1 2013/1 LSF 20 (Gældende) Udskriftsdato: 7. juli 2016 Ministerium: Kulturministeriet Journalnummer: Kulturmin. Fremsat den 2. oktober 2013 af kulturministeren (Marianne Jelved) Forslag til Lov om mediestøtte Kapitel 1 Tilskudsordninger 1. Tilskud til trykte nyhedsmedier og til skrevne internetbaserede nyhedsmedier kan ydes som redaktionel produktionsstøtte, jf. 3-5, som projektstøtte, jf. 6-9 eller som saneringsstøtte, jf. 10. Undtagelse 2. Tilskud efter denne lov kan ikke ydes til nyhedsmedier, der ejes helt eller delvist af offentlige institutioner eller af offentligt finansierede selskaber eller lignende. Redaktionel produktionsstøtte 3. Tilskud ydes til trykte nyhedsmedier og til skrevne internetbaserede nyhedsmedier, der formidler selvstændigt journalistisk bearbejdet stof. Stk. 2. Det er en betingelse for opnåelse af tilskud, jf. stk. 1, at nyhedsmediet 1) er et selvstændigt medie, 2) har en ansvarshavende redaktør, og at de redaktionelle medarbejdere på redaktionen udgør minimum tre årsværk, 3) henvender sig til en bred kreds af brugere og ikke alene er rettet mod bestemte erhvervs- og faggrupper, medlemmer af arbejdsgiver-, arbejdstager- eller brancheorganisationer, politiske partier eller ansatte i offentlige institutioner m.v., 4) ikke er ejet med to tredjedele eller mere af arbejdsgiver-, arbejdstager- eller brancheorganisationer, 5) leveres eller stilles til rådighed i hele landet på ens vilkår for brugerne og er tilgængelig for alle, eventuelt mod betaling. Rabat kan ydes til udvalgte grupper i forbindelse med kampagner, 6) har et indhold, hvor mindst halvdelen er redaktionelt stof i form af artikler m.v. inden for et bredt emneområde og med behandling af aktuelt nyhedsstof, 7) i det redaktionelle stof primært behandler politiske, samfundsrelaterede og kulturelle temaer, 8) af det samlede indhold har mindst en sjettedel selvstændigt journalistisk bearbejdet indhold med henblik på offentliggørelse i det pågældende nyhedsmedie, og 9) udkommer minimum ti gange om året. Stk. 3. Der ydes tilskud i forhold til et nyhedsmedies redaktionelle omkostninger. Tilskuddet til et nyhedsmedie kan maksimalt udgøre 35 pct. af nyhedsmediets redaktionelle omkostninger i året forud for ansøgningen. Stk. 4. Et nyhedsmedie kan maksimalt opnå redaktionel produktionsstøtte på 17,5 mio. kr. årligt. 1\n2 Stk. 5. Ministeren kan fastsætte nærmere regler om de redaktionelle årsværk, jf. stk. 2, nr Der ydes supplerende tilskud til 1) Trykte landsdækkende nyhedsmedier, der udkommer minimum fire dage om ugen og har et samlet oplag på under eksemplarer pr. udgivelse. 2) Skrevne internetbaserede nyhedsmedier, som ikke har samme ejer eller udgiver som et andet nyhedsmedie, der direkte eller indirekte er støttet i henhold til lov om radio- og fjernsynsvirksomhed, eller som er omfattet af bestemmelser om fritagelse for afgift i henhold til momsloven. Stk. 2. Det er en betingelse for at opnå tilskud, at nyhedsmediet opfylder betingelserne i 3, stk. 2, nr. 1 5, 7 og 9, og at mindst 75 pct. af mediets indhold udgøres af redaktionelt stof i form af artikler m.v. inden for et bredt emneområde og skal behandle aktuelt nyhedsstof. Endvidere skal minimum en tredjedel af mediets samlede indhold være selvstændigt journalistisk bearbejdet med henblik på offentliggørelse i det pågældende nyhedsmedie. Stk. 3. Til trykte nyhedsmedier, der er omfattet af stk. 1, nr. 1, ydes supplerende tilskud, såfremt det årlige tilskud, der ydes i henhold til 3, er mindre end det beløb, som mediet samlet modtog i tilskud i det senest afsluttede tilskudsår under distributionsstøtteordningen i henhold til lov om tilskud til distribution af dagblade. Tilskuddet udgør differencen. Stk. 4. Til trykte nyhedsmedier, der er omfattet af stk. 1, nr. 1, kan det samlede årlige tilskud efter 3 og 4 ikke udgøre mere end mediets samlede redaktionelle omkostninger i året forud for ansøgningen. Stk. 5. Til skrevne internetbaserede nyhedsmedier, der er omfattet af stk. 1, nr. 2, ydes supplerende tilskud i forhold til nyhedsmediets redaktionelle omkostninger. Det samlede årlige tilskud til et nyhedsmedie kan ikke overstige 17,5 mio. kr., jf. 3, stk. 4, og det kan maksimalt udgøre 50 pct. af nyhedsmediets redaktionelle omkostninger i året forud for ansøgningen. 5. Kulturministeren fastsætter nærmere regler om, hvornår et nyhedsmedie kan anses som selvstændigt, beregningsgrundlaget for de redaktionelle omkostninger og udformning af de tilskudsordninger, der er nævnt i 3 og 4, ansøgningers indhold, ansøgningsfrister, udbetaling af tilskud, regnskabsaflæggelse og revision. Projektstøtte 6. Projektstøtte til trykte nyhedsmedier og til skrevne internetbaserede nyhedsmedier ydes i form af tilskud til etablering og udvikling af nyhedsmedier. 7. Tilskud kan ydes til forundersøgelser og til projekter, hvor der etableres et nyt selvstændigt nyhedsmedie, der 1) formidler selvstændigt journalistisk bearbejdet stof, 2) senest seks måneder efter tilsagn om tilskud har en ansvarshavende redaktør, hvis ansættelse sammen med redaktionelle medarbejdere udgør mindst ét lønnet årsværk, og 3) senest seks måneder efter tilsagn om tilskud opfylder kravene i 3, stk. 2, nr. 1 og nr Stk. 3. Tilskud til etablering kan maksimalt ydes i 3 år. Stk. 4. Det er en betingelse for opnåelse af tilskud til etablering, at der er rimelig grund til at antage, at det nyhedsmedie, der etableres, efter udløbet af støtteperioden vil kunne blive økonomisk selvbærende. Stk. 5. I projektperioden kan der ikke samtidig opnås redaktionel produktionsstøtte, udviklingsstøtte eller saneringsstøtte til det nyhedsmedie, der etableres. Stk. 6. Kulturministeren fastsætter nærmere regler om tilskud til etablering, ansøgningers indhold, ansøgningsfrister, udbetaling af tilskud, regnskabsaflæggelse og revision. 8. Tilskud til udvikling ydes til forundersøgelser og projekter om gennemførelse af omstilling eller udvikling af et eksisterende, selvstændigt nyhedsmedie, der 2\n3 1) i hele projektperioden har en redaktion bestående af en ansvarshavende redaktør, hvis ansættelse sammen med de redaktionelle medarbejdere udgør mindst ét lønnet årsværk, og 2) opfylder betingelserne i 3, stk. 1, og stk. 2, nr. 1 og 3-9. Stk. 2. Kulturministeren fastsætter nærmere regler om tilskud til udvikling, ansøgningens indhold, ansøgningsfrister, udbetaling af tilskud, regnskabsaflæggelse og revision. 9. Det er en betingelse for opnåelse af tilskud til etablering, jf. 7, og tilskud til udvikling, jf. 8, at der sker en egenfinansiering. Stk. 2. Kulturministeren fastsætter nærmere regler om kravene til egenfinansiering. Saneringsstøtte 10. Tilskud til sanering ydes til nyhedsmedier, som er kommet i likviditetsvanskeligheder med henblik på at forhindre en umiddelbart forestående lukning og medvirke til at sikre mediets videreførelse. Stk. 2. Tilskuddet ydes til nyhedsmedier, der opfylder betingelserne i 3. Stk. 3. Kulturministeren fastsætter nærmere regler om saneringsstøtte, ansøgningens indhold, udbetaling af tilskud, regnskabsaflæggelse og revision. Kapitel 2 Medienævnet 11. Kulturministeren nedsætter et medienævn, som behandler ansøgninger om tilskud i henhold til denne lov. Stk. 2. Nævnet fører tilsyn med tilskudsmodtagernes overholdelse af loven, bestemmelser fastsat i henhold til loven samt vilkår for tilskud. 12. Medienævnet består af syv medlemmer, som beskikkes af kulturministeren for fire år ad gangen. Stk. 2. Nævnets medlemmer skal samlet repræsentere ekspertise inden for nyhedsformidling, driftsøkonomi, mediemarkedet, journalistisk innovation, medieforbrug samt mediernes demokratiske funktion og teknologiske udvikling vedrørende de medietyper, der er omfattet af loven. Stk. 3. Kulturministeren udpeger nævnets medlemmer, herunder nævnets formand, der skal være jurist. Stk. 4. Et medlem udpeges efter indstilling fra Foreningen Danske Medier, og et medlem udpeges efter indstilling fra Dansk Journalistforbund. 13. Kulturministeren fastsætter en forretningsorden for Medienævnet. 14. Medienævnets afgørelser kan ikke indbringes for anden administrativ myndighed. 15. Kulturstyrelsen stiller sekretariatsbetjening til rådighed for nævnet. 16. Medienævnet offentliggør årligt en rapport om dets aktiviteter. Kapitel 3 Sanktioner 17. Medienævnet vil kræve udbetalte tilskud helt eller delvist tilbagebetalt og vil tilbagekalde tilsagn om tilskud i tilfælde af, at tilskudsmodtageren har afgivet urigtige eller vildledende oplysninger, eller har fortiet væsentlige oplysninger i forbindelse med ansøgninger eller dokumentation, samt i tilfælde hvor tilskudsmodtageren ikke længere opfylder de betingelser, der er knyttet til tilskuddet, eller ikke gennemfører de forudsatte aktiviteter. Stk. 2. Medienævnet kan i umiddelbar forlængelse af en afgørelse efter stk. 1, bestemmelser fastsat i medfør af loven eller af vilkår for tilskud fastsætte skærpede vilkår for tilskud til det pågældende nyhedsmedie, herunder om aflevering af redegørelser, dokumentation m.v., hvis dette er nødvendigt for at forebygge yderligere overtrædelser. 3\n4 Kapitel 4 Ikrafttræden m.v. 18. Loven træder i kraft den 1. januar Stk. 2. Der etableres en treårig overgangsordning for så vidt angår den redaktionelle produktionsstøtte, jf Nyhedsmedier, der er omfattet af overgangsordningen, er nyhedsmedier, der efter denne lov opnår mindre støtte end den støtte, som nyhedsmediet fik i distributionsstøtte det senest afsluttede tilskudsår i de ordninger, der eksisterede før lovens ikrafttrædelse. Stk. 3. Lov nr. 576 af 24. juni 2005 om Dagbladsnævnet, lov nr. 271 af 31. marts 2006 om ændring af lov om distributionstilskud til visse periodiske blade og tidsskrifter og lov nr. 570 af 9. juni 2006 om tilskud til distribution af dagblade ophæves. Stk. 4. Tilsagn om tilskud og tilskud, der er givet efter de i stk. 3 nævnte love eller bestemmelser fastsat i medfør heraf, behandles af Medienævnet efter de hidtil gældende regler. Stk. 5. Ministeren fastsætter nærmere regler om den i stk. 2 nævnte overgangsordning. 19. Kulturministeren fremsætter forslag om revision af loven senest i folketingsåret Loven gælder ikke for Færøerne og Grønland. 4\n5 Bemærkninger til lovforslaget Almindelige bemærkninger Indholdsfortegnelse 1. Indholdsfortegnelse 2. Indledning 3. Baggrund for lovforslaget 3.1. Den historiske udvikling 3.2. Mediestøtteudvalget 4. De gældende tilskudsordninger til dagblade, dagbladslignende publikationer og visse periodiske blade og tidsskrifter 5. Hovedelementer i den nye mediestøtte 5.1. Redaktionel produktionsstøtte Betingelser for at modtage produktionsstøtte Udmåling af produktionsstøtte Supplementsordning 5.2. Projektstøtte 5.3. Saneringsstøtte 6. Medienævnet 7. Det økonomiske grundlag for støtteordningen 8. Overgangsbestemmelse 9. Evaluering og revision 10. Økonomiske og administrative konsekvenser for det offentlige 11. Økonomiske og administrative konsekvenser for erhvervslivet m.v. 12. Administrative konsekvenser for borgerne 13. Miljømæssige konsekvenser 14. Forholdet til EU-retten 15. Hørte myndigheder m.v. 16. Samlet vurdering af konsekvenser af lovforslaget 2. Indledning Mediernes rolle er gennem uafhængig produktion og formidling af nyheder og anden information at bidrage til det danske demokrati og samfund ved at understøtte borgernes mulighed for at søge oplysning og deltage aktivt i samfundet samt at være et forum for offentlig debat. I en globaliseret verden med hastig forandring af mediebilledet, hvor internationale mediekoncerner i stigende grad konkurrerer om danske mediebrugeres tid, er det afgørende for demokratiet og samfundet, at der er stærke medier, hvis redaktionelle indhold understøtter det danske demokrati ved at være redigeret til et dansk publikum og ved at bestå af beskrivelser af danske samfundsforhold eller ved at have et dansk perspektiv på udenlandske begivenheder. Det er således af almindelig samfundsmæssig interesse, at der i Danmark opretholdes et alsidigt og mangfoldigt mediemarked, der kan understøtte mediernes demokratiske, kritiske og uafhængige funktion under hensyntagen til ytrings- og informationsfriheden. Lovforslaget bygger til dels på Mediestøtteudvalgets rapport Demokratistøtte Fremtidens offentlige mediestøtte, som blev offentliggjort den 30. september\n6 Med lovforslaget er det hensigten at skabe grundlag for en ny støtteordning til trykte nyhedsmedier og skrevne internetbaserede nyhedsmedier, herunder indhold via apps og tablets, som skal afløse de nuværende distributions- og projektstøtteordninger til dagblade og dagbladslignende publikationer. Den nuværende distributionsstøtte til foreningsblade, der udgives på et ideelt grundlag, fortsætter med visse ændringer, se punkt 6. Lovforslaget omfatter således ikke programvirksomhed i henhold til radio- og fjernsynsloven. Ændringen af den nuværende støtte til dagblade og dagbladslignende publikationer sker for at tilpasse støtten til udviklingen på mediemarkedet, herunder til forbrugeradfærden og teknologien, for på den måde at understøtte den nødvendige fornyelse og rationalisering i branchen og tage højde for den øgede konvergens mellem forskellige medieplatforme. Formålet med loven er at fremme et alsidigt og mangfoldigt udbud af nyheder af samfundsmæssig og kulturel karakter med henblik på styrkelse af det danske demokrati og den demokratiske debat i Danmark. Mediestøtte skal således sikre, at der fortsat produceres og udbredes publicistisk indhold af høj kvalitet i Danmark, og at indholdet spredes på flest mulige relevante platforme til flest mulige borgere. Mediestøtten bør således primært betragtes som en støtte, der dels skal understøtte væsentlige funktioner i et demokratisk samfund ved at sikre informationsspredning og debatskabelse, dels støtte det frie ord. Endvidere skal mediestøtten øge borgernes mulighed for at holde sig informeret lokalt, nationalt og internationalt, hvilket skal ske ved at støtte produktionen af redaktionelt indhold, mens ansvaret for, på hvilken platform indholdet bedst når ud til borgerne, overlades til medierne selv. På den måde bliver mediestøtten i videst muligt omfang uafhængig af den teknologiske udvikling. Mediestøtten skal således medvirke til at sikre, at der er et bredt udbud af medier og nyhedsformidling såvel nationalt som lokalt, samt at mangfoldigheden sikres inden for de enkelte medieplatforme og på tværs af platformene. Den offentlige mediestøtte skal understøtte og fremme mangfoldigheden af publikationer og alsidigheden i deres indhold. For at opfylde formålet med loven foreslås det med lovforslaget at etablere en støtteordning, hvorfra der gives tilskud til produktion af redaktionelt indhold i nyhedsmedier (produktionsstøtte) samt tilskud til projekter vedr. etablering af nye nyhedsmedier eller udvikling af eksisterende nyhedsmedier. 3. Baggrunden for lovforslaget 3.1. Den historiske udvikling De nuværende ordninger om mediestøtte er distributionsstøtte til dagblade, jf. lov nr. 570 af 9. juni 2006 om tilskud til distribution af dagblade, distributionsstøtte til dagbladslignende publikationer (ugeaviser) og tidsskrifter samt distributionsstøtte til ideelle blade, jf. lov nr af 27. december 2003 med senere ændring om distribution til visse periodiske blade og tidsskrifter. Desuden kan det ved lov nedsatte Dagbladsnævn, jf. lov nr. 576 af 24. juni 2005 om Dagbladsnævnet, yde projektstøtte til etablering af nye dagblade, omstilling af dagblade, der er i økonomiske vanskeligheder, og sanering af dagblade i akutte likviditetsvanskeligheder. Hertil kommer 0-moms til dagblade og visse dagbladslignende publikationer. Ordninger med distribution af dagblade på økonomisk fordelagtige vilkår går flere hundrede år tilbage. Ordningerne har overordnet haft til formål at fremme flerheden og udbredelsen af dagblade og tidsskrifter og udspringer af et politisk ønske om at understøtte medier, der spiller en afgørende rolle for at opretholde og udvikle den demokratiske debat og folkeoplysningen. Den nuværende Bladpulje, hvorfra der kan ydes distributionsstøtte til ideelle blade (primært foreningsblade), blev etableret i 2004, dels som følge af klager til EU-Kommissionen over den såkaldte portostøtteordnings (bladtilskudsordning under Transport- og Energiministeriet) konkurrenceforvridende effekter, dels som følge af liberaliseringen og moderniseringen af postbefordringen, som Folketinget vedtog i 6\n7 2004. I stedet for tilskud til Post Danmark A/S til nedsættelse af posttaksterne for forsendelse af 0-momsede blade ydes distributionsstilskud direkte til udgivere af visse periodiske blade og tidsskrifter, som på et ideelt grundlag bidrager til demokratisk debat, kulturel og samfundsmæssig oplysning og fremme af foreningslivet. Den nye tilskudsordning blev dog begrænset til publikationer af almennyttig eller humanitær karakter eller til publikationer inden for områderne kultur, undervisning, idræt, miljø og religion. I 2006 blev portostøtten til dagbladslignende publikationer af samme årsager som for de ideelle blade erstattet af distributionstilskud fra Ugeavispuljen. Parallelt hermed blev Dagbladspuljen, hvorfra der ydes distributionstilskud til dagblade, etableret. Den trådte i kraft i Dagbladsnævnet blev ved lov etableret i 2006 til erstatning for Dagspressens Finansieringsinstitut, primært som følge af Dagbladet Dagens konkurs og det deraf følgende tab for statskassen, som medførte kritik af administrationen af og tilskudspraksis i Dagspressens Finansieringsinstitut. Dagspressens Finansieringsinstitut, der blev etableret i 1970, var en privat selvejende institution, som dels finansieredes af danske dagblade, dels af tilskud fra staten. Med etableringen af Dagbladsnævnet blev der gjort op med sammenblandingen af offentlige og private støttemidler, og der blev indført et nævn, som i det hele var underlagt almindelige forvaltningsretlige regler. Dagbladsnævnet yder projekttilskud til etablering, omstilling og sanering af dagblade og dagbladslignende publikationer. Nævnet har i sine treårige evalueringer fremhævet, at det ikke har mulighed for at støtte onlineaktiviteter, medmindre disse udgør en mindre del af et samlet projekt for en trykt avis, og at denne begrænsning i praksis fører til, at nævnet må afvise at støtte en række etablerings- og omstillingsprojekter, uanset at de måtte kunne bidrage til et mere alsidigt og mangfoldigt dagbladsmarked. Desuden er det vanskeligt for nævnet at vurdere, om en publikation, der indgår i en koncern, reelt er i økonomiske vanskeligheder, hvilket er et krav for at få støtte. Dagbladene og visse dagbladslignende publikationer har siden indførelsen af merværdiafgiften (1967) været undtaget for momsbetaling og således været indirekte støttet. Der henvises til lov om merværdiafgift (momsloven), jf. lovbekendtgørelse nr. 287 af 28. marts Mediestøtteudvalget På baggrund af»udredningen af den offentlige mediestøtte«, der blev offentliggjort i oktober 2009, nedsatte den daværende kulturminister i december 2010 et udvalg, som skulle udarbejde et grundlag for regeringens stillingtagen til den nye offentlige mediestøtte. Udvalgets rapport blev offentliggjort i september I rapporten vurderede Mediestøtteudvalget konsekvenserne af at bevare den nuværende mediestøtte og fremlagde tre modeller for en fremtidig mediestøtteordning. Mediestøtteudvalgets vurdering var, at de nuværende distributionsstøtteordninger sikrer, at trykte nyheder geografisk kan distribueres til alle til samme pris, men at både distributionsstøtten og Dagbladsnævnets ordninger er konkurrenceforvridende i forhold til bl.a. de skrevne internetmedier, som ikke kan modtage støtte i dag. Desuden tager ordningerne ikke højde for den accelererende mediekonvergens, teknologiudviklingen og ændringerne i brugeradfærden, hvilket kan begrænse mediernes udvikling. Mediestøtteudvalgets modeller opererer alle med en hovedordning, hvorfra der kan søges driftsstøtte i form af produktionsstøtte og innovationspuljer, hvorfra der kan søges projektstøtte til etablering, omstilling og udvikling samt saneringsstøtte. I hovedordningen fordeles produktionsstøtte i forhold til omkostningerne til produktion af det redaktionelle indhold. Der foreslås desuden supplementsordninger tilknyttet hovedordningen til henholdsvis mindre, landsdækkende dagblade, små lokale dagblade og internetbaserede medier. De tre modeller, Mediestøtteudvalget fremlagde, var: 1. en platformspecifik model med adskilte puljer til forskellige medieplatforme, 7\n8 2. en delvis platformneutral model med fælles puljer for trykte og skrevne internetbaserede medier, men med separat støtte til ideelle foreningsblade og til radio og tv, og 3. en platformneutral model, hvor alle medietyper støttes fra samlede puljer. Udvalgets drøftelser pegede på, at den delvist platformneutrale støttemodel bedst sikrer både de eksisterende medier og udviklingen af nye medier. 4. De gældende tilskudsordninger til dagblade, dagbladslignende publikationer og visse periodiske blade og tidsskrifter 4.1. Dagbladspuljen Dagblade kan få distributionsstøtte fra Dagbladspuljens hoved- og supplementsordning. Fra 2007 til og med 2011 kunne blade, der i særlig grad var negativt berørt af omlægningen fra portostøtte til distributionstilskud, desuden få støtte fra en overgangsordning. Formålet med distributionstilskuddet er fremme af flerheden, mangfoldigheden og udbredelsen af dagblade. For at få tilskud fra hovedpuljen skal dagbladet udkomme mindst fem hverdage om ugen og være rettet mod en bred læserkreds. Abonnementsprisen må ikke være geografisk differentieret. Mindst halvdelen af bladets indhold skal være redaktionelt stof i form af artikler m.v. inden for et bredt emneområde og med behandling af aktuelt nyhedsstof. Mindst halvdelen af det redaktionelle stof skal behandle politiske, samfundsrelaterede og kulturelle temaer, og mindst en tredjedel af det redaktionelle stof skal være selvstændigt journalistisk bearbejdet med henblik på offentliggørelse i den pågældende publikation. Tilskuddet udregnes i forhold til antallet af distribuerede eksemplarer af dagbladet, der udsendes i abonnement til en slutbruger, og maksimalt til 7,2 mio. eksemplarer pr. dagbladstitel om året. Husstandsomdelte eksemplarer af gratisaviser, som ikke er i abonnement, kan således ikke støttes. Tilskuddet kan højst udgøre 85 pct. af de samlede distributionsudgifter. Tilskuddet gradueres i forhold til, om bladet er landsdækkende eller ej, og i forhold til, om det er et morgen- eller eftermiddagsblad. Som følge af at visse dagblade ved omlægningen fra portostøtten til distributionstilskud vedvarende ville have omkostningsmæssige problemer, tildeles ud over hovedordningen supplementsstøtte til dagblade med særlig redaktionel udformning, der bidrager til at sikre mangfoldigheden i udbuddet af dagblade. For at få supplementsstøtte skal bladet enten være et mindre, landsdækkende dagblad med mindst 75 pct. redaktionelt indhold eller henvende sig til et nationalt mindretal i Danmark. I 2012 fik 59 dagblade tilskud fra hovedordningen, og fire af disse dagblade fik i tillæg hertil tilskud fra supplementsordningen Ugeavispuljen Fra puljen ydes distributionstilskud til kommercielt udgivne blade, der indholdsmæssigt svarer til dagblade, men som har en lavere udgivelsesfrekvens. Puljens formål er at fremme demokratisk debat og kulturel samfundsmæssig oplysning. For at få støtte skal de dagbladslignende publikationer som udgangspunkt udkomme mindst to gange om måneden og opfylde de samme indholdsbetingelser som i Dagbladspuljen. Derudover skal publikationen være landsdækkende. Medlemsblade fra faglige organisationer og brancheorganisationer kan i princippet ikke støttes, idet et abonnement ikke må være betinget af en anden tilknytning mellem udgiver og abonnent, eksempelvis i form af medlemskab af en organisation eller lignende. Tilskuddet udregnes i forhold til antallet af distribuerede eksemplarer af bladet, der udsendes i abonnement til en slutbruger. Der kan højst opnås tilskud svarende til 50 pct. af de samlede distributionsomkostninger. I 2012 fik otte ugeaviser distributionsstøtte. 8\n9 4.3. Bladpuljen Fra puljen ydes distributionsstilskud til blade og tidsskrifter, der udkommer i trykt form mindst to gange årligt. Puljens formål er at bidrage til demokratisk debat og kulturel og samfundsmæssig oplysning samt fremme af foreningslivet. Bladet skal være udgivet på et ideelt grundlag. I praksis er der tale om foreningsblade. For at kunne få tilskud skal hovedindholdet af bladet være af almennyttig eller humanitær karakter eller inden for områderne kultur, undervisning, idræt, miljø eller religion. Selvom bladets hovedindhold falder inden for et af ovennævnte emner, kan der ikke ydes tilskud, hvis bladet udgives af offentlige myndigheder, professionelle forlag, erhvervsorganisationer, fagforeninger, interessegrupper med fælles interesser af økonomisk karakter, hobbyforeninger, der ikke er idræt, forskningsinstitutioner eller politiske partier. Tilskuddet udregnes i forhold til antallet af eksemplarer af bladet, der distribueres via forsendelser i abonnement eller til betalende medlemmer af foreninger, organisationer m.v. I 2012 fik 808 ideelle foreningsblade distributionstilskud Dagbladsnævnet Dagbladsnævnet kan yde projektstøtte til dagblade og dagbladslignende publikationer, som udgives i Danmark. Bladet skal være egnet til at fremme et alsidigt udbud af nyheder og analyser af betydning for den offentlige debat. Nævnet kan støtte etablering af nye blade, omstilling af eksisterende blade, der er i økonomiske vanskeligheder, samt sanering af blade, der er i akutte økonomiske vanskeligheder. For at få etableringsstøtte skal der være en rimelig grund til at antage, at det planlagte dagblad vil kunne blive økonomisk selvbærende. Etableringsstøtten kan højst udgøre to tredjedele af udgifterne i forbindelse med planlægning og forundersøgelser og højst en tredjedel af de materielle udgifter til den fysiske etablering. Betingelsen for at få omstillingsstøtte er, at dagbladet er i økonomiske vanskeligheder, og at omstillingsprojektet må antages at kunne gøre bladet økonomisk bæredygtigt. Der er ikke krav om egenfinansiering, men nævnet lægger vægt på et vist bidrag, der tilkendegiver, at ansøger også bærer en risiko. Saneringsstøtte gives udelukkende, hvis et blad er umiddelbart lukningstruet, og kun hvis støtten kan forhindre en lukning længe nok til, at bladet kan iværksætte en holdbar plan for, hvordan det kan overleve på længere sigt. Dagbladsnævnet kan ikke yde støtte til internetbaserede aktiviteter, medmindre de er en mindre del af et projekt vedrørende printudgaven. Fra 2006 til og med 2012 er der behandlet 58 ansøgninger, hvoraf 18 har været om etableringsstøtte, 38 om omstillingsstøtte samt 2 om saneringsstøtte. Nævnet har støttet etablering af 4 dagbladslignende publikationer og omstilling af 11 dagblade og 2 dagbladslignende publikationer. Der er ikke ydet saneringsstøtte. 5. Hovedelementer i den nye mediestøtte Mediestøtteudvalgets rapport blev sendt i høring i slutningen af Parallelt med høringen blev der afholdt møder mellem den daværende kulturminister og en række udvalgte repræsentanter fra mediebranchen. Høringen og møderne, som havde til formål at få branchens input til en fremtidig mediestøtteordning, har bekræftet, at Mediestøtteudvalgets foretrukne model en delvis platformneutral mediestøtte er det bedste udgangspunkt for en ny mediestøtteordning, hvor de trykte nyhedsmedier og skrevne internetbaserede nyhedsmedier kan søge støtte fra fælles ordninger, mens blade, der udgives på et ideelt grundlag, samt radio og tv støttes fra andre ordninger. 9\n10 Kulturministeriet har på baggrund af høringen og dialogen med branchen udarbejdet et lovforslag til en delvis platformneutral mediestøtteordning. Lovforslaget lægger i hovedtræk op til følgende: Den nuværende distributionsstøtte til trykte medier erstattes af en produktionsstøtteordning til dagblade, dagbladslignende publikationer og skrevne internetbaserede nyhedsmedier. For at et nyhedsmedie kan få støtte, skal mediet have minimum tre redaktionelle årsværk ansat. Ved opgørelsen af redaktionelle årsværk kan der hvis særlige hensyn taler for det gives dispensation til at medregne ulønnede medarbejdere, som jævnligt er i kontakt med redaktionen, og som jævnligt producerer indhold til mediet, i årsværksopgørelsen. Der opereres med kriterier om, at halvdelen af indholdet skal bestå af redaktionelt stof, og at mindst halvdelen af det redaktionelle stof skal behandle politiske, samfundsrelaterede og kulturelle temaer. Desuden skal mindst en sjettedel af nyhedsmediets samlede indhold være selvstændigt journalistisk bearbejdet med henblik på offentliggørelse i det pågældende nyhedsmedie. Støtte kan ikke ydes til nyhedsmedier, som helt eller delvist ejes af offentlige institutioner, eller til nyhedsmedier, som udgives af arbejdsgiver-, arbejdstager- og brancheorganisationer, hvis disse ejer to tredjedele eller mere heraf. Produktionsstøtte udmåles på baggrund af de samlede redaktionelle omkostninger. Der indlægges støttelofter, der skal sikre en omfordeling af støtte fra store til mindre nyhedsmedier og sikre, at nyhedsmedier har en vis andel egenfinansiering. Der er et loft på 17,5 mio. kr. om året og et loft på maksimalt 35 pct. af de redaktionelle omkostninger per nyhedsmedie. Der indføres ikke et udgiverloft. I sammenhæng med produktionsstøtteordningen oprettes en supplementsordning, hvorfra der kan ydes støtte til landsdækkende dagblade, der i særlig grad har indhold af betydning for samfundet og den demokratiske debat, og som udkommer minimum fire gange om ugen samt har et samlet oplag på under eksemplarer pr. udgivelse. Der afsættes årligt midler fra produktionsstøtteordningen til supplementspuljen med henblik på at dække differencen mellem disse landsdækkende dagblades nuværende støtteniveau og deres fremtidige produktionsstøtte. Med henblik på at sikre et bedre grundlag for skrevne internetbaserede nyhedsmedier, der ikke ejes af virksomheder, der modtager direkte eller indirekte støtte til andre medier (såkaldte fritstående internetmedier), oprettes en særskilt supplementspulje til disse nyhedsmedier. Af midlerne til produktionsstøtteordningen anvendes årligt 6 mio. kr. til supplementspuljen til skrevne internetbaserede nyhedsmedier. Ubrugte midler tilbageføres til produktionsstøtteordningen. Der oprettes en innovationspulje, hvoraf der tildeles projektstøtte til etablering af nye nyhedsmedier og udvikling af eksisterende nyhedsmedier. Innovationspuljen skal være risikovillig. For at kunne få støtte til etablering af nye nyhedsmedier samt udvikling af eksisterende nyhedsmedier kræves således kun, at nyhedsmediet har mindst ét redaktionelt årsværk. Der kan gives saneringsstøtte til nyhedsmedier, der er kommet i akutte økonomiske problemer. Der indføres en revisionsbestemmelse i den nye mediestøttelovgivning, således at der senest efter tre år tages stilling til, om der er behov for at revidere ordningen. Der indføres en overgangsordning for nyhedsmedier omfattet af produktionsstøtteordningen, der løber i tre år. Der nedsættes et medienævn, som skal administrere ordningen. I tillæg til ovenstående kan det oplyses, at lov om distributionsstøtten til visse periodiske blade og tidsskrifter videreføres. Det er hensigten, at puljen nedsættes til 20 mio. kr. over en treårig periode fra Samtidig indføres konverteringshjælp til overgang til digital distribution på 1 mio. kr. årligt i overgangsperioden. Der vil desuden af hensyn til en mere ligelig fordeling af midlerne blandt de støttede publikationer i bekendtgørelsesform blive indført et maksimumloft på kr. samt en minimumsgrænse på kr. 10\n11 pr. blad. Midlerne, der frigives, omfordeles til de øvrige blade i puljen. Såvel maksimumloftet som minimumsgrænsen indføres gradsvist med henblik på fuld indfasning i Redaktionel produktionsstøtte Det foreslås at erstatte distributionsstøtten med en produktionsstøtte, hvorfra der kan bevilges tilskud fra en fælles pulje til trykte nyhedsmedier samt til skrevne internetbaserede nyhedsmedier. Det vurderes dermed, at støtten vil være mere fremtidssikret qua sit fokus på produktion og udbredelse af redaktionelt indhold fremfor på teknologi og distributionsform Betingelser for at modtage produktionsstøtte For at understøtte det danske demokrati foreslås det, at støtten skal reserveres til nyhedsmedier, der producerer redaktionelt indhold, der er redigeret til et dansk publikum og består af beskrivelser af danske samfundsforhold og/eller et dansk perspektiv på udenlandske nyheder. Nyhedsmedier på andre sprog end dansk, der opfylder disse betingelser, vil også kunne støttes. Der henvises til lovforslagets indledende bemærkninger. For at skærpe kravene til nyhedsmediernes uafhængighed og øge sikkerheden for, at støtten ikke gives til fremme af særinteresser, foreslås det endvidere, at offentlige institutioner ikke må være ejere af et støttet nyhedsmedie, samt at arbejdsgiver-, arbejdstager- eller brancheorganisationer ikke må eje mere end to tredjedele af nyhedsmediet, hvis mediet skal kunne støttes. Disse typer af nyhedsmedier kan også publicere meriteret indhold om faglige emner, der er af relevans for den brede offentlighed, men hensynet til at mediet har en vis uafhængighed af bl.a. enkelte gruppers særinteresser, har vejet tungest. Til gengæld er det ikke vurderingen, at der er grund til at udelukke nyhedsmedier ejet af politiske partier fra støtte. Der har i Danmark været tradition for, at dagblade var ejet af politiske partier. Det ses som en fordel for pluralismen og mangfoldigheden, at det politisk ejede medie kan eksistere side om side med andre typer af nyhedsmedier. Der henvises til bemærkningerne til lovforslagets 3, stk. 2, nr. 4. Der stilles ikke krav om, at udgiver skal have uafhængig journalistisk nyhedsformidling af indhold som sit primære formål, idet det vurderes, at indførelse af et krav omhandlende en udgivers primære formål kan medføre en begrænsning i udbuddet af forskelligartede medier og vinkler på de enkelte nyheder, da der er en risiko for, at visse medier, som bidrager til den demokratiske oplysning på lige fod med støttede medier, udelukkes fra støtte. I praksis er det Medienævnet, jf. kap. 2, der skal træffe afgørelse om, hvorvidt et medie opfylder adgangskriterierne herunder medvirker til at fremme formålet med støtten som formuleret i lovforslagets indledende bemærkninger. Det vil således indgå i Medienævnets vurdering, om mediet er et nyhedsmedie, eller om det f.eks. har markedsføring eller branding af virksomheder, produkter eller ydelser, som formål. For at sikre at støttede nyhedsmedier grundlæggende har et redaktionelt miljø, der kan understøtte en samfundsmæssig ønskelig nyhedsproduktion af tilstrækkelig kvalitet, foreslås det, at mediet har mindst tre lønnede redaktionelle årsværk inklusive den ansvarshavende redaktør for at komme i betragtning til produktionsstøtte. Grænsen på tre redaktionelle årsværk er valgt ud fra ønsket om et mangfoldigt mediemarked med mange små udbydere, herunder internetbaserede nyhedsmedier og nichemedier. Der henvises til bemærkningerne til lovforslagets 3, stk. 2, nr. 2. Det foreslås desuden, at ministeren, jf. 3, stk. 5, fastsætter nærmere regler om opgørelsen af de redaktionelle årsværk herunder muligheden for, at hvis særlige hensyn taler for det, at kunne give dispensation til at medregne ulønnede medarbejdere, som jævnligt er i kontakt med redaktionen, og som jævnligt producerer indhold til mediet, i årsværksopgørelsen. I lovforslaget lægges stort set op til de samme indholdsmæssige adgangskrav i produktionsstøtten som for den nuværende distributionsstøtte til dagblade og dagbladslignende publikationer. Der henvises til bemærkningerne i lovforslaget 3, stk. 2, nr\n12 Det er hensigten, at der, i forbindelse med vurderingen af hvorvidt skrevne internetbaserede nyhedsmedier overholder de indholdsmæssige adgangskrav, er parallelitet med de fortolkninger, der anvendes i forbindelse med trykte nyhedsmedier, dog under hensyntagen til det skrevne internetbaserede nyhedsmedies karakteristika. Det foreslås derfor, at vurderingen af indholdet sker på baggrund af en opmåling af nyhedsmediets ramme for en internetside, dvs. en wireframe. Der henvises til bemærkningerne til lovforslagets 3, stk. 2, nr Udmåling af produktionsstøtten Lovforslaget lægger op til, at den fremtidige mediestøtte fordeles forholdsmæssigt mellem de nyhedsmedier, der opfylder adgangsbetingelserne i forhold til redaktionelle omkostninger forbundet med produktion af redaktionelt indhold i de enkelte medier. Ifølge Mediestøtteudvalgets analyse er det indholdet, der er afgørende for mediernes demokratiske funktion, hvorfor støtte i forhold til indholdsproduktionen synes at være den bedste udmålingsmetode. Den er samtidig platformneutral. En støtte, der tager udgangspunkt i produktion af indhold frem for teknologi eller distributionsplatform, antages at ville tilskynde til øget redaktionel kvalitet og give mulighed for at støtte såvel kendte medieplatforme som nye og ukendte medieplatforme med henblik på størst mulig udbredelse. Det vurderes, at medievirksomheders redaktionelle omkostninger er et håndterbart mål for den redaktionelle indsats. De redaktionelle omkostninger er en indikator for mængden af selvstændigt journalistisk bearbejdet indhold med henblik på offentliggørelse i det pågældende nyhedsmedie. Anvendelsen af de redaktionelle omkostninger som udmålingsgrundlag vil kunne give risiko for en forøgelse af udgifterne, men det er vurderingen, at incitamentet til at lade omkostninger og lønninger stige i forventning om højere mediestøtte vil være begrænset, bl.a. fordi medierne fortsat selv vil skulle oppebære størstedelen af de redaktionelle udgifter. Det er hensigten, at der vil blive fastsat nærmere regler om opgørelsen af de redaktionelle omkostninger, herunder også, at omkostninger til køb af indhold fra fællesredaktioner og eksterne leverandører, såsom freelancere samt nyhedsbureauer, vil kunne medregnes i den samlede opgørelse. Det foreslås, at der indsættes et loft over, hvor meget et enkelt nyhedsmedie kan modtage i støtte et beløbsloft samt et loft på, hvor stor en procentvis andel af de redaktionelle omkostninger støtten maksimalt kan udgøre. Beløbsloftet begrænser støtten til de store nyhedsmedier, mens loftet over den maksimale støtteandel indføres ud fra ønsket om, at medierne skal have en vis egenfinansiering og et incitament til at agere forretningsmæssigt forsvarligt og dermed en reel interesse i at være af samfundsmæssig værdi og levere et efterspurgt og relevant produkt. Formålet med lofterne er desuden, at flere nyhedsmedier kan få en rimelig andel i støttemidlerne for dermed at understøtte mangfoldigheden. Det er hensigten med især beløbsloftet i forhold til det enkelte nyhedsmedie at omfordele den nuværende støtte med henblik på, at mindre og nye nyhedsmedier, der ikke tidligere har fået mediestøtte, kan få støtte. Ud over beløbsloftet og den maksimale støtteprocent har Mediestøtteudvalget også foreslået et udgiverloft, der sætter en grænse for, hvor stor en andel af den samlede mediestøtte en enkelt koncern kan oppebære. Loftet er primært foreslået for at hindre, at de største koncerner kan støttemaksimere ved at flytte redaktionelle omkostninger mellem medierne og dermed omgå beløbsloftet. Et udgiverloft kan imidlertid få betydning for, om der er aktører, der ønsker at købe eller fusionere med f.eks. lukningstruede medier. Mediestøtteudvalget foreslog derfor en undtagelse for udgiverloftet ved sammenlægninger, således at mediestøtten på det givne tidspunkt skulle følge med ved køb af et andet medie og permanent lægges oveni. Dette vurderes dog at være en administrativt uhensigtsmæssig løsning, og der foreslås med lovforslaget ikke indført et udgiverloft. 12\n13 Supplementsordning I sammenhæng med produktionsstøtteordningen vurderes det, at der for at sikre mangfoldigheden i udbuddet af dagblade i Danmark er behov for at der supplerende kan ydes tilskud til særligt meriterede nyhedsmedier i en permanent supplementsordning, i lighed med den nuværende supplementsordning. Baggrunden herfor er, at disse særligt meriterede nyhedsmedier ikke i tilstrækkelig grad tilgodeses økonomisk ud fra det nye udmålingsgrundlag. Det foreslås derfor, at støtten fra hovedordningen, jf. ovenstående, suppleres med en pulje, hvorfra der ydes tilskud til trykte nyhedsmedier, der ikke har samme mængde reklamer som flerheden af medier, og som har en høj produktion af selvstændigt journalistisk bearbejdet stof. Puljen skal sikre, at visse nyhedsmedier, der i særlig grad har indhold af betydning for samfundet og den demokratiske debat, fortsat modtager støtte på niveau med i dag. I lovforslaget etableres desuden under supplementsordningen en særskilt pulje til skrevne internetbaserede nyhedsmedier, som ikke ejes eller udgives af en virksomhed, der også udgiver et nyhedsmedie, der direkte eller indirekte er støttet i henhold til lov om radio- og fjernsynsvirksomhed, eller som er omfattet af bestemmelser om moms for dagblade m.v. i henhold til lov om merværdiafgift. Der henvises i øvrigt til bemærkninger til lovforslagets Projektstøtte Det foreslås, at der som erstatning for Dagbladsnævnets nuværende støtteordninger om etablering og omstilling oprettes en innovationspulje, hvorfra der kan ydes projektstøtte i form af tilskud til etablering og udvikling af nyhedsmedier. Som noget nyt kan støtte ikke alene gives til omstilling men også til udvikling af et nyhedsmedie. Det er opfattelsen, at det er mest hensigtsmæssigt, at støtte kan ydes, før et medie er i betalingsvanskeligheder, og at udviklingsstøtte vil kunne sikre et fortsat incitament til innovation i branchen med såvel nye medievirksomheder som udvikling af eksisterende medievirksomheder i tråd med markedet og nye teknologier. Fra puljen vil der også kunne gives støtte til anvendelse af og forsøg med ny teknologi samt til samspillet mellem medieplatforme. Udvikling af nye eksperimenterende tiltag, f.eks. i samarbejde mellem grupper af medier, skal ligeledes kunne støttes. Der lægges vægt på, at puljen bliver risikovillig, f.eks. ved at være en opstartspulje for nyetablerede virksomheder, der i en begrænset periode kan modtage støtte, så virksomheden på sigt kan kvalificere sig til at modtage produktionsstøtte. Derfor foreslås det også, at der kun stilles krav om minimum ét redaktionelt årsværk inklusive den ansvarshavende redaktør. Det foreslås desuden, at kravet om, at bladet for at få støtte skal være i økonomiske vanskeligheder, erstattes af et egenfinansieringskrav. Der henvises i øvrigt til bemærkningerne til lovforslagets Saneringsstøtte I den gældende lov om Dagbladsnævnet er der mulighed for, at nævnet kan yde saneringsstøtte til dagblade i akutte likviditetsvanskeligheder. Lovforslaget indeholder en mulighed for, at der fortsat kan ydes støtte til sanering, såfremt et nyhedsmedie er kommet i akutte økonomiske vanskeligheder. Der henvises til bemærkningerne til lovforslagets Medienævnet Det foreslås, at der nedsættes et uafhængigt sagkyndigt nævn, der træffer afgørelser om, hvorvidt trykte eller skrevne internetbaserede nyhedsmedier er berettiget til støtte fra de nævnte tilskudsordninger. Nævnet skal samlet set besidde en række faglige forudsætninger for at kunne vurdere, om det enkelte nyhedsmedie opfylder de i loven opstillede kriterier for dels produktionsstøtteordningen, inklusive supplementspuljen, dels innovationspuljen. 13\n14 Nævnet erstatter således Dagbladsnævnet og fordelingsudvalgene for henholdsvis Dagbladspuljen samt Ugeavispuljen. Medienævnet fører tillige tilsyn med tilskudsmodtagernes overholdelse af loven og regler udstedt i medfør af loven m.v. Dokumentationsansvaret for overholdelse af reglerne påhviler den enkelte ansøger. Der henvises til bemærkningerne til lovforslagets Det økonomiske grundlag for støtteordningen På finanslovsforslaget for 2014 er der afsat 403,6 mio. kr. til den samlede mediestøtte (produktions-, innovations- og distributionsstøtte) svarende til bevillingen i Herudover er der ligesom i 2012 afsat 1,6 mio. kr. til afholdelse af udgifter til administration. Bevillingen til dagblade, blade, tidsskrifter mv. blev i 2012 fordelt som følger: Støtte til distribution af dagblade og dagbladslignende publikationer (359,5 mio. kr.) Dagbladsnævnets projektstøtte (6,0 mio. kr.) Distribution af ideelle foreningsblade (38,1 mio. kr.). Det er hensigten, at den samlede ramme for den fremtidige mediestøtte fordeles som følger: Produktionsstøtte: 363,6 mio. kr., hvoraf der årligt afsættes midler til en supplementsordning med en pulje på 6,0 mio. kr. til skrevne internetbaserede nyhedsmedier samt en pulje til dagblade, der svarer til forskellen mellem disse blades samlede tilskud i 2012 og den årlige produktionsstøtte til bladene i den fremtidige ordning. Innovationsstøtte: 20 mio. kr. Pulje til ideelle blade: Efter en treårig overgangsperiode er det hensigten, at der vil blive afsat 20 mio. kr. til distributionsstøtte til foreningsblade, der udgives på et ideelt grundlag. I overgangsperioden fra 2014 til 2017 nedsættes bevillingerne lineært fra 33,5 mio. kr. i 2014 til 20 mio. kr. i De frigjorte midler anvendes årligt til at forhøje bevillingen til trykte og skrevne internetbaserede nyhedsmedier. Af de samlede bevillinger til ideelle blade afsættes årligt 1 mio. kr. til konverteringshjælp i årene Der er primo 2013 et akkumuleret overskud til videreførsel på 71,3 mio. kr. på Dagbladsnævnet, hvoraf 34,5 mio. kr. forventes anvendt til finansiering af en overgangsordning til bl.a. dagblades overgang til ny mediestøtte i I årene forventes overgangsordningen for mediestøtte ligeledes finansieret af det akkumulerede overskud på Dagbladsnævnet. I alt 69 mio. kr. forventes anvendt til overgangsordningen over tre år. 8. Overgangsbestemmelse Den nye mediestøtteordning forventes fuldt implementeret efter en treårig overgangsperiode. En omlægning af fordelingsprincippet fra distribution af trykte aviser til produktion af redaktionelt indhold vil i forhold til i dag reducere støtten til medier, der distribuerer mange eksemplarer men har få redaktionelle ressourcer i forhold til andre medier. De store dagblade vil desuden få mindre støtte, fordi der indlægges et beløbsloft, som skal sikre omfordeling af støtte fra store til mindre og nye nyhedsmedier. I overgangsperioden vil det derfor være nødvendigt at tage hensyn til de nyhedsmedier, der vil få væsentligt mindre i støtte i den nye ordning i forhold til i dag. Det foreslås, at der etableres en treårig overgangsordning inden for produktionsstøtteordningen i form af en supplementspulje til medier, der er særligt berørt af omlægningen. Det er hensigten, at der ved udregningen af, hvorvidt et medie er særligt berørt af omlægningen, alene tages hensyn til reduktionen i den direkte støtte. Ordningen»lukkes«for adgang efter første ansøgningsrunde. Det betyder, at det alene er medier, der er berørt af omlægningen, der kan få overgangsstøtte. Fordelingen vil ske forholdsmæssigt i forhold til den reducerede støtte i 2014, så kompensationsgraden bliver ens for de berørte medier. Overgangsstøtten nedskrives derefter med en tredjedel pr. år i overgangs- 14\n15 perioden. I 2017 er ordningen fuldt implementeret. Lofterne i produktionsstøtteordningen vil ikke gælde for tilskud fra overgangsordningen. 9. Evaluering og revision Med henblik på at klarlægge, om formålet med ordningerne fremmes, er det hensigten, at der skal gennemføres en undersøgelse af ordningernes betydning for alsidigheden og mangfoldigheden samt de markedsøkonomiske forhold på det danske mediemarked. Desuden er det hensigten, at det skal vurderes, om der er behov for en justering af ordningerne, særligt i relation til, om ordningernes indretning har medført adfærdsændringer blandt markedsaktørerne med henblik på støttemaksimering. Blandt andet skal det undersøges, om der er behov for at fastsætte et loft for, hvor meget mediestøtte en enkelt koncern kan oppebære, således som Mediestøtteudvalget foreslog. Dette foretages med henblik på at indgå som grundlag for beslutningen om, at der senest efter tre år tages stilling til, hvorvidt der skal ske en revision af loven. 10. Økonomiske og administrative konsekvenser for det offentlige Lovforslaget vil ikke medføre yderligere økonomiske konsekvenser for det offentlige i forhold til de økonomiske konsekvenser for det offentlige, som de gældende støtteordninger på området har, jf. punkt 8. Lovforslaget vil have de administrative konsekvenser for staten, at Dagbladsnævnet og de to fordelingsudvalg nedlægges, idet der med ordningen oprettes et nyt kollegialt forvaltningsorgan med tilknyttet sekretariatsfunktion. Det forudsættes, at sekretariatsfunktionen henlægges til Kulturstyrelsen. Forslaget nødvendiggør ikke lokalemæssige udvidelser eller lignende. Det vurderes generelt, at opgaven med sekretariatsbetjeningen på sigt vil være på tilsvarende niveau som sekretariatsbetjeningen af Dagbladsnævnet og fordelingsudvalgene for distributionsstøtten. 11. Økonomiske og administrative konsekvenser for erhvervslivet m.v. Det forventes ikke, at lovforslaget samlet set har økonomiske konsekvenser for erhvervslivet, men for en række udgivere vil de nye kriterier for støtte medføre ændringer i indberetningsgrundlaget. Lovforslaget forventes ikke at have administrative konsekvenser for erhvervslivet. 12. Administrative konsekvenser for borgerne Lovforslaget har ikke administrative konsekvenser for borgerne. 13. Miljømæssige konsekvenser Lovforslaget har ingen miljømæssige konsekvenser. 14. Forholdet til EU-retten Lovforslaget kræver notifikation ved EU-Kommissionen, jf. reglerne om støtte efter EU-Traktaten, før loven kan træde i kraft. 15. Hørte myndigheder m.v. Udkast til lovforslag har været sendt i høring hos følgende myndigheder og: adjunkt Hanne Kirk Deichmann, advokat Bjørn Høberg-Petersen, advokat Hanne Bender, advokatfirmaet Gorrissen Federspiel, Advokatrådet, Agenda, Akademiet for de Skønne Kunster, Akademiet for de Tekniske Videnskaber, Akademikernes Centralorganisation, Aller Media A/S, Altinget.dk, Amnesty International, Arkitektforbundet, ATLAS Magasin, Avisen.dk, Avisen Kommunen, Basepoint Media, Berlingske Media, Bibliotekarforbundet, Bibliotekschefforeningen, Billedkunstnernes Forbund, Bladpuljens Fordelingsudvalg, Bonnier Publications A/S, Bornholms Tidende, Boxer TV Aps., Brancheforeningen for Undervisningsmidler, Branche- 15\n16 forum digitale medier (BDM), Branchen Forbruger Elektronik (BFE), Business Software Alliance, Børsen, Canal Digital Danmark A/S, chefjurist Christina Bergholt Knudsen, Computerworld, Copydan, Dagbladet Arbejderen, Dagbladet Licitationen, Dagbladsnævnet, Dagbladspuljens Fordelingsudvalg, Dagens Medicin, Danmarks Biblioteksforening, Danmarks Biblioteksskole, Danmarks Blindebibliotek, Danmarks Forskningsbiblioteksforening, Danmarks Idrætsforbund, Danmarks Lokal-tv Forening, Danmarks Vækstråd, Dansk Annoncørforening (DAF), Dansk Artist Forbund, Dansk Bibliotekscenter, Dansk Blindesamfund, Dansk Erhverv, Dansk Fagpresse, Dansk Filmfotograf Forbund, Dansk Folkemindesamling, Dansk Folkeoplysnings Samråd, Dansk Forening til Bekæmpelse af Produktpirateri, Dansk Forfatterforening, Dansk Fotografisk Forening, Dansk Galleri Sammenslutning, Dansk Handelsblad, Dansk Industri, Dansk IT, Dansk Journalistforbund, Dansk Kapelmesterforening, Dansk Kommunikationsforening, Dansk Komponistforening, Dansk Kunstnerråd, Dansk Magasinpresses Udgiverforening (DMU), Dansk Metalarbejderforbund, Dansk Musikbiblioteksforening, Dansk Musiker Forbund, Dansk Musikerforlæggerforening, Dansk Skuespillerforbund, Dansk Solist Forbund, Dansk Standard, Dansk Student TV Forening, Danske Advokater, Danske Arkitektvirksomheder, Danske Billedautorer, Danske Billedkunstneres Fagforening, Danske Dagblades Forening, Danske Dramatikeres Forbund, Danske Døves Landsforbund, Danske Fagmedier A/S, Danske Filminstruktører, Danske Handicaporganisationer, Danske Idébaserede Lokale Elektroniske Medier (DILEM), Danske Jazz-, Beat- og Folkemusikautorer, Danske Kunsthåndværkere, Danske Medier, Danske Mediers Forum, Danske Populærautorer, Danske Regioner, Danske Reklamebureauers Brancheforening, Danske Skønlitterære Forfattere, Danske Specialmedier, Danske Teatres Fællesorganisation, Danske Uafhængige Pladeselskaber, Danske Universiteter, DanWatch, Datatilsynet, DDJO (Danish DJ-Organization), De Regionale TV 2 Virksomheder, De Samvirkende Købmænd, Den Danske Boghandlerforening, Den Danske Forlæggerforening, Den Kristne Producent Komité/Kristen Producentkomité (KPK/DKPK), Den2radio, Der Nordschleswiger, Det Centrale Handicap Råd, Det danske Akademi, Det Danske Filminstitut (DFI), Det Kgl. Bibliotek, Det Kgl. Teater, DGI, DI Business, DIFO (Dansk Internet Forum), Digitale Publicister, DIITEK, Dknyt.dk, DK 4, docent Thomas Riis, DOKS (Dansk Organist og Kantor Samfund), Domstolsstyrelsen, DR, Døvefilm Video, Erhvervs- og Selskabsstyrelsens Center for kvalitets i Erhvervs regulering, faglig konsulent Lone Amtrup, Fagbladet 3F, Fagbladet Folkeskolen, Fagbladet FOA, Film- og TV-arbejderforeningen, FILRET, Finansrådet, Flensborg Avis, Folketidende, Fonden for Aktive Blinde Blindefonden, Forbrugerombudsmanden, Forbrugerrådet, Forbundet Kommunikation og Sprog, Forenede Danske Antenneanlæg (FDA), Foreningen af professionelle forfattere og tegnere af tegneserier, Foreningen af Arbejderbevægelsens medievirksomheder, Foreningen af Auktionsledere i Danmark, Foreningen af Billedmedieoversættere, Foreningen af Danske Interaktive Medier (FDIM), Foreningen af Danske Kulturtidsskrifter, Foreningen af Danske Lokale Ugeaviser, Foreningen af Danske Sceneinstruktører, Foreningen af Danske Videnskabs redaktører (DVR), Foreningen af Filmudlejere i Danmark, Foreningen af Kommercielle Lokalradio og Tv-stationer, Foreningen af Videogramdistributører i Danmark, Foreningen af Danske Designere, Foreningen for Dansk Internet Handel, forsker Ida Willig, Forskningsbibliotekernes Chefkollegium, Fynske Medier, Fællesrådet for Autorer, Fællesrådet for udøvende Kunstnere, Fællesrådet for tv-sendesamvirker i Danmark, Grafisk Arbejdsgiverforening, Gramex, Helsingør Dagblad, Henrik I. Ahlers, Herning Folkeblad, HK, HORESTA, HTS Handel, Transport og Service, Høreforeningen, Håndværksrådet, IDG Danmark, IFPI Danmark, Information, Interpress Danmark A/S, ISOBRO, IT-Brancheforeningen, ITEK, Jern- og Maskinindustrien, JP/Politikens Hus, juridisk konsulent Anne Sophie Gersdorff Schrøder, juridisk konsulent Morten Madsen, Jyske Medier, KL, KODA, Kommunernes Skolebiblioteksforening, Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, konsulent Erik Nordahl Svendsen, Kristeligt Dagblad, Kulturministeriets Rektorer KUR, Kunsthandlerforeningen, Landbrugsavisen, Landsforeningen til bevaring af fotografier og film, Landsorganisationen i Danmark (LO), professor Morten Rosenmeier, Mediehuset Ingeniøren, Mediehuset Midtjyllands Avis, Mediehuset Odsgaard A/S, Mester Tidende, MetroXpress A/S, Modkraft.dk, Morsø Folkeblad, Motormagasinet, Multimedieforeningen, Nordisk Copyright Bureau, Nordjyske Medier, Nordvestnyt, Nyhedsmagasinet Dan- 16\n17 ske Kommuner, Ophavsretligt Forum, Ophavsretslicensnævnet, Opinionen, Ordblinde/Dysleksiforeningen i DK, Organisationen Danske Museer, Patent- og Varmærkestyrelsen, Piratgruppen, Producentforeningen, professor Anker Brink Lund, professor Frands Mortensen, professor Henrik Udsen, professor Jens Schovsbo, professor Palle Bo Madsen, PROSA, Radio- og tv-nævnet, Radioerne publicistiske radio- og tv-stationer, Rektorkollegiet for de Kunstneriske og Kulturelle Uddannelser (RKU), RettighedsAlliancen, Rigsarkivet, Rigsrevisionen, Roskilde Festival, Rådet for Større IT-sikkerhed, Samarbejdsforum for Danske Lytter- og Seerorganisationer (SLS Forum),SAML, Sammenslutning af Danske Scenografer, Sammenslutning af Lokalarkiver, Sammenslutningen af lokale radio- og tv-stationer i Danmark (SLRTV), Sammenslutningen af Medieforskere i Danmark, Samrådet for ophavsret, Samsø Posten, SBS Radio A/S, SBS TV A/S, sekretariatschef Sandra Piras, Sjællandske Medier, Skive Folkeblad, Solistforeningen af 1921, Syndikat, Telenor, Speaker- og Indlæserforeningen, Statens Museum for Kunst, Statsbiblioteket, Stofa A/S, STOP I/S, Sygeplejersken, Søndagsavisen A/S, TDC, Teaterteknikerforundet, Tegnere/Tegnerforbudnet af 1919, Teknologirådet, Telekommunikationsindustrien (TI), Telenor, Telia, Teracom A/S, The Copenhagen Post, ThirdEar.dk, TV 2/DANMARK A/S, TV 2/Bornholm, TV 2/FYN, TV 2/Lorry, TV 2/ Nord, TV 2/Syd, TV 2/Øst, TV 2/Østjylland, TvDanmark, UBOD, UBVA, UBVA-sekretariatet, Udfordringen, Ugeavispuljens Fordelingsudvalg, Ugebrevet A4, Ugebrevet Mandag Morgen, Viasat A/S, You- See A/S, Økonomisk Ugebrev, Zaman, 180Grader. dk og 3 (Hi3G Denmark ApS) 16. Samlet vurdering af konsekvenser af lovforslaget Positive konsekvenser/mindre udgifter Negative konsekvenser/merudgifter (hvis ja, angiv omfang) Økonomiske og administrati-ingeve konsekvenser (hvis ja, angiv omfang) Ingen for det offentlige Økonomiske og administrati-ingeve konsekvenser for er- Ingen hvervslivet m.v. Miljømæssige konsekvenser Ingen Ingen Administrative konsekvenser Ingen Ingen for borgerne Forholdet til EU-retten Lovforslaget kræver notifikation ved EU-Kommissionen, jf. reglerne om statsstøtte i EU-Traktaten, før loven kan træde i kraft. I paragraffen opregnes lovens tilskudsordninger. Bemærkninger til lovforslagets enkelte bestemmelser Til 1 Det foreslås således, at der kan ydes tilskud til redaktionel produktionsstøtte, projektstøtte eller saneringsstøtte. Den redaktionelle produktionsstøtte ydes til trykte nyhedsmedier eksempelvis dagblade, dagbladslignende publikationer og fagblade samt til skrevne internetbaserede nyhedsmedier, herunder indhold via apps og tablets. Herudover er det muligt at støtte nye og ukendte medieplatforme med henblik på det størst mulige udbud og udbredelse af nyheder. Det er således i denne forbindelse uden betydning, hvilken kategori et nyhedsmedie tilhører, og hvilken platform der benyttes til udbredelse af mediet. 17\n18 Derudover foreslås det, at der kan ydes projektstøtte til etablering af nye nyhedsmedier og til udvikling af eksisterende nyhedsmedier. Der henvises til bemærkningerne til lovforslagets 6-9. Endelig foreslås det, at der kan ydes saneringsstøtte. Der henvises til bemærkningerne til lovforslaget 10. Til 2 Der kan ikke ydes tilskud til nyhedsmedier, der ejes helt eller delvist af offentlige institutioner eller af offentligt finansierede selskaber eller lignende. Et selskab betragtes som offentligt finansieret, såfremt den offentlige støtte herunder licensmidler - udgør 50 pct. eller mere af den samlede drift. Bestemmelsen er ikke udtømmende med henblik på at der kan tages hensyn til særlige finansieringsforhold, hvor det er åbenbart at der er tale om en offentlig institution eller et offentligt finansieret foretagende. Til 3 Bestemmelsen indeholder adgangskriterierne for, at et trykt eller et skrevet internetbaseret nyhedsmedie kan modtage tilskud til redaktionel produktion af nyheder kaldet hovedordningen. Det foreslås i stk. 1, at der kan ydes tilskud fra hovedordningen til trykte nyhedsmedier og internetbaserede nyhedsmedier, der formidler selvstændigt journalistisk bearbejdet stof. Ren gengivelse eller let redigering af listestof, debatindlæg m.m. betragtes ikke som selvstændigt journalistisk bearbejdet stof. Der henvises til bemærkningerne til lovforslagets 3, stk. 2, nr. 8. Ud over kravet om, at der ikke ydes støtte til medier, som helt eller delvist ejes af offentlige institutioner, jf. lovforslagets 2, eller til medier, som udgives af arbejdsgiver-, arbejdstager- og brancheorganisationer, hvis disse ejer 2/3 eller mere heraf, jf. lovforslagets 3, stk. 2, nr. 4, lægges der ikke op til at stille yderligere krav til udgiver i mediestøtteordningen. I stk. 2 oplistes en række kriterier for opnåelse af tilskud. Det foreslås i nr. 1, at nyhedsmediet for at kunne modtage støtte skal være et selvstændigt medie. Den skønsmæssige vurdering af, om de enkelte ansøgende nyhedsmedier kan betragtes som selvstændige nyhedsmedier, der kan opnå støtte hver især foretages ud fra en række relevante parametre, som tilsammen danner grundlag for en afgørelse. Parametrene fungerer ikke som ekskluderende regler. Der lægges op til, at følgende parametre, der indgår i en samlet afvejning, taler for nyhedsmediets selvstændighed: 1) nyhedsmediet har en selvstændig chefredaktion; 2) nyhedsmediets indhold er specifikt for mediet med selvstændig værdi; 3) nyhedsmediet har et selvstændigt brand; 4) man kan abonnere særskilt på nyhedsmediet; 5) der foretages selvstændig oplagsregistrering; og 6) et internetmedie har ekstra elementer, der giver mediet en anden funktion for brugeren i forhold til en eventuel tilsvarende medieudgivelse på en anden platform. Medier, der vurderes at være selvstændige medier, skal hver især opfylde de opstillede adgangskriterier i tilskudsordningen. Forslaget i nr. 2, om at en redaktion skal have redaktionelle medarbejdere svarende til minimum tre årsværk, er begrundet i en antagelse om, at der hermed skabes mulighed for et redaktionelt og fagligt fællesskab, der kan medvirke til at sikre opfyldelse af formålet med mediestøtten. Med redaktionelle medarbejdere menes ansatte med kreativ redaktionel slutproduktion som hovedopgave. Det kan f.eks. være skrivende eller redigerende journalister, lokalredaktører, billedjournalister, pressefotografer, bladtegnere, researchere m.v. som arbejder med et medies redaktionelle stof. Der er lagt vægt på, at redaktionen skal have en ansvarshavende redaktør, idet der i det redaktionelle fællesskab bør være én, som har ansvaret for nyhedsmediets indhold. Herudover skal redaktionen bestå af et vist antal redaktionelle medarbejdere, hvis samlede timetal inklusive den ansvarshavende redaktørs ti- 18\n19 meantal skal udgøre mindst tre årsværk. I opgørelsen af antal årsværk indgår lønnede og indholdsproducerende medarbejdere, herunder lønnede praktikanter, samt redaktionelle ledere med kreativ redaktionel slutproduktion til det pågældende nyhedsmedie som hovedopgave. Der er intet til hinder for, at årsværkene deles mellem flere medarbejdere, hvis blot medarbejdernes samlede timetal svarer til tre fuldtidsstillinger. Heller ikke den ansvarshavende redaktør skal nødvendigvis være ansat på fuld tid, idet såvel redaktør som medarbejdere således kan være deltidsansatte. Freelance-medarbejdere tæller derimod ikke med i de tre årsværk. Dog kan der i særlige tilfælde dispenseres fra kravet om, at det alene er antallet af lønnede redaktionelle medarbejdere, der medregnes til opfyldelsen af kravet, jf. bemærkningerne til lovforslagets 3, stk. 5. Det er hensigten med nr. 3 i forslaget at sikre, at nyhedsmediet er af almen interesse og ikke alene er af interesse for en nærmere bestemt gruppe i samfundet. I bestemmelsen oplistes erhvervs- og faggrupper, medlemmer af arbejdsgiver-, arbejdstager- eller brancheorganisationer, politiske partier eller ansatte i offentlige institutioner. Opremsningen af de forskellige grupper, der vil kunne falde ind under bestemmelsen, er ikke udtømmende. Et medie kan være rettet mod en bred kreds af brugere, hvis det primært omhandler f.eks. landbrugets forhold som en del af samfundet, mens medier med mere teknisk betonet indhold om udøvelsen af landbrugsarbejdet ikke betragtes som rettet mod en bred kreds af brugere. Det vil bero på en konkret vurdering, hvorvidt mediet henvender sig til en bred kreds af brugere. Med henblik på at sikre uafhængighed af særinteresser foreslås det i nr. 4, at nyhedsmediet ikke må ejes af faglige organisationer, brancheorganisationer eller lignende. Begrænsningen gælder for alle former for ejerskabskonstruktioner, herunder indirekte ejerskab, hvor et nyhedsmedie reelt ejes med to tredjedele eller mere af faglige organisationer, brancheorganisationer eller lignende. Det foreslås i nr. 5, at trykte nyhedsmedier skal kunne leveres til samme pris for samme publikation, uanset hvor brugeren måtte bo i landet. Forslaget lægger ikke op til, at der stilles krav om, at nyhedsmediet skal være efterspurgt i hele landet. Skrevne internetbaserede nyhedsmedier skal ligeledes stilles til rådighed på ens vilkår, uanset hvor brugeren måtte bo i landet. Det forudsættes i den forbindelse, at brugeren selv sørger og betaler for, at de tekniske faciliteter og installationer er i orden, så der er adgang til den platform, nyhedsmediet udbydes på. Kriteriet er ikke til hinder for, at nyhedsmedier yder rabat til udvalgte grupper af brugere, f.eks. studerende, nye abonnenter eller lignende. Rabatten må dog ikke være geografisk bestemt, medmindre der er tale om tidsbegrænsede kampagner. Det skal således være muligt f.eks. at gennemføre en kampagne i en kort afgrænset periode f.eks. på en festival eller i 3 uger i en by, men ikke generelt beregne sig forskellige abonnementspriser alt efter om abonnenten f.eks. bor i et yderområde i Danmark eller i en stor by. I den forbindelse betragtes forsendelsesomkostninger som del af abonnementsprisen. Forslaget i nr. 6 om indholdskrav til halvdelen af det redaktionelle stof skal sikre, at annonceandelen ikke udgør en uforholdsmæssig stor andel af nyhedsmediets indhold sammenholdt med andelen af redaktionelt stof. Kravet svarer til den gældende praksis. Alle udgaver af det pågældende nyhedsmedie skal i princippet opfylde indholdsbetingelserne. Dog vil det ikke diskvalificere et nyhedsmedie, der ellers er støtteberettiget, at enkelte udgaver på årsbasis ikke opfylder betingelserne. Der skelnes ikke mellem hverdagsudgaver og øvrige udgaver i den foreslåede støtteordning i modsætning til i dag, hvor der kun ydes støtte til hverdagseksemplarer. Et nyhedsmedies emneområde betragtes som bredt, hvis der behandles flere emner, f.eks. indenrigs-, udenrigs-, kultur- og lokalstof, eller hvis ét emne behandles generelt og belyses fra flere og brede synsvinkler (landbrugsstof, der f.eks. behandles ud fra politiske, samfundsrelaterede, miljømæssige, sundhedsmæssige og kulturelle synsvinkler). Med aktuelt nyhedsstof forstås ikke nødvendigvis dagsaktuelle nyhe- 19\n20 der, men også nyheder, der er resultatet af længerevarende analyser m.v., og som passer med en periodisk offentliggørelse på minimum ti gange årligt. Redaktionelt stof defineres som indhold, der ikke er annoncer. Dvs. at indholdsfortegnelse, avishoved, navigationsfunktioner m.v. tæller med som redaktionelt indhold, hvilket også er praksis i den gældende ordning. Bestemmelsen er ikke udtømmende med henblik på at der kan tages hensyn til den journalistiske innovation. I lighed med nuværende praksis vil rene annoncetillæg, der er adskilt fra det redaktionelle indhold ikke indgå i vurderingen. Det er hensigten at foretage vurderingen af skrevne internetbaserede nyhedsmediers indhold på baggrund af opmåling af nyhedsmediets wireframe, dvs. en internetsides ramme. Såfremt et skrevet internetbaseret nyhedsmedie tillige har en mindre del, som omfatter levende billeder og lyd, vil pladsen i den pågældende ramme for en internetside kunne tælles med som redaktionelt indhold uanset længden af indslaget i minutter. På tilsvarende vis vil reklamer i f.eks. pop-up-vinduer tælle som reklame på den basisplads, der er afsat i den pågældende ramme for en internetside. Det foreslås i nr. 7, at politiske og samfundsrelaterede temaer skal fortolkes i overensstemmelse med den gældende praksis. Politiske temaer skal forstås bredt. Ved samfundsrelaterede temaer forstås temaer, der tilsigter at give indblik i samfundets struktur og funktioner. Som eksempler kan nævnes artikler om sundhedsforhold, samfundsøkonomi samt børn og unge. I lokalaviser vil omtale af f.eks. kommunale budgetter tillige kunne tælle med som samfundsrelateret stof, ligesom omtale af kriminalrapporter, anlægsarbejder m.v. vil kunne tælles med. Indhold med kulturelle temaer betragtes som eksempelvis artikler om sport, musik, litteratur, teater, biblioteker og arkitektur. Disse temaer fortolkes bredt, således at også anmeldelser af faglitteratur, omtale af lokale kulturelle begivenheder m.v. vurderes som kulturelt stof. Artikler om kulturelle temaer beskrevet ud fra det pågældende medies særlige profil, f.eks. en økonomisk eller teknisk vinkel, vurderes også at opfylde kravet. Listestof, som f.eks. sportsresultater, tv-programoversigter, tegneserier og satiretegninger, vil derimod ikke kunne opfylde kravet alene. Hvorvidt mængden af indhold, der behandler kulturelle temaer, er tilstrækkeligt i det pågældende nyhedsmedie, vil bero på en konkret vurdering foretaget af Medienævnet, jf. lovforslagets 11. Kulturelle temaer skal dog optræde jævnligt. Det betyder, at det som udgangspunkt ikke er tilstrækkeligt, at et medie bringer et par artikler eller anmeldelser om måneden, hvis nyhedsmediet udkommer dagligt, og at der som minimum skal være kulturelle temaer i hver udgave, hvis mediet kun udkommer ti gange om året m.v. Der foreslås i nr. 8 et krav svarende til kravet i dag, hvor en tredjedel af det redaktionelle stof skal være selvstændigt journalistisk bearbejdet med henblik på offentliggørelse i den pågældende publikation. Til forskel fra i dag foreslås det dog, at der med bestemmelsen fastsættes et absolut minimumskrav til andelen af det journalistisk bearbejdede indhold, samtidig med at kravet i stedet skal ses i forhold til mediets samlede indhold og ikke som hidtil i forhold til andelen af det redaktionelle indhold. Det vurderes, at der for at et nyhedsmedie skal kunne modtage støtte bør være en vis andel af mediets samlede indhold, der er selvstændigt journalistisk bearbejdet netop til det pågældende nyhedsmedie. Det er i overensstemmelse med formålet med loven om at understøtte demokratiet ved at sikre et alsidigt medieindhold, så det sikres, at der produceres indhold, der ikke i det hele er identisk med indholdet i andre støttede medier. Selvstændigt journalistisk bearbejdet indhold med henblik på offentliggørelse i det pågældende medie defineres som produktion, der er aftalt med nyhedsmediet, og som er initieret, igangsat, udført af eller for, publiceret i og betalt af nyhedsmediet. Eksempelvis vil redaktioners researchede artikler, artikler skrevet med afsæt i redigeret bureaustof samt artikler skrevet af freelancere eller produceret på fællesredaktioner, hvis de er bestilt m.v. af det enkelte medie alene til offentliggørelse i det pågældende medie blive betragtet som selvstændigt journalistisk bearbejdet indhold med henblik på offentliggørelse i det pågældende medie. Materiale fra faste tegnere, der producerer unikt indhold til et nyhedsmedie, vil ligeledes kunne regnes med som indhold, der er selvstændigt journalistisk bearbejdet med henblik på offentliggørelse i det 20


GARDINSTOF UDSALG ⇒ Se mere info her ⇒\nGardinstof Udsalg - Her får du hjælp med at finde de rigtige gardiner til dig og til den billigste pris overhovedet. Det er en garanti. Tjek vores guide eller besøg gardinbutikken, hvor du får: 120 % tilfredshed, eller pengene retur; prisgaranti samt mål-garanti, dvs. måler du forkert, betaler du ikke noget! Gardinstof Udsalg\nHvis du tror, at gardiner udelukkende er noget, som din bedstemor skal bruge, kan du tro om igen. Gardiner er tilbage i boligen – i flere variationer, mål og materialer end hidtil set. Med denne forbrugerguide lærer du, hvad de forskellige typer af gardiner passer bedst til, så du ud fra det bedre kan få klarlagt, hvad der passer bedst til netop din bolig. Og har du brug for hjælp og rådgivning, er du naturligvis altid velkommen til at kontakte os.\nAlmindelige gardiner ○ Persienner ○ Mørklægning ○ Rullegardiner ○ VELUX-gardiner ○ Foldegardiner ○ Duo Rollers ○ Lamelgardiner ○ Plisségardiner ○ Børnegardiner ○ Panelgardiner ○\nAlm. gardiner, også kaldet klassiske stofgardiner, som kan trækkes for og fra, er en tidløs samt stilsikker måde at skærme for indkig og lys på. Gardinerne kan fås i mønstrede, ensfarvede samt som mørklægning – selvfølgelig i lækre stoffer af kvalitet – og de kan sagtens sættes sammen med eks. plisségardiner eller rullegardiner. Nogen anvender kun stofgardiner som dekoration, der ikke trækkes for eller fra, mens et andet gardin, såsom det nævnte rulle- eller plisségardin, sørger for den egentlige afskærmning - men det afhænger helt og holdent af din stil og rummets øvrige indretning. Normale gardiner er lette at på- og afmontere, og det gør det meget simpelt at vaske stoffet. Vælg mellem gardiner, der går helt ned til gulvet eller gardiner, som går til vindueskarmen. Gardinerne fås naturligvis på mål, så de passer til lige præcis dine vinduer.\nFoldegardiner – som også kaldes liftgardiner samt hejsegardiner – er en elegant løsning, der på diskret facon skærmer for indkig. Foldegardinerne er ganske populære i de danske stuer, hvilket er meget forståeligt, eftersom de egner sig fint til både køkken, soveværelse, stue og hvilket som helst andet rum i boligen. Hvis foldegardinerne bliver støvede eller beskidte, er det let at vaske stoffet og hænge det på plads igen. Vælg imellem forskellige kulører og mønstre (med eller uden mørklægningsfunktion), så du kan udtrykke din helt egen stil via dit valg af foldegardiner. Gardinet betjenes med kædetræk eller snoretræk eller den betjeningsløsning, du angiver, ved køb.\nPlisségardiner er blandt de bedste mørklægningsgardiner, som findes, dels pga. materialet, dels pga. den supergode pasform til vinduet, og derudover er de en diskret gardinløsning, der også er pæn, når den ikke er i brug. Plisségardiner er meget nemme at bruge, uanset hvilken betjeningsform, du vælger – valgmulighederne er almindeligt snoretræk, snoretræk kombineret med wire-styring, snorefri betjening og touch-betjening – og så er der også flere forskellige typer at vælge imellem, alt efter beskaffenheden af dine vinduer. Fx er der plisségardiner, der er ekstra velegnede til at blive monteret i tagvinduer, mens andre plisségardiner klarer sig bedst i andre typer vinduer. Designmæssigt bør du finde ud af, om du er modig og sigter efter pangfarverne og de lidt mere "specielle" designs, eller om du foretrækker det almindelige samt mere tidløse. Det er nemlig blot fantasien, som sætter grænser, mht. designet af plisségardiner. Sådan da. Gardinerne findes i et utal af farver, designs samt visuelle udtryk, så det er blot op til dig og din stil, hvilken kulør og gardintype, der skal med hjem til dig og bo.\nPersienner har længe været meget populære som afskærmning – både i træ og persienner i metal. Ud over at de er et meget stilrent og diskret valg, der er med til at definere rummet på en elegant måde, skyldes populariteten nok også, at persienner meget nemt kan styre lysindfaldet og at de er lette at rengøre, eks. med klud, støvsuger eller med en særlig persienne-renser. Der findes, som nævnt, persienner i træ og metal: I træ kan du selv vælge bredden på lamellerne – standardmålene ligger på henholdsvis 25 og 50 mm – mens metal-variantens mål er fast på 25 cm. Til gengæld fås de i et væld af forskellige kulører, så er du til mere spas end den normale metalfarve, er det også muligt at vælge persienner med knald på kuløren. Persiennerne leveres på specialmål, så de passer til alle typer vinduer. De har desuden wirestyr, hvor du selv vælger betjeningsside, når du køber. Det er helt op til dig, om wiren skal placeres i højre eller venstre side af persiennerne.\nVELUX-gardiner er gardiner, som er lavet til originale VELUX-vinduer, og som er fremstillet på VELUX' egen fabrik. Disse gardiner gør det muligt at sikre den ideelle regulering af dagslys, uanset hvilket rum gardinerne er placeret i. Der er mange forskellige typer VELUX-gardiner at vælge imellem; mørklægning (ensfarvet, eller eks. Disney-motiv til børneværelset), markiser, rullegardiner, plisségardiner, persienner, insektnet og Duo-rullegardiner (mørklægning og "almindelig" lyskontrol i ét). Alt efter typen af gardin kan man vælge manuel betjening og/eller betjening med fjernbetjening (eldrevet og/eller solcelledrevet). Den elektriske betjening er særlig smart, hvis vinduet er placeret højt eller på anden vis er helt eller delvist ufremkommeligt, så det ikke er lige til at nå hen det og trække for eller fra.\nPanelgardiner er en nutidig og meget raffineret måde at afskærme for udendørslys og nysgerrige blikke på. De fås i specialmål, og de kan endda bruges som en dør til at aflukke eller som et garderobeskab, eller de kan fungere som en rumdeler. Du kan vælge panelgardiner i ensfarvet, mønstret eller som mørklægning, og der er selvfølgelig mange forskellige farver og mønstre at vælge imellem.\nLamelgardiner sætter for alvor prikken over i'et i stuen med de mægtige vinduespartier, på et kontor eller i hallen. Eller hvilket som helst sted, hvor du prioriterer det eksklusive og rene, lige linjer. Lamelgardiner er nemme at justere, lige som det er meget enkelt at styre lysindfaldet efter behov ved blot at vinkle lamellerne. Lamelgardiner ser du ofte i virksomheder og/eller på kontorer, men de gør sig også fantastisk i den private bolig. Hvis du føler, at hvide lameller er lidt kulørløse, er det muligt at vælge mellem en lang række forskellige farver samt mønstre, så du kan sætte dit eget touch på.\nEn god nattesøvn er vigtig – ikke mindst for din sundheds skyld. I årets lyseste måneder kan det dog være problematisk at få sovet ordentligt, da solen går ned sent og står tidligt op. Mørklægningsgardiner kan være en hjælp mht. at holde det uønskede lys totalt ude – enten i soveværelset eller i børneværelset. Og bliver du også irriteret over genskin i computerskærmen eller tv'et , kan du også afdække for solens stråler med et mørklægningsgardin dér. Du bestemmer selv, om mørklægningen skal ske i form af rullegardiner, "normale" gardiner, foldegardiner, plisségardiner, VELUX-gardiner eller lamelgardiner – der er et væld af muligheder, lige som der også er mange muligheder for at sætte farve på tilværelsen. Mørklægning skal bestemt ikke altid være sort som natten. Også hvid passer fortrinligt til mørklægning, og er oven i købet ganske diskret, når gardinet ikke tages i brug.\nRullegardinet er helt simpelt, rent og minimalistisk i sit udtryk. Ud over at passe fint til mørklægning, fordi det afskærmer helt tæt i top, bund og sider, fylder gardinet minimalt, når det er rullet op. Det har oftest et helt enkelt kædetræk eller snoretræk, der (heller) ikke gør meget væsen af sig. Rullegardiner kan fås i rigtig mange forskellige farver og kvaliteter, både med og uden mørklægning. Sidstnævnte er velegnede i soveværelse og/eller børneværelset, mens førstnævnte meget gode i for eksempel stue og køkken, hvor det er fint at kunne minimere indkig uden samtidig at lukke helt af for lyset udefra. Her er især rullegardin i transparent eller semintransparent et ideelt valg. Rullegardiner findes i forskellige kvaliteter og kulører – der er f.eks. ingen, der siger, at mørklægningsgardiner absolut skal være mørke; de virker også fint i hvid eller andre farver. Vælg, hvad der fungerer til dit hjem og din stil – så vil resultatet blive bedst.\nDuo Rollers - også kaldet Duo-rullegardiner - er en type rullegardiner med persienne-funktioner. Duo-gardiner er kendetegnende ved at have to stoflag af transparante og ikke-transparante striber. Du kan med Duo Rollers lukke lyset totalt ude eller efterlade en lille stribe til at være åben. Dette er oplagt til rum, hvor du vil lege med lysindfaldet.\nDet moderne børneværelse skriger efter gardiner, der afslører barnets køn og interesser. Her er gardiner med Disney-motiv eller gardiner med filmmotiv oplagte. Mulighederne er lige fra Star Wars til Frost, Jake og Piraterne, Superman eller Batman, klassiske Disney-prinsesse-gardiner, Thomas Tog, Dr. McStuffin, SvampeBob Firkant eller gode, gamle Mickey Mouse.\nDu er her: Gardin.guide » Gardiner DK » Gardinstof Udsalg\nGARDINSTOF UDSALG > Se alt i gardiner på nettet her → Mål-garanti ✓ Garanti for fuld tilfredshed ✓ Prisgaranti ✓ Gardinstof Udsalg » Find gode links her ⇒\nFilnavnet på denne side omhandlende "gardinstof udsalg" er "gardinstof-udsalg" med den fulde URL http://gardin.guide/dk/gardinstof-udsalg, og siden er nr. 1313 ud af i alt 3278. Du kan tjekke andre interne websider her: Disney Gardiner Cars, Persienner Nørrebro, Gardiner Oplægning, Persienner Kirsch, Mørklægningsgardiner Campingvogn, Gardinstof Metervare, Gardiner 105 Cm, Kædetræk Til Foldegardin, Persienner 90x200, Liftgardin I Skråvindu ... Tak for kigget, og go' dag :)


Chefundersøgelser Arkiv • Kommagasinet\nHjem » Chefundersøgelser\nSådan får du en god relation til topchefen\nDit forhold til din chef er afgørende for din succes som kommunikationsrådgiver. Hvis du vil lykkes, er der især én ting, du skal være parat til: At gribe de anledninger, der kan blive definerende for jeres relation og samarbejde.\nPraktisk erfaring er den bedste vej til ansættelse i K-branchen\nHvis du er nyuddannet og skal lande dig et job i kommunikationsbranchen, skal du have praktisk erfaring på cv’et. Erfaringen kan både komme fra studiejob, praktikophold og frivilligt arbejde ifølge K-chefer.\nDen moderne kommunikationsmedarbejder skal rådgive om kommunikation og kunne tænke strategisk sammen med ledelsen. KOM magasinet har analyseret over 7.500 jobannoncer og giver dig svaret på, hvem chefernes yndlingsmedarbejder er.\nTopledere er begejstrede for deres kommunikationsfolk\nKommunikationsmedarbejdere er en anerkendt faggruppe i de mellemstore virksomheder. De bidrager til bundlinjen, de refererer til den øverste ledelse, og i størstedelen af virksomhederne er kommunikation en fast del af dagsordenen, når den øverste ledelse mødes. KS har stillet 48 topledere i virksomheder med mellem 50 og 250 ansatte en række spørgsmål om virksomhedens kommunikation. Her er deres svar.\nVideoindhold kommer til at fylde mere i fremtidens kommunikationsarbejde, viser KOM magasinets kommunikationschefundersøgelse.\nOpsang til kommunikationsafdelingerne: ’I skal blive bedre til at tænke forretning’\nKommunikationsafdelingerne er i høj grad med på de vigtige møder i virksomhederne, viser KOM magasinets kommunikationschefundersøgelse. Men det er på lånt tid, hvis ikke de formår at vise, at de kan skabe værdi, lyder advarslen fra eksperter og chefer.\nCheferne mener: Data bliver altafgørende i fremtidens kommunikationsarbejde\nI fremtiden bliver det afgørende, at kommunikationsafdelingen kan håndtere og producere målrettet kommunikation ved hjælp af store mængder data. KOM magasinet har spurgt over 100 kommunikationschefer, hvad de tror, bliver fremtidens vigtigste emner. Seks chefer uddyber hvordan.


Iron Works Tavern, Warwick - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Warwick Restauranter i nærheden af Iron Works Tavern\nSushi restauranter i Warwick\nAlle aktiviteter i Warwick Aktiviteter i nærheden af Iron Works Tavern\nUSA Rhode Island (RI) Warwick Restauranter i Warwick Iron Works Tavern\nNr. 1 af 238 Restauranter i Warwick $$ - $$$\nAmerikansk, Bar, Pub 697 Jefferson Blvd, Warwick, RI 02886-2213+1 401-739-5111Website\nAlle billeder (67) Fuld visning Udmærkelsescertifikat Hvad er udmærkelsescertifikatet? TripAdvisor giver et udmærkelsescertifikat til indkvarteringssteder, seværdigheder og restauranter, som konsekvent får gode anmeldelser fra de rejsende. Book med OpenTable 23/05/2017\nBook et bord Opdater Søg efter tilgængelige tidspunkter for denne restaurant Iron Works Tavern er ikke tilgængelig på det anmodede tidspunkt. Vælg et andet tidspunkt, eller søg efter restauranter med kapacitet.\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 634 anmeldelserFremragende49 %Rigtig god32 %Gennemsnitlig11 %Dårlig3 %Frygtelig2 %2 uger siden“Good place”3 uger siden“Good spot and great bar ”Lukket nusø9:00 pm - 4:00 amma - lø5:30 pm - 7:00 amAlle åbningstider KØKKENER Amerikansk, Bar, Pub, Glutenfri retter, VegetarvenligPRIS $$ - $$$OPLYSNINGER 697 Jefferson Blvd, Warwick, RI 02886-2213ServiceMadGod prisStemningAlle oplysninger Forbedr denne registrering\nMedlemsvurdering Fremragende316Rigtig god205Gennemsnitlig71Dårlig24Frygtelig18Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (358)Engelsk (633)Fransk (1)Sprog Dansk (358)Engelsk (633)Fransk (1)\nSe, hvad de rejsende siger: 1-10 af 634 anmeldelser\nmares3boysEmerson, New Jersey51Anmeldt 3 dage siden fra mobile enheder Fantastic food and service Google Oversæt MereTak, mares3boys Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejginajamesmanagementCedar Rapids, Iowa5Anmeldt 6 dage siden Best burger in Rhode IslandHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nRon_in_paradiseMattpoisett, MA8946Anmeldt 1 uge siden Good pub food, plus a nice friendly atmosphereGoogle Oversæt MereTak, Ron_in_paradise Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejAnthony DQueens, New York2Anmeldt 1 uge siden fra mobile enheder Food is amazing.MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.Lori P, Manager hos Iron Works Tavern, svarede på denne anmeldelseGoogle Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejDebbie CJacksonville, Florida567Anmeldt 1 uge siden Lobster Roll & Brussel SproutsMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejKarl KIvoryton394Anmeldt 2 uger siden fra mobile enheder Good placeHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejBrownmike2512Anmeldt 3 uger siden fra mobile enheder Good spot and great bar Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejknewspringBurlington, Vermont7632Anmeldt 3 uger siden fra mobile enheder Good food, interesting spaceMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejklrao93Lincoln, Rhode Island284Anmeldt 3 uger siden fra mobile enheder Another great night with co-workersMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.Lori P, Manager hos Iron Works Tavern, svarede på denne anmeldelseGoogle Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNej50bdaygalBloomfield, New Jersey5019Anmeldt 3 uger siden Quiet Dining!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.Lori P, Manager hos Iron Works Tavern, svarede på denne anmeldelseGoogle Oversæt Mere\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenLegal Sea Foods474 anmeldelser 0,56 km væk Bertucci's Kitchen & Bar202 anmeldelser 0,42 km væk Shannon View Inn78 anmeldelser 0,45 km væk Seværdigheder i nærhedenGarden City Center50 anmeldelser 3,82 km væk Warwick Public Library71 anmeldelser 3,9 km væk Cranston Public Library, Central Library21 anmeldelser 3,05 km væk Ocean State Theatre Company55 anmeldelser 1,73 km væk Spørgsmål og svarStil et spørgsmålFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Iron Works Tavern.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Retningslinjer for indlægSendAnnullerBekræftelse: larryjoan13I have been here before and love it, thinking to have about 15 people for my son's graduation can we bring in our own Graduation cake for dessert?15 marts 2017|Svar Vis alle 3 svar Skjul alle svarEr du sikker på, at du vil slette dette spørgsmål?Slet Bekræft AnnullerHvad er dit svar?Retningslinjer for indlægSendAnnullerSvar fra Lori P | Ejendomsrepræsentant |Hi Maureen-- thanks for the email and the complements! Can you call the Tavern directly about making a reservation for a party of that size-- best number is 401-739-5111 and ask for the Manager on duty. Did you have a date... Mere Hi Maureen-- thanks for the email and the complements! Can you call the Tavern directly about making a reservation for a party of that size-- best number is 401-739-5111 and ask for the Manager on duty. Did you have a date in mind? We are happy to help you with your own cake and there is usually a cake cutting fee ($1pp) we definately suggest making that reservation- let is know how we can helpEr du sikker på, at du vil slette dette svar?Slet Bekræft AnnullerNyttigt svar0stemmerIkke nyttigtGoogle Oversæt Kelly ADoes this place do take out food?9 marts 2017|Svar Vis alle 9 svar Skjul alle svarEr du sikker på, at du vil slette dette spørgsmål?Slet Bekræft AnnullerHvad er dit svar?Retningslinjer for indlægSendAnnullerSvar fra mares3boys | Har anmeldt denne ejendom |Yes\nEr du sikker på, at du vil slette dette svar?Slet Bekræft AnnullerNyttigt svar0stemmerIkke nyttigtGoogle Oversæt RHODY27Do you need reservations?14 januar 2016|Svar Vis alle 9 svar Skjul alle svarEr du sikker på, at du vil slette dette spørgsmål?Slet Bekræft AnnullerHvad er dit svar?Retningslinjer for indlægSendAnnullerSvar fra Kate T | Har anmeldt denne ejendom |I agree with the person who recommended "yes" for holidays, but not necessary otherwise.Er du sikker på, at du vil slette dette svar?Slet Bekræft AnnullerNyttigt svar1stemmeIkke nyttigtGoogle Oversæt ForrigeNæste12\nTakeaway, Bookinger, Privat spisested, Siddepladser, Tjenerstab, Parkering til rådighed, Fjernsyn, Handikapvenlig, Serverer alkohol, Fuld bar, Accepterer American Express, Accepterer MasterCard, Accepterer Visa, Gratis Wi-Fi, Accepterer Discover, Barnestole til rådighed\nBarhygge, Særlige lejligheder, Lokalt køkken, Forretningsmøder, Familier med børn, Store grupper\n697 Jefferson Blvd, Warwick, RI 02886-2213 Placering:


Gardinbussen Hæsø - Bestil i dag og få et besøg af prof. gardinbus! | Gardinbusbesoeg.dk\nDu leder efter gardinbussen i Hæsø som kommer til at give dig lidt inspiration. Så hvordan kan du få fantastisk flotte moderne gardiner lavet til at passe dine vinduer for blot et par dollars.\nNå det behøver ikke at bryde banken til at vende dine gardin ideer til virkelighed. Så hvad slags vindue behandlinger er jeg taler om, der er lavet til at måle og koster ikke en formue. Godt de kaldes gardinbussen i Hæsø, fordi de hænge i læg, der folder ind i en bølgeform. Læs her for mere info.\nGardinbussen Hæsø kommer hurtigt og billigt ud til dig\nGå ikke i panik, behøver du ikke at sy eller endda vide noget om gardinbussen i Hæsø. Det er så simpelt alle kan gøre dette (selv en voksen mand som mig). Hvordan kan jeg vide, har jeg læst om det et eller andet sted og besluttede at dele den med dig.\nSå din spørger hvordan kan du gøre gardinbussen i Hæsø som denne. Nå det første skridt er:\nDette indlæg blev udgivet i Sjælland og tagget Gardinbussen priser Hæsø den februar 2, 2017 af admin4210xx.


Haller: Få brusere til idrætten | Nordfyn | Fyens.dk\nHaller: Få brusere til idrætten\nDe kommunale Bogense Haller er godt besøgt. Og det udfordrer aktivitetsniveauet. Mange springer fra før omklædningen, som skal klares i to rum.\nNy indgang og foyere gør det ikke alene. Der er afsat fire mio. kroner til renovering og nye omklædninsgrum i Bogense Hallerne om to år.\nDe kommunale Bogense Haller er presset på bænke, brusere og for få knager til tøjet. Fraværet af varmt vand - til at skylle sveden af efter udfoldelser på parketten - er udtalt.\n- Vi har kun to omklædningsrum til to haller, ét til kvinder og ét til mænd. Og det er langtfra nok, bemærker inspektør Palle Poulsen fra hallerne.\n- I perioder med spidsbelastning låner vi omklædning hos Bogense Motion, men de er også pressede. Der er 600-700 medlemmer. Så det har højeste prioritet med nye omklædningsrum, vedgår inspektøren.\nI en ny masterplan for Bogense Hallerne står flere omklædningsrum øverst på ønskesedlen. Og det er i den gamle skovriderbolig, som er tilknyttet hallerne, at der skal banes vej for varmt vand i nye brusere og knager til tøjet.\nHer har omklædning tidligere været dagens orden, men gamle omklædningsrum blev erstattet af nye.\nSamlet set er der ønsker til nye anlæg og projekter for 35 mio. kroner. De omfatter også en multihal, der, som navnet antyder, kan benyttes til mange forskellige formål.


Sådan installeres flise til en eksisterende badeværelse forfængelighed / Shareoflancaster.com\nHvordan du Flatten en plakat bag glas\nSådan installeres stive skumisolering Panel\nHvordan man opbygger en skydedør haven Gate\nMaleri ideer til piger soveværelse\nSundhedsmæssige betænkeligheder med bærbare olie Radiator varmeapparater\nHvordan man kan skære Log leddene\nHvis du har fået en gammel badeværelse forfængelighed, der er strukturelt i god form, men er dårligt ud af stil, eller bare for plain overveje fliser over det. Keramiske fliser er billige, let at arbejde med og kommer i et bredt udvalg af farver og stilarter. Ved hjælp af bullnose fliser, som er færdig på en kant, kan du grænse flisebelagt toppen uden at skulle bruge separate trim. Har planer om at være uden brug af forfængelighed for et par dage.\n•Drej off vandet ventiler under vasken og afbryde linjerne vand fra vandhanen, ved hjælp af din skruenøgle. Afbryde afløbsrør. Skære igennem caulk omkring vasken med en barberkniv kniv, derefter løfte hele skålen ud af hullet i toppen af tælleren.\n•Sand over overfladen af disken med dit bælte sander, får det kedelige og ren. Aftørre støv med en tack klud.\n•Measure længden af tælleren med et målebånd og mark i midten. Tegn en linje med blyant og pladsen fra front til bag på midten, dividere tælleren i to halvdele.\n•Dæk hele tælleren i lim med din indskåret murske. Linjen center vil stadig være synlige gennem selvklæbende.\n•Tryk på den første række af bullnose fliser i limen langs forsiden af toppen af køkkenbordet, så de færdige kanter af bullnose fliser er linet op og vender udad. Sætte afstandsstykker mellem fliserne, da du lå dem. Brug din tænger til at trimme fliser omkring vasken hullet efter behov (nedskæringer behøver ikke at være perfekt, da de vil være omfattet af vasken rand). Skær fliser i enderne på en flise cutter.\n•Lay et kursus af regelmæssige fliser bag den første række af bullnose fliser, igen starter ved den midterste linie og arbejder til siderne. Sætte afstandsstykker mellem dem. Fortsætte indstilling rækker af fliser, arbejde din vej tilbage række for række. Bruge nippers for at trimme fliser omkring vasken efter behov. Gøre hele toppen. Lad fliser sæt natten, derefter trækker ud afstandsstykkerne.\n•Applicer injektionsmørtel til hele disken med en cementmørtel float, bruger det til at trykke på injektionsmørtel ind i mellemrummene mellem fliserne. Brug en fugtig svamp til at tørre op overskydende injektionsmørtel. Når flisen er helt tørre, tørre injektionsmørtel haze af med en tør klud. Lad det for en hel dag og anvende cementmørtel sealer ifølge pakke retninger.\n•REINSTALL vask, vende den proces, hvormed det blev fjernet. Vasken rand bør dække kanterne af de skære fliser omkring vasken hul. Køre en perle af caulk rundt i kanten af vasken skålen hvor det sidder på flisen.\nDIY badeværelse forfængelighed\nSådan installeres inde i kabinet belysning til et badeværelse forfængelighed