etniske grupper, hvis de ikke må bruge betegnelsen sort og hvid? Det kan være ganske relevant for den førte økonomiske politik at vide, at arbejdsløsheden er forholdsvis størrre blandt sorte end blandt hvide. Sydafrika har en positiv diskrimination-politik, som de kalder 'affirmative action'. Det indebærer, at hvis en sort og en hvid er lige kvalificerede, skal en arbejdsgiver ansætte den sorte. Hvordan skal de bære sig ad med at føre denne politik ud i praksis uden at anvende racekategorier? Hvordan skulle jeg have fortalt ovenstående historie, hvis jeg ikke må skrive 'sort' sydafrikaner og 'hvid' sydafrikaner? Hvorfor har Sydafrika ikke droppet betegnelsen 'coloured' når det er indskrevet i den sydafrikanske forfatning, at racediskrimination er ulovlig, og når alle ved, at betegnelsen blev indført af det illegitime apartheidstyre?\nSydafrika er efter USA verdens mest multietniske samfund. Landet har 11 officielle sprog. Hver dag bliver hver nyhedsudsendelse på TV sendt 11 gange på de forskellige sprog. Hvordan skal de beskrive deres egen befolkning, hvis de ikke må bruge kategorier, som sort, hvid, coloured, indian osv? Alle anvender disse kategorier uanset hvilken hudfarve de har.\nI Danmark har vi stadigvæk en forholdsvis homogen befolkning, og det er ikke nødvendigt for os at opdele befolkningen i kategorier baseret for hudfarve. Derfor er det meget nemt at påstå, at vi bør droppe kategorisering af mennesker efter deres hudfarve. De kategoriseringer, som nogle gerne vil have afskaffet i Danmark, bliver aldrig afskaffet i et land som Sydafrika, fordi det er praktisk umuligt. Sorte sydafrikanere ved godt, at race er en politisk konstruktion. Men de fortsætter med at anvende de racekategorier, som apartheidregimet satte i system, fordi de godt ved, at uden disse begreber er kommunikation umulig.\nDu beskriver snarere et godt eksempel på hvorfor sort-hvid raceinddelingen heller ikke giver mening i Sydafrika. Khoisan-folkets hudfarve er jo også sort, også selvom de er ligeså forskellige fra f.eks. bantu-talende som en etnisk dansker er fra en mayaindianer eller en basker. Hvis man har et sprog, har man en kultur. Bantusprogene har deres mange forskellige kulturer, khoisan deres, boerne og de engelske bosættere deres. Deres historie(r) er ikke farver, men sprog, kultur, historie. At "farveliggøre" deres egen historie, er at fordumme den på et primitivt, forældet og kulturdestruktivt verdenssyns præmisser.\nOg ja, gruppen af bantu-talende er indvandret... men de er indvandret som stamme, eller stammer i flertal. Akkurat ligesom da danerne indvandrede fra Skåne, og jagede herulerne bort fra Sjælland, (old)jyder fra Jylland, og sikkert mange andre ukendte stammer fra de andre landsdele).\n"Hvorfor har Sydafrika ikke afskaffet "coloured" selvom betegnelsens blev skabt af racistisk diskrimination?", spørger du. Af samme grund som danske bønder ikke ønskede eller kunne forestille sig systemforandrende revolutioner op gennem hele middelalderen, af samme grund som kvinder og tyende i 1849 ikke gik på gaden og krævede at også de skulle have stemmeret.\nFordi det tager lang tid at komme sig over en solid omgang hjernevask. Kig på Rusland i dag. Der er stadig intellektuelt set, kulturelt set, rester tilbage af sovjettidens tænkning hos både de magtfulde og de magtesløse i det russiske samfund.\nAt det skulle være "umuligt" at kommunikere at man hører til en given kultur, etnicitet, stamme, kald det hvad du vil, kan jeg ikke give dig ret i. At "sorte sydafrikanere" i Sydafrika, f.eks. skulle føle nogen som helst form for kulturelt samhørighed med andre sorte afrikanere, er afbrændninger af (levende) afrikanske indvandrere et fint eksempel på. Så de er vist allerede meget godt klar over at de mere end "bare" sorte.\nOg hvad praktikalitet angår, i øvrigt. Jeg vælger at bringe khoisan folket på banen, igen. Fordi "coloured" er jo netop absurd som racebeskrivelse, hvis beskrivelsen angår f.eks. en med mørk hud, men som er khoisan eller f.eks. oromo fra Etiopien. Det er vel også "coloured", men jo ikke "coloured" som de bantu-talende er coloured. Hvorefter man jo så alligevel skal beskrive hvordan personen ser ud. Og det er dér at det der racehalløj falder sammen som praktisk værktøj.\nHvis jeg skal beskrive nogen overfor politiet, ville jeg først sammenligne med den geografiske region jeg associerer med det menneske jeg ser. Ligner det nogen fra Afrikas Horn, Somalia, Etiopien, Djibouti, Eritrea eller Sudan? Ja, så nævner jeg at det ligner nogen derfra. Det giver sgu mere mening end at sige, "Ja, hr. politimand. De var mørke". Ja tak, det er der jo så mange i verden der er".\n17. august, 2020 - 15:31\nHvis du læser min kommentar således, er der tale om en fejllæsning - og et tegn på manglende forståelse for det sydafrikanske samfund. Jeg valgte Sydafrika – i stedet for USA - som eksempel på vanskeligheden ved at kommunikere meningsfuldt uden racebegreber i et multietnisk samfund, fordi den sorte befolkning udgør en majoritet i Sydafrika, fordi de sorte sydafrikanere er indvandrere (kolonisatorer) ligesom de hvide, og fordi jeg har boet i Sydafrika, og derfor ved jeg, at temmelig meget kommunikation i Sydafrika er umulig uden anvendelse af apartheidstyrets racekategorier. Hvilket du også selv demonstrerer, for ligesom jeg ikke kan gengive min historie om den hvide og den sorte sydafrikaner uden at anvende racekategorier, kan du heller ikke formidle historien om, at sorte mennesker i SA sætter ild til andre sorte uden at referere til hudfarven eller racen. At du anvender eksemplet til at påstå at sorte sydafrikanere ikke føler sig som ét folk er udtryk for en misforståelse. 'Necklacing' var en likvideringsmetode, man anvendte mod personer, som man mistænkte for forræderi under kampen mod apartheid. De tilfælde af 'necklacing', som du referer til var rettet mod indvandrere fra især Zimbabwe og Mozambique. Når et land har en arbejdsløshed på 35 procent og ikke noget nævneværdigt socialt sikkerhedsnet, så vil der uundgåeligt opstå konflikter, når tusindvis af illegale indvandrere vælter ind over grænsen. Især når disse indvandrere i mange tilfælde er bedre kvalificeret arbejdskraft, som er villig til at arbejde for en lavere betaling (zimbabweanere).\nMen disse forhold er tilsyneladende ikke interessante for dig, for du tager ikke stilling til racebegreberne sort/hvid, og du tager ikke stilling til, hvordan den sydafrikanske regering kan gennemføre affirmative action og Black Economic Empowerment programmer uden at kategorisere mennesker efter race. Disse programmer er ANC-regringens bud på, hvordan man overvinder den kedelige arv fra apartheid. I stedet for at kommentere på det essentielle, skriver du udelukkende om khoisan-folket og om de sydafrikanere, der er kategoriseret som 'coloured'.\nNår du nu ønsker, at udrydde racebegreber til at kategorisere mennesker, hvorfor kalder du så sydafrikas oprindelige befolkning for khoisan? De kalder sig bl.a. nxu og en hel masse andet, som er meget vanskeligt at udtale. Du kan ikke en gang google dig til disse ord, for de er ukendte for de fleste andre end dem selv. Khoisan, khoikhoi, bushmen og hottentotter er de hvide sydafrikaneres betegenelse for denne befolkningsgruppe. Khoisan er apartheidststyrets officielle betegnelse for Sydafrikas oprindelige befolkning, men for nemheds skyld blev de blot kategoriseret som coloured. Coloured udgør ca. 5 millioner af Sydafrikas befolkning på ca. 58 millioner i dag. Khoisan udgør en meget lille del af denne coloured befolkningsgruppe, og er derfor en forsvindende lille del af SA's befolkning, men det er her dit fokus er. Det er vel fordi, at du godt ved, at hvis du vil afskaffe sort og hvid begreberne i det sydafrikanske samfund, så vil du skabe et communication break down?\nEfter ANC overtog den politiske magt og lovede omfordeling af jord er ca. 3 procent af de hvide fameres jord blevet omfordelt. (De hvide farmere påstår, at det er 10 procent.) Den nye regering med Cyril Ramaphosa som leder har vedtaget en mere omfattende jordreform, hvor de hvide farmere ikke får kompensation. De hvide farmere, som besidder omkring 75 procent af Sydafrikas landbrugsjord er gået i offensiven, og de påstår, at omfordelingen udgør et”hvidt folkemord”. En del sorte ser op til afdøde Robert Mugabe, fordi han gjorde noget aktivt for at afskaffe denne uretfærdighed. At Mugabe smadrede Zimbabwes landbrug og lod seddelpressen køre som kompernsation for den tabte produktion, synes ikke at være relevant. Hvordan ville du som borger eller endda poltiker i SA gå ind i denne problematik uden at anvende racebegreber som sort og hvid?\nMen din idealisme er da prisværdig. Hvis du skulle bo og arbejde i SA, vil jeg give dig 3 timer. Så længe vil du kunne opretholde din idealisme. Efter tre timer ville du begynde at tale om racer. Hvis du skulle bo udenfor Western Cape provinsen, hvor de fleste coloured bor, ville jeg give dig et par uger, inden du også ville begynde at tale om coloured. Hvis du præsenterer mig for to fotos af varehylderne i to sydafrikanske supermakeder uden at angive navnet på supermarkedskæderne, så kan jeg fortælle, hvilket supermarked, der ligger i en sort township, og hvilket der ligger i et hvidt område. Hvordan ville du bestride en stilling som logistikchef i en sydafrikansk supermarkedskæde uden at anvende racebaserede kategorier? Du ville blive fyret efter et par uger pga. manglende evne til at kommunikere med dit personale.\nDit eksempel med en politianmeldelse er ganske anvendeligt. Hvis du skulle rejse i Sydafrika, og hvis du skulle være så uheldig at blive overfaldet, og hvis du får dit kamera stjålet, er du nødt til at politianmelde overfaldet. Den sorte politibetjent, som modtager din anmeldelse, ville bede dig om at beskrive overfaldsmanden, og han ville spørge dig om race. Hvordan ville du besvare det spørgsmål? Ville du meddele ham, at han er hjernevasket af apartheidstyret? Hvis du tør at meddele en sort sydafrikaner i Sydafrika, at han er hjernevasket af apartheid, så forbered dig på en alvorlig omgang øretæver.\nOg så skulle jeg hilse fra Steven Monyane og Sechaba Phafuli og sige, at når du betegner dem som hjernevaskede af apartheidstyret er det udtryk for arrogance, uvidenhed om Sydafrika og manglende respekt for de lidelser, som sorte sydafrikanere har været udsat for under apartheid, og for de ofre de har bragt i kampen mod apartheid. De to herrer er mine nærmeste sydafrikanske venner, og de bor i den sorte township Sharpeville kendt for Sharpeville massakren i 1960. At de er sorte, og jeg er hvid er måske en irrelevant oplysning for dig, men ikke for dem og for flertallet af den sydafrikanske befolkning. Hvis jeg fortæller en hvid sydafrikaner, at jeg har venner i Sydafrika, vil han automatisk antage at mine sydafrikanske venner er hvide. Hvordan skal jeg meddele ham, at de ikke er hvide uden at anvende racebaserede kategorier? Det er ganske usædvanligt, at sorte sydafrikanere har hvide venner fra Europa, mens det er meget udbredt at hvide sydafrikanere har hvide venner (og familie) fra Europa. Og desuden er det meget usædvanligt, at en hvid europæer med fare for at miste livet eller komme alvorligt til skade, bevæger sig frit rundt i en sort township som Sharpeville. Men jeg er godt beskyttet, og de fleste har efterhånden fundet ud af, at jeg ikke er en af 'dem'. Med min blotte, ubesværede tilstedeværelse har jeg gjort mere for at modsige racemæssige fordomme end kilometerlange diskussioner i Danmark om Black Lives Matter, og om hvad man må kalde mennesker med. forskellige hudfarver.\n17. august, 2020 - 20:28\nAt man bruger racebegreberne fordi de er lettere at bruge/videreføre fra apartheid-tiden, har du sikkert ret i. Hvis jeg skulle politianmelde nogen i SA, ville jeg for nemhed og hurtighedens skyld bruge de lokale udtryk. Jeg ville ikke have noget problem med at fortælle politimanden at han er hjernevasket, hvis han gav udtryk for at systemet var "fornuftigt" og kunne retfærdiggøres. Hvis jeg skulle beskrive en gerningsmand i Danmark, ville jeg f.eks. beskrive folk efter hvor de så ud til at komme fra. Hvis nogen så afrikansk ud, men fra Etiopien/Eritrea/Somalia, ville jeg sige at de lignte fra et af de lande. Hvis de så det du kalder "sorte" ud, ville jeg have størrere problemer for det er som at beskrive central og nordeuropæere og være i stand til at skelne dem ad alene på udseende, men jeg ville dog sige at de lignte nogen fra Vest- Centralafrika. Det burde jo kunne gøre det.\nRaceinddeling er forkert uanset hvem man er. Det hører med til tanken om ikke at tro på racer, at tro på at alle mennesker fungerer ens... Akkurat ligesom vi selv havde selvundertrykkende inddelinger i samfundet, under feudalisme og enevældet, har 100% af alle andre kulturer på Jorden ligeledes haft disse. Vi gjorde op med vores selvundertrykkelse pga. fremmede ideer kom til vores kongerige. Gudskelov for fordums tider arrogante fremmede, der mente at det ikke var bondens "naturlige lod" at adlyde herremanden, eller arbejderens naturlige lod at være underdanig og taknemmelig overfor kapitalejeren.\nOg hvis man skal skabe et "communication breakdown" ved at udrydde racebetegnelserne, så bør man da naturligvis gøre det alligevel. Det er bedre ikke at kommunikere overhovedet, end at kommunikere i "racesprog". Ikke at jeg anerkender "behovet" for racebetegnelser, og at det vil skabe et kommunikationssammenbrud at man i stedet omtaler hinanden ift. kultur. Raceinddeling er en tillært "behov".\nDu taler om "jamen, hvordan skal jeg kunne beskrive mine venner i SA, hvis jeg ikke skal kunne beskrive dem som sorte?". Du forklarer selv at bantutalende sorte afrikanere er indvandret til Sydafrika, åbenbart på nogenlunde samme tid som europæerne. Jamen, så har de jo netop bevaret deres egne KULTURER. Kulturer som vel har navne? Ergo, brug disse navne istedet? Ja, de kaldtes sorte, og du kalder dem sorte, og de og dig kalder dig for hvid. Men de hedder vel også andet end sorte. Og du er og kaldes jo også andet end hvid.\nDu har ret i at jeg ikke kender khoisanfolkets rigtige navn. I betragtning af at du kender bedre til deres etniciteters navne, og også de bantu-talende sorte kulturers navne (jeg kan på stående fod kun komme på zuluerne i Sydafrika), jamen... så ved du jo allerede hvad de bør kaldes andet end "sorte". Udfra hvad jeg lige slår op i wikipedia er der utallige stamme/etnicitets-navne bare på de bantu-talende "coloured" i SA.\n18. august, 2020 - 02:44\nMine sydafrikanske venner kalder mig umlungu eller lekhoa, som betyder hvid mand på henholdsvis isiZulu og seSotho. Det er jeg fuldstæding cool overfor. Nu har jeg omtalt to af mine sydafrikanske venner, og de er begge to basothos, men der er mange andre etniske grupper i Sharpeville end sotho. Jeg kan ikke i Danmark fortælle folk, at jeg har venner i Sydafrika som er sotho, xhosa og ndebele, for det vil ikke blive forstået. Jeg kan godt udtale xhosa korrekt med den rigtige kliklyd, som der en mange af, men det vil jeg aldrig gøre udenfor Sydafrika. Hvis jeg sagde xhosa til dig på den rigtige måde, ville du enten opfatte mig som småskør eller som en person, der bilder sig ind at være noget særligt, fordi jeg har boet i Sydafrika. Derfor siger jeg ikke sotho, xhosa og ndebele, ligesom jeg ikke nævner, at jeg noget af min tid i Sydafrika har boet i Swaziland, for danskere ved ikke hvad Swaziland er, og jeg gider ikke at levere en lang forklaring. Sydafrika er et kompliceret land, og med et stigende antal krigs- og miljøflygtninge, tror jeg at vi kan ende med at mange områder i verden vil komme til at ligne Sydafrika.\nI Danmark og andre steder udenfor Sydafrika betegner jeg normalt ikke afrikanere som sorte, men som afrikanere. Men jeg kan godt finde på at sige sort musikkultur, fordi det både kan betegne afrikansk musik og amerikansk musik med rødder i Afrika. Danmark er ikke Sydafrika, og jeg tror, at du skal være glad for, at du ikke skal bo og arbejde i Sydafrika. Hvis du vil opretholde din antiracistiske idealisme ville din sydafrikanske hverdag bestå af en lang opremsning af etniske grupperinger, og du ville blive betragtet som en person med knald i låget. Umuligheden af klar kommunikation uden brug af racekategorier bliver mest tydelig i et land som Sydafrika, og det var derfor, at jeg valgte landet som eksempel i stedet for USA, hvor du kan kalde sorte for African-Americans og Latinamerikanere for Hispanics. Bortset fra at der også er nogle sorte amerikanere, som føler sig stødte over udtrykket African-American. For hvorfor siger man så ikke også European-American?\nHvis vi tager den hvide befolkning i Sydafrika er de fleste af dem af hollandsk, britisk, tysk, fransk, jødisk og portugisisk oprindelse. Senere er der kommet grækere, australiere, italienere og russere til. Endnu senere kom der under embargoen østeuropæere til Sydafrika primært fra Polen, Rumænien, Bulgarien og Ungarn. Apartheidregeringen hentede dem så at sige i Østeuropa, fordi man manglede arbejdskraft, og fordi man ikke ønskede at uddanne og beskæftige de sorte.\nAf den sorte bantu-befolkning har du zulu, xhosa, pedi, sotho, tswana, tsonga, swazi, ndebele og venda. Dertil kommer så khoisan-folket, hvoraf jeg kun kender en betegnelse – Nxu. De findes i dusinvis, og jeg vil råde dig til at øve dig i at slå klik med tungen, hvis du skal opremse dem også. Derudover har du indvandrere fra Mozambique, Zimbabwe, Malawi, Angola, Kenya, Tanzania og Nigeria. Disse mennesker kan du i de fleste tilfælde betegne ud fra deres nationalitet, men jeg ved af erfaring at en del indvandrere fra Mozambique ikke vil kaldes mozambiqanere men enten shangaana eller tonga. Visse indvandrere fra Zimbabwe vil ikke kaldes zimbabweanere men shona eller ndebele.\nSå hvis vi vender tilbage til din politianmeldelse, så ved du nu hvilke nationale og etniske grupperinger du skal opremse, hvis du vil undgå at bruge udtrykket 'sort'. Det er lidt nemmere, hvis din overfaldsmand er hvid, for så kan du betegne ham som en person af europæisk oprindelse og håbe på, at han ikke er amerikaner, for i så fald kan du godt blive spurgt om personen er sort eller hvid. Jeg er ret sikker på, at hvis du opremsede alle disse etniske grupperinger ville den vagthavende på et tidspunkt råbe: ”Get to the fucking point!” Og hvis du så svarer ham, at han er hjernevasket af apartheid er det enten, fordi du ikke kan li' dig selv, eller fordi du tror, at en sydafrikansk politibetjent er lidt ligesom en dansk politibetjent.\nJeg har et par gange faret vild i Johannesburg, men den sidste person jeg kunne finde på at spørge om vej er en politibetjent. Jeg er desværre nødt til at tilføje en SORT politibetjent, for en hvid politibetjent, har jeg større tillid til. Der er en vis chance for, at en hvid politibetjent vil møde mig med en holdning af 'white brotherhood' og behandle mig med en vis respekt. Også fordi han er opsat på at vise mig, at mine fordomme om, at han som hvid sydafrikaner blot er en modbydelig racist er en europæisk misforståelse. Der er en vis risiko for, at en sort politibetjent, vil møde mig med had og foragt pga. min hudfarve, og han vil demonstrere overfor mig, at vi er i et magtforhold, hvor det er ham, der bestemmer, medmindre han ved, at jeg er fra Danmark.Og så må du hellere være særdeles forsigtig, hvis du gerne vil bevare dit gode helbred. Jeg har overlevet 8 år i Sydafrika, og det gør man kun, hvis man ret hurtigt lærer at være 'street wise'. Hvis du skulle bo og arbejde i Sydafrika, ville du også lære reglerne at kende i løbet af ganske kort tid, og du ville følge dem. Her hjælper idealisme ikke.\n18. august, 2020 - 10:42\n"Hvis jeg sagde xhosa til dig på den rigtige måde, ville du enten opfatte mig som småskør eller som en person, der bilder sig ind at være noget særligt, fordi jeg har boet i Sydafrika. Derfor siger jeg ikke sotho, xhosa og ndebele, ligesom jeg ikke nævner, at jeg noget af min tid i Sydafrika har boet i Swaziland, for danskere ved ikke hvad Swaziland er, og jeg gider ikke at levere en lang forklaring."\nDet kan jeg godt garantere dig for at jeg ikke ville. Og jeg kan godt forstå at du - for nemhedens skyld - ikke bruger de etniske betegnelser når du omtaler dine sydafrikanske venner overfor danskere. Men jeg bliver jo nødt til at spørge dig et ret oplagt spørgsmål: Hvordan tror du danskere, og alle andre, skal komme til at lære noget om hvilke etniciteter der er i Sydafrika, hvis man ikke forklarer dem det? Selvfølgelig lærer man ikke alle kulturer og etniciteter at kende, ligesom de færreste kender alle Ruslands etniciteter, men bare det at man kender nogle basale fakta om f.eks. at der findes en lille indfødt befolkning, nyere bantutalende immigranter (og f.eks. de største grupper), og endnu nyere europæiske immigranter (og de største grupper deraf) er jo en god start ift. at man tror at Sydafrika bare kan inddeles i "sorte" og "hvide".\nDin antagelse lader til at være at"det ville danskere slet ikke kunne forholde sig til". Jamen, hvis man bliver ved at have så lave forventninger til danskeres geografiske og kulturelle forståelsesevne og derfor ikke videregiver den viden man (altså du selv) har om området, jamen så får du jo ret som en selvopfyldende profeti.\nJeg ser ikke mig selv som idealist, for idealer er romantiseringer af virkeligheden. Jeg kan sagtens forstå at der findes en racialiseret samfundsforståelse flere steder i verden, som rigtig mange mennesker anser for at være fuldstændig logisk, rimelig eller slet og ret bare praktisk at arbejde med. Der findes jo også racisme uden at der findes race, fordi folk jo netop stadig tror på race. Raceinddeling er ikke "realisme", ergo er anti-racialisering heller ikke idealisering. Jeg forestiller mig jo ikke at jeg ved at argumentere mod en enkelt sydafrikansk politimand skulle kunne ændre et helt system. Kultur ændres kulturelt. Der skal jo i stedet nogle sydafrikanske prestige-profiler til at ændre holdning, og derfra skabe en kulturel, afracialiserende "trickle-down" effekt.\n18. august, 2020 - 17:54\n"Jeg kan ikke i Danmark fortælle folk, at jeg har venner i Sydafrika som er sotho, xhosa og ndebele, for det vil ikke blive forstået."\nJeg tror du undervurderer danskeres viden om Sydafrika, og vi er nok en del, der godt ved hvad Swaziland er.\nSydafrika og apartheid har da været et emne, der har optaget politisk interesserede, i hvert fald siden 1950'erne. Ud over jævnlige diskussioner i radio og TV, var der jo også demonstrationerne ved Sydafrikas ambassade. Der kom jo også film, sydafrikansk Jazz, og i 60'erne dansede vi kweela til jazz på pennywhistle.\n19. august, 2020 - 00:31\nKommunikation er vanskeligt. Selv mellem personer, som har det samme modersmål. Idealisme er altså ikke det samme som blåøjethed. En idealist er en person, som lever efter nogle bestemte idealer. Eller forsøger på det. Jeg deler din idealisme mhp racisme, men jeg påpeger, at det i visse situationer ikke er muligt at kommunikere uden at anvende kategorierne sort og hvid.\nDen genetiske forskel mellem en gennemsnitlig europæer og en gennemsnitlig afrikaner er mindre end 2 procent. Det er dog en meget synlig forskel, men hvis man kun taler om genetik giver racebegrebet ikke nogen mening. Sorte sydafrikanere er for det meste udmærket klare over, at apartheidstyrets 4 racekategorier er en politisk konstruktion. Derfor støder du dem, når du påstår, at de er hjernevaskede af apartheidregimets raceideologi.\nIkke desto mindre er dit projekt for afracialiering af Sydafrika så idealisitisk, at det grænser til blåøjethed. Begreberne sort/hvid bliver ikke afskaffet i Sydafrika, før der har været så mange blandede ægteskaber, at man ikke længere kan se forskel på folk. Hvis du nogensinde har været i samtale med en boer, som uden at fortrække en mine, fortæller dig om hans racistiske holdninger til sorte sydafrikanere, vil du forstå, at det er op ad bakke. Bwalya Sørensen har for nylig modtaget en pris fra en sydafrikansk organisation, fordi hun ønskede at adskille sorte og hvide ved demonstrationer i Danmark. Jeg tror ikke, at fru Sørensen ved, at den pågældende sydafrikanske organisation har kontakter til kredse omkring den hvide sydafrikanske organisation Broederbond. Alle medlemmer af denne mere eller mindre hemmelig loge i dag, kan måske ikke betegnes som nazister, men mange af dem er rendyrkede nazister. Sydafrika var Hitlers sidste bastion i verden. I flere år efter Hitlers død og krigens afslutning, gik hvide mennesker rundt og heilede i Sydafrika, og man påstod, at Hitlers død var 'fake news'. Hvis du ikke har prøvet at diskutere med en racistisk boer, så har du måske prøvet at diskutere med en højreekstremist. Hvis du har det ved du, at det er umuligt at trænge igennem med nogen som helst form for rationel argumentation. Der er en del progressive boere i Sydafrika, men der er også en gruppe rendyrkede nazister, som skal uddø, før forandring er mulig.\nMin erfaringshorisont er naturligvis anderledes end din. Jeg har boet og arbejdet sammenlagt 12 år i fem forskellige lande i Afrika. Jeg har arbejdet i Tanzania og Zimbabwe som konsulent, men jeg har ikke boet der. Jeg har arbejdet på egen hånd med midler fra private danske fonde, og jeg har været udsendt af en britisk organisation. Jeg har arbejdet i meget fjernliggende landsbyer, og jeg har arbejdet i et ministerium. Når man er udsendt af en organisation kommer man på et forberedelseskursus inden udsendelsen. På dette kursus oplyses man bl.a. om kulturchok, og om omvendt kulturchok. Det sidste er relevant for denne diskussion, for det handler om hjemkomsten til ens egen kultur. Når man kommer hjem, skal man være forberedt på, at det man har været optaget af, den måde man har levet på, den måde man har været sammen med afrikanere på og alle de oplevelser man har ikke vil blive forstået i den kultur, man vender hjem til. I en periode kommer man til at leve som en fremmed i sit eget land. Man skal også være forberedt på, at de fleste ikke vil være interesserede i alle de historier, man har at fortælle. Det lyder banalt, hvis man ikke har prøvet det, og min egen indstilling var, at den problematik ikke ville være relevant for mig. Jeg var allerede før jeg tog til Afrika via mit ægteskab vant til fremmede kulturer.\nMen det er ikke banalt, for interessen for Afrika i den vestlige verden er forsvindende lille og klichéerne er uovervindelige. Det er en tyk mur, som du ikke kan trænge igennem, og eftersom der undervises i det i organisationer, som sender europæere til Afrika, betyder det, at jeg ikke er den eneste, som har den oplevelse. Jeg kender danskere, som har været udsendt af Mellemfolkeligt Samvirke, og de har været igennem det sammen kursusforløb og det samme omvendte kulturchok. Uanset hvad du og Poul Genefke-Thye mener, så er interessen for Afrika i Danmark meget lille. Jeg har skrevet artikler om økonomiske, kulturelle og sociale forhold i Afrika, men det er kun Information og det afrikanske kulturtidsskrift Djembe (eksisterer ikke mere), som har villet offentliggøre mine artikler. Jeg har også forsøgt at samle alle mine skriblerier til en bog. En halv snes danske bogforlag har sendt mig et afslag med den begrundelse, at en sådan bog ikke kan udgives, fordi interessen for Afrika er for ringe i Danmark. Det eneste disse bogforlag læste var titlen på min bog, og da de så ordet Afrika kasserede de manuskriptet. Desuden har jeg mistet gamle venner, som blev trætte af at høre på mig snakke om Afrika. Problemet for nogle mennesker er, at de har et kedeligt og rutinepræget liv, som de ikke kan bryde ud af, og når de så møder en person som mig, så minder jeg dem om, at de godt kan bryde ud og gøre noget andet, hvis de tør. Jeg minder dem især om, at det tør de ikke, og en sådan påmindelse, vil de helst være fri for.\nOg nu skal jeg så lægge øre til din og Poul Genefke-Thyes påstand om, at jeg skal dele min viden med danskere om de etniske grupperinger i Sydafrika o.a. Det rager flertallet af danskere en høstblomst. Jeg kan give dig og Poul Genefke-Thye ret så langt, at læsere af Information, skiller sig ud fra flokken i den henseende, og Information er også god til at informere om forholdene i Afrika. Det er faktisk efterhånden det eneste sted i Danmark (bortset fra Globalnyt.dk), hvor man kan hente seriøs information om Afrika. Alle Mellemfolkeligt Samvirkes publikationer om bistand og ulande er lukkede, fordi der er ingen, der gider at læse det. Men Informations læsere er ikke repræsentative for den danske befolkning. Og flertallet af danskere er kun interesseret i Afrika, fordi, der er afrikanere, som krydser Middelhavet for at komme til Europa.


Angst i klassen\nJeg er en 13 årig dreng som går i 6. klasse.\nIndenfor de seneste uger er jeg begyndt at ryste og blive urolig ved høje lyde. Nogle gange er det okay når mine kammerater råber højt, men andre gange bliver det voldsomt for mig, hvor jeg som sagt begynder at ryste/urolig og bliver nød til at gå udenfor.\nDet eneste der hjælper er at tage nogle høretelefoner på og gå udenfor døren, og så skrue fuldt op for musikken.\nMit spørgsmål er nu: Har jeg en form for angst eller anden sygdom, når jeg ikke har oplevet det før, og når jeg alligevel godt kan holde min egen musik ud?\nTusind tak for dit brev. Hvor er det bare godt, at du skriver til Brevkassen for at få hjælp.\nDu spørger meget konkret, om du kunne have en form for angst eller anden sygdom, da du over de sidste uger har oplevet at ryste eller blive urolig ved høje lyde. Det er jo egentlig kun din læge, der vil kunne stille en specifik diagnose, men ud fra det, som du beskriver, så tænker jeg ikke umiddelbart, at du har angst eller en anden sygdom.\nDet er meget normalt, at man ikke altid kan tåle råben og andre høje lyde lige godt. Og især da du ikke oplever det hver gang og netop sagtens kan holde din egen musik ud, så tror jeg altså, at det, som du oplever, er ganske normalt.\nJeg kan godt forstå, at det ikke er rart at få det sådan i de situationer hvor, at lydene er for meget for dig. Jeg er rigtig glad for at læse, at du allerede selv har fundet en løsning, så du kan få det godt igen. Det efterlader mig med et indtryk af dig som en dreng med et overskud og stort indblik i sig selv.\nHeldigvis nærmer sommerferien sig med hastige skridt, og jeg tænker, at det kan blive en god pause for dig. Hvis du nu kommer til at opleve det samme, når skolen starter igen efter ferien, så kunne du måske overveje at gå videre med det. Jeg tænker, at der er flere muligheder – du kunne overveje at snakke med dine forældre, en lærer, lægen eller skolens sundhedsplejerske omkring dine oplevelser. De vil kunne hjælpe dig med at afgøre, om der er behov for, at der skal ske mere. Hvad tænker du mon om det – kunne det være en løsning for dig?\nJeg har nu givet dig mine tanker omkring din situation. Jeg håber, at de kan berolige dig lidt og hjælpe dig med at komme videre, hvis du får brug for det. Du skal også vide, at hvis du har flere spørgsmål eller ønsker flere råd, så er du altid velkommen til at ringe eller sms'e til os på BørneTelefonen på telefonnummer: 116 111 eller kontakte os via Børnechatten.


22 maj 2019 | Christoffer Vinther Hansen, Head of Inbound\nI mange virksomheder er der en skarp opdeling mellem salgsafdelingen og marketingafdelingen, og traditionelt har de to afdelinger altid haft et element af konkurrence.\nOg det kan være svært at forene salg og marketing, fordi de er forskellige i forhold til mindset, mål og kultur.\nMen der er ingen tvivl om, at det er forsøget værd at bringe de to organisationer tættere sammen…\nIfølge Hubspot, en af verdens førende inbound marketing– og salgsplatforme, har virksomheder med klare aftaler mellem salg og marketing et bedre samarbejde og bedre performance. Marketing kan bedre se virkningen af deres strategi, og salg værdsætter de leads, de modtager fra marketing.\nFaktisk så oplever virksomheder med tætte, forenede marketing- og salgsfunktioner 36% højere kundefastholdelse og 38% flere vundne salg.\nMen afdelingernes forskelle resulterer nogle gange i gnidninger, og det kan skyldes især to ting: tidshorisonten og misforståede roller.\nDen traditionelle salgsafdeling har ofte en kort tidshorisont.\nFokus er på at lave salg, og det gerne så hurtigt som muligt, da de har et budget, som skal overholdes eller en kvote, der skal opnås.\nModsat salg har marketing en længere tidshorisont, hvor kampagner og nye initiativer skal danne grundlag for virksomhedens fremtidige vækst. Det er noget, der tager tid at opbygge, og resultaterne kan ikke måles fra dag til dag.\nSalg og marketing har ofte forskellige uddannelsesmæssige baggrunde, måden at tænke og anskue forretning på er anderledes, og selvom om målet i sidste ende er det samme, er tilgangen ofte meget forskellig.\nOg som de flokdyr vi nu engang er, søger vi ubevidst sammen i grupper med trygge rammer og genkendelighed, og opbygger meter-høje mure, som besværliggør samarbejdet.\nSelv om de fleste ved, at et tæt samarbejde er godt for forretningen, kan det være svært at forene salgsafdelingens korte tidshorisont med marketingafdelingens fokus på branding, leadmodning og andre opgaver, som ikke fører til en underskrevet kontrakt eller et salg lige med det samme.\n#2 Misforståede roller\nSalg bekymrer sig om at nå deres kvoter og undrer sig over, hvorfor de selv skal skaffe deres egne leads.\nMarketing brokker sig over, at salg ignorerer alle de leads marketing genererer.\nMarketingaktiviteterne kan være svære at måle, og kan derfor blive opfattet som mindre vigtige, end de mere målbare resultater, som salg ofte arbejder med.\nSelvom marketing genererer en masse aktivitet, kan salg ikke altid se forbindelsen mellem disse aktiviteter og virksomhedens indtægter.\nDet kunne være et typisk scenarie i en hvilken som helst virksomhed.\nSælgere og marketingfolk er forskellige, og det er ikke nogen dårlig ting.\nAfdelingerne har hver deres styrker, som bidrager til, at virksomheden kan nå de opsatte mål. Men for at skabe et bedre samarbejde afdelingerne imellem, er der alligevel noget, man som leder kan gøre.\nSæt fokus på værdien af arbejdet\nVi kender det alle sammen…\nDu har så fuld fokus på dine egne opgaver i dit daglige arbejde, at du godt kan blive lidt blind over for andres bidrag på arbejdspladsen – og endnu vigtigere, hvordan deres indsats også kan gavne dit arbejde.\nDet er med andre ord en god idé at sørge for, at alle har en god forståelse for, hvordan vi hver især bidrager til hinandens succes. Og det er især gældende mellem salg og marketing.\nHvad skal salg forstå\nSom sælger er man afhængig af leads.\nLeads er de personer, eller virksomheder, som har vist en vis interesse for det produkt eller den service, som din virksomhed tilbyder.\nJo bedre leads sælgeren får, jo nemmere bliver sælgerens arbejde.\nOg det er her marketing kommer ind i billedet.\nB2B kunder kontakter ikke en potentiel sælger før 57% af købsrejsen allerede er afsluttet. I 2020 forudser man, at det tal er steget til 80%.\nDet betyder altså, at marketing har en enorm stor påvirkning på kundernes købsrejse.\nMed optimerede budskaber på de rigtige kanaler kan marketing sørge for, at deres leadgenerering har en vis kvalitet. Derudover kan marketing lave indhold som uddanner leads om virksomhedens produkt eller service (leadmodning).\nGennem leadmodningen får man skilt de leads fra, som alligevel ikke ville blive til kunder samtidig med, at de andre leads bliver varmere og varmere. På den måde er de købsklare, når salg kontakter dem.\nMarketing gør altså sælgerens arbejde lettere og mere effektivt.\nHvad skal marketing forstå\nMarketings fornemste opgave er at forme virksomhedens ansigt udadtil og skabe interesse hos og kontakt til mulige kunder.\nMen hvis der er en branche, der flyder over med teorier, buzzwords og akronymer, så er det marketing.\nDet skaber en risiko for, at marketingafdelingen mister fokus på, hvad hele deres arbejde i sidste ende skal lede til: vækst i virksomhedens omsætning.\nSom sagt har marketing en stor andel i kunderejsen, og på om et lead bliver købsklar eller ej.\nDerfor er det vigtigt at holde fokus og spørge sig selv; hvordan skal denne e-mail kampagne, denne social medie strategi, dette blogindlæg mm. hjælpe salg med at lukke flere aftaler?\nFor at sælgeren bedre kan gøre sit arbejde, har han altså brug for mere kvalificerede leads, og det får han ved at marketing arbejder målrettet med leadet gennem hele salgstragten, og sørger for at leadet på hvert stadie modnes og skubbes længere frem. Eller skilles fra, hvis de ikke er relevante.\nSamarbejd om øget vækst\nForskellige tidshorisonter og misforståede roller er ofte en stor del af forklaringen på, hvorfor salgs- og marketingafdelingen nogen gange har svært ved at samarbejde.\nMen netop et tæt og godt samarbejde mellem de to afdelinger er afgørende for din virksomheds performance. Jo mere forenede de to afdelinger er, jo flere lukkede salg og jo højere kundefastholdelse vil din virksomhed opleve.\nDerfor er det vigtigt, at salg og marketing snakker sammen og får defineret roller og tidshorisonter i forhold til leadgenerering og leadmodning, så de sammen kan sikre, at virksomheden øger sin vækst.\nVil du se et konkret eksempel på, hvordan et tæt og godt samarbejde mellem salgs- og marketingafdelingen kan føre til flere relevante B2B leads og salgsmøder?\nSå synes jeg, at du skal læse denne case med Pressalit, som har formået at udnytte de digitale muligheder og give en bedre og mere sammenhængende købsoplevelse for deres kunder.\nSkal muren nedbrydes?


Frygt for dehydrering er overdrevet | Aktiv Træning\n2. august 2019 af Redaktionen\nDerfor skal du ikke frygte dehydrering\nAlle, der træner, har hørt, hvor vigtigt det er at få nok væske indenbords. Bare 2 pct. dehydrering fører til 10 pct. præstations nedgang, har det gængse rationale lydt. Dét bliver der dog sået alvorlig tvivl om i et nyt studie.\nHer har forskerne kigget på en række studier, der har undersøgt forskellen mellem at drikke efter en fast protokol (op mod 1 liter i timen) for at undgå dehydrering og at drikke efter lyst.\nSelvom lystdrikkerne tabte 1–3 pct. af deres krops vægt pga. dehydrering, påvirkede det ikke deres præstation. Faktisk klarede de sig samlet set en lille smule bedre end de, der ikke blev dehydrerede – måske fordi de kunne koncentrere sig om at træne frem for om at drikke.


Måling: S- og DF-vælgere støtter offentligt ansatte i overenskomststrid - Avisen.dk\nMåling: S- og DF-vælgere støtter offentligt ansatte i overenskomststrid\nStøtten til de offentligt ansatte er stor fra e danskere, der ved sidste valg satte kryds ved S- og DF. Foto: Liselotte Sabroe / Ritzau Scanpix\nMange af de danskere, der stemte på Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti ved sidste valg, har sympati for de offentlige ansatte i striden om nye overenskomster.\n23. marts 2018 06:43\nBlandt Socialdemokratiet og Dansk Folkepartis vælgere - de to partier, der må forventes at få afgørende betydning, hvis det ender med et lovindgreb fra regeringens side - er der markant sympati for de offentlige ansatte i striden om de nye overenskomster, skriver Dagbladet Information.\nHele 78 procent af de danskere, der stemte på Socialdemokratiet ved sidste valg, og 62 procent af dem, der satte kryds ved Dansk Folkeparti, har fuld sympati for de offentligt ansatte og ingen for arbejdsgiverne. For Venstres vælgere gælder det kun for 34 procent, viser målingen, der er foretaget af Epinion for Akademikerne (AC), Djøf, Magisterforeningen og Ingeniørforeningen\nEpinion-målingen er en del af en undersøgelse af befolkningens holdning til hovedkravene fra de faglige organisationer, strejke, lockout og regeringsindgreb, og den lægger sig i forlængelse af flere tidligere målinger, der viser, at cirka to tredjedele af den danske befolkning støtter de offentligt ansatte og deres krav.\nDenne måling viser dog som noget nyt, påpeger Kasper Møller Hansen, valgforsker og professor ved Københavns Universitet, at der blandt vælgerne tegner sig et alternativt flertal uden om regeringen for et indgreb, der mest hælder til de offentligt ansattes side.\n- Målingen viser ret klart, at hvis vi tæller mandater i Folketinget, er der ikke et flertal blandt vælgerne for et lovindgreb, der bare går arbejdsgivernes vej," siger Kasper Møller Hansen til Information.\nDer tegner sig også et billede af, at S- og DF-vælgerne overvejende er kritiske over for arbejdergivernes adfærd i overenskomststriden.\nDen nye formand for Kommunernes Landsforening, Aarhus-borgmester Jacob Bundsgaard, der både er socialdemokrat og på arbejdsgiversiden, var torsdag morgen ude med en appel om, at både arbejdsgiverne og lønmodtagerorganisationerne strækker sig i Forligsinstitutionen, hvor der for øjeblikket forhandles. Dermed påtog han sig som arbejdsgiver også en del af ansvaret, hvis det skulle ende i storkonflikt.\nKL-formanden ser den nye måling som udtryk for, at danskerne dels er glade for den offentlige sektor, dels at arbejdsgiverne "typisk er i mindretal".\n- Jeg tror, det danskerne forventer, er, at der bliver lavet en løsning mellem arbejdsmarkedets parter. Det er det, der lægger allermest pres på os og vores modpart med de relativt små uenigheder, der er, siger Jacob Bundsgaard og understreger, at han og arbejdsgiversiden under ingen omstændigheder ønsker sig, at Folketinget blander sig.\n- Det er altid bedst at lave en forhandlet løsning. For det kræver, at begge parter kan se sig i aftalen. Det er der ingen sikkerhed for, hvis ikke det bliver en forhandlet løsning. Og skal vi have en model på det danske arbejdsmarked, hvor parterne forhandler, så skal Folketinget blande sig uden om, siger han.\nDet har ikke været muligt for Information at få en kommentar fra Dansk Folkepartis gruppeformand, Peter Skaarup.


Slangerup Hundepension | Danmarks bedste hundepension i Nordsjælland | - Ris og ros\n(+45) 47334142 post@slangerup-hundepension.dk\nForside>Ris og ros\nKære Kim og Tina\nTusind tak for de dejlige ophold Viktor har haft hos jer. Vi bliver altid mødt med venlighed og en fantastisk service. Hos jer er hundenes tryghed og velvære i højsædet.\nViktor er altid meget glad for at se jer, et sikkert tegn på, at han nyder sine ophold hos jer.\nI har en hundepension i kan være stolte af og som vi på det varmeste kan anbefale andre hundeejere.\nJette og Kurt Pedersen\nHej Tina og familie...\nTak for et skønt ophold i efterårsferien for vores to hunde. Vi har kun en gang før afleveret vores "yngste" børn til en pension - og desværre med lidt dårlige erfaringer - så vi var spændte.\nMEN... Emil og Anton har haft det dejligt - så dejligt, at jeg faktisk var i tvivl om, om vores ellers sky Emil faktisk ville med hjem igen. Han gik efter dig og så ud som om han befandt sig rigtigt godt. Det var skønt at se.\nNæste gang vi skal på ferie vil vi trygt og med ro i sjælen kunne aflevere Emil og Anton til jer.\nTak for rigtig god behandling...\nEmil og Anton\nog deres familie Sofie og Louise, Michael og Karen, Allerød\nHej Slangerup Hundepension…\nDet var med en vis bæven, vi afleverede vores to ruhårede gravbasser til en uges ophold i vinterferien.\nÅrsagen var en meget kedelig oplevelse fra da den ældste, på 2 år, første - og eneste - gang havde været i en hundepension (i Måløv). Men efter at have været i kontakt med Slangerup Hundepension, op til flere gange, både via mail og telefon, og yderst tålmodigt og venligt fået besvaret alle de mange spørgsmål vi havde - turde vi prøve pension igen.\nDet fortrød vi overhovedet ikke. To friske og glade gravbøller sprang os i møde ved afhentning. Ingen bidsår, ingen feber eller løbende næser, velnærede og kvikke var de.\nNu skal de så på et lille ophold igen - og det er helt uden bæven de bliver afleveret denne gang.\nHermed de varmeste anbefalinger til Slangerup Hundepension\nFørst vil jeg sige tak for en meget behagelig telefonsamtale og dernæst undskyld fordi jeg aldrig fik ringet eller besøgt jer.\nJeg tænkte meget på hvad du sagde - tror det var Tina ? - vedr. at tage en hund ind som er så ung som Lucky og som da vi fik ham var meget usikker på sig selv. Lucky er stadig meget usikker når vi forlader ham, og vi besluttede derfor at det bedste for ham ville være at være et "privat" sted. Det lykkedes os at finde en dame i Nordsjælland som vil passe ham sammen med sine to egne hunde i sit private hjem, men også kun fordi han er så ung, normalt tager hun nemlig ikke hanhunde, men da han ikke er kønsmoden endnu gjorde hun en undtagelse. Da vi ikke har planer om at han skal kastreres vil hun imidlertid ikke kunne tage ham en anden gang, hvorfor vi på et tidspunkt formodentlig vil få brug for en hundepension og til den tid vil vi være meget positivt indstillet på at han skal op til jer.\nJeg opfatter jer som meget kompetente ejere af en hundepension, alene det at du ikke blankt sagde ja til at tage en hund i så ung en alder som ham, ser jeg som et meget stort plus, og jeg føler mig overbevist om at I driver en hundepension af lyst og ikke af nød.\nJeg ønsker selvfølgelig stadig at se jeres hundepension - men da vi ikke skal gøre brug af den i denne omgang - vælger jeg at besøge jer på et tidspunkt hvor kalenderen ikke er så presset som den har været indtil nu.\nHermed vore allerbedste anbefalinger til Pensionen! Vi havde en ret "kåd" labrador, som har været ude at lege hos jer nogle gange og som blev rigtig forkælet, kunne vi se.\nEfter på alle måder at have forsøgt at få vores hund til at acceptere, at han var i et hjem med børn, og han ikke var helt enig, fik vi hjælp til at finde et rigtig godt hjem hos en hundetræner med 8 tønder land, hvor han fungerede bedre end hos os. Rart, at vi ikke skulle til at aflive en glad hund, som bare skulle stimuleres på andre måder, end vi kunne gøre.\nDerfor har vi nu også fortalt vidt og bredt til familie og venner (og alle dem, der gider høre på os) om dette dejlige sted, hvor de faktisk bryder sig om dyrene.\nFamilien Withander, Allerød\nJeg vil gerne give følgende anbefalig til Slangerup Hundepension, som skal inkluderes på deres hjemmeside:\nI efterårsferien skulle jeg for første gang aflevere mine hunde (3 labradorhunde-mor og to hvalpe)i pension. Efter at have undersøgt forskellige pensioner, faldt mit valg på Slangerup Hundepension. Jeg kunne godt lide at Kim, da jeg talte med ham i telefonen første gang, sagde at han godt ville have hver enkelt hund i hænderne hver dag, for at se hvordan den havde det.\nVed afleveringen var jeg noget beklemt, jeg syntes ikke rigtigt, at jeg kunne være det bekendt over for hundene. Men afleveringen foregik ret nemt.\nDa jeg efter tre dage afhentede hundene, var det tre meget glade hunde, jeg fik igen. De var glade for Kim og Thomas, der især havde passet dem (det kunne jeg se ud gennem vinduet, da de blev hentet fra udendørsarealet).\nDer var ikke tvivl i mit sind om, at de havde haft det godt.\nDerfor kommer vi helt sikkert igen.\nKære Tina og Kim og andre glade hundeejere.\nEfter flere ophold for vores dejlige schæfer tæve Linus, kan jeg med ro i sjælen give jer de varmeste anbefalinger til andre som ønsker en dejlig "feriebolig" for deres kæledyr.\nDet lykkedes os efter lang tids søgen ved andre pensionater at finde lige netop denne pension. Vi var meget nervøse først gang over, at efterlade vores hund til andre, men vi fik en fin velkomst af både Kim og Tina, som var søde og forstående. Hurtigt fandt vi ud af, at Linus så det som en lille\nhundeferie og hun går altid lystigt og glad med når vi overlader hende til dem.\nLigeledes er hun glad og oplagt når vi henter hende, og man kan tydelig mærke, at hun har haft det godt og har været i gode og kyndige hænder.\nDet vi også faldt for er at penionatet har en rimlig størrelse - dvs ikke alt for stor - hvor der syntes at være tid til alle gæsterne.\nVi har massere af ro i sjælen når vi aflevere hende i Slangerup, og kan som sagt varmt anbefale pension.\nEt lille tip der fungerede rigtigt godt for os, var at aflevere Linus først en enkelt dag og derefter en weekend, hvor vi var hjemme. Det var en god mulighed for at prøve det af -både for Linus og os selv.\nMange venlige hilser fra\n© 2021 Slangerup Hundepension