Årsrapport 2009/10. Gennemsigtighedsrapport - PDF\nDownload "Årsrapport 2009/10. Gennemsigtighedsrapport"\n1 Årsrapport 2009/10 Gennemsigtighedsrapport\n2 Værdien, du leder efter Årsrapport 2009/\n3 Indhold Synspunkt fra direktørstolen... 7 Hoved- og nøgletal Ledelsesberetning Ambitiøse mål løftes af mennesker Når dialog er nøgleordet Det personlige engagement Ansvarlighed gennem forretning Vores forretningsområder En betroet rolle: Assurance Vækstmotorer under pres: Advisory Tættere på kunderne: Tax Gennemsigtighedsrapport Download resten på pwc.dk/aarsrapport Ledelse Regnskab Ledelsespåtegning Den uafhængige revisors påtegning Selskabsoplysninger Totalindkomstopgørelse Balance Egenkapitalopgørelse Pengestrømsopgørelse Noter Værdien, du leder efter Årsrapport 2009/10 5\n4 94 Værdien, du leder efter Årsrapport 2009/10\n5 Værdien, du leder efter Årsrapport 2009/10 95\n6 PwC var den første i branchen, der udarbejdede en fuld gennemsigtighedsrapport, der er integreret i årsrapporten. Det gjorde vi, fordi vi ønskede at demonstrere, at gennemsigtighed uanset lovgivningsmæssige krav for PwC er en bærende værdi for at kunne drive effektiv ledelse og forretning i en global verden. Nu er gennemsigtighedsrapportering ligesom rapportering på CSR-området lovpligtig. I det følgende får du en indsigt i vores ledelsesstruktur, overskudsfordeling, kvalitetsstyringsprincipper og politikker for uafhængighed. 96 Værdien, du leder efter Årsrapport 2009/10\n7 Værdien, du leder efter Årsrapport 2009/10 97\n8 Partnere, directors og senior managere pr. 30. juni 2010 Statsautoriserede Registrerede Andet* I alt revisorer revisorer Partnere heraf aktionærer Directors Senior managere I alt *Omfatter uddannelser som cand.jur., cand.merc., cand.merc.aud., MBA, ph.d., HD mv. Gennemsigtighedsrapport PwC s gennemsigtighedsrapport er udarbejdet i overensstemmelse med revisorlovens 27 og Det Europæiske Råds ottende direktiv. PwC-netværket PwC-firmaerne verden over er medlem af PricewaterhouseCoopers International Limited (PwCIL). PwCIL er et globalt PwC-netværk et medlemsbaseret selskab, hvor medlemmerne hæfter for et fast, garanteret beløb (company limited by guarantee). PwCIL udgør en platform, hvor medlemmerne deler viden, færdigheder og ressourcer med henblik på at levere ydelser af en ensartet høj kvalitet til internationale og lokale kunder. PwCIL leverer ingen ydelser til kunderne, men varetager følgende primære aktiviteter: Identificering af markedsmuligheder og udvikling af dertil knyttede strategier, styrkelse af PwC s interne produkt-, kvalifikations- og vidennetværk, understøttelse af PwC s brand samt udvikling af fælles risiko- og kvalitetsstandarder, der skal sikre en ensartet praksis og overholdelse af uafhængighedspolitik og -processer i de enkelte medlemsfirmaer. Hvert enkelt medlem er en uafhængig selvstændig juridisk enhed, der er lokalt ejet og har en lokal ledelse. Det lokale ejerskab sikrer en indgående forståelse af det lokale marked og det individuelle ansvar og initiativ, som ejerskabet motiverer. Medlemsfirmaerne indgår ligeledes i regionale 98 Værdien, du leder efter Årsrapport 2009/10\n9 grupper, der fremmer samarbejde og sikrer anvendelse af fælles strategier, risikostyring og standarder for kvalitet. Via det globale netværk understøttes de enkelte medlemmer med en stærk lokal forankring af fælles metoder, videnbaser og teknologi samt af adgang til højt specialiseret ekspertise og thought leadership. Network of the future PwC s regionale struktur består af tre store enheder (clusters): Americas, Asia og Central. Det danske firma tilhører Central Cluster, der omfatter EUlandene, Centraleuropa, Rusland, Mellemøsten, Afrika og Indien. PwC s globale ledelsesteam (Network Leadership Team) består af fem medlemmer: tre ledere fra hvert af de tre større firmaer i netværket; USA, Storbritannien og Kina, en formand samt et femte medlem. Lederne fra 17 andre større medlemsfirmaer er udpeget som medlemmer af Strategy Council, der skal sikre, at de strategier og handlingsplaner, som det globale netværk beslutter, bliver implementeret og eksekveret. Vores juridiske struktur og ejerskab PwC i Danmark ejes af de danske partnere, som er aktionærer i PwC. Herudover har firmaet udnævnt partnere, directors og senior managere, som indgår i firmaets ledelse lokalt i de enkelte afdelinger, og som efter firmaets regler kan tegne firmaet og underskrive erklæringer mv. Via det globale netværk understøttes de enkelte medlemmer med en stærk lokal forankring af fælles metoder, videnbaser og teknologi samt af adgang til højt specialiseret ekspertise og thought leadership. Keep It Simple Ensartet ledelsesrapportering Der er ingen grund til at gøre tingene mere komplicerede, end de er. Derfor indførte PwC 1. juli 2010 den samme ledelsesrapportering i PwC her i Danmark, som benyttes i PwC på globalt plan (Operating Statement). Så kan vi bedre sammenligne vores resultater på tværs af det globale PwC-netværk. Det vil fremover forenkle rapporterings- og budgetproceduren, så direktion og ledelse i stedet kan bruge mere tid på at udvikle kunderne og forretningen. Værdien, du leder efter Årsrapport 2009/10 99\n10 Generalforsamling/ aktionærmøde Aktionærerne udøver indflydelse ved at deltage og afgive stemmer på firmaets generalforsamling i overensstemmelse med selskabslovens bestemmelser. Generalforsamlingen godkender årsrapport, anvendelse af overskud, valg af bestyrelse og revision, vedtægtsændringer mv. Fordeling af bestyrelsens og Country Leadership Teamets (CLT s) opgaver og ansvar for ledelsen af firmaet følger selskabslovens regler. Aktionærerne udøver herudover indflydelse ved at deltage og afgive stemmer på aktionærmøder i henhold til en ejeraftale (aktionæroverenskomst), der er vedtaget af aktionærerne. Ejeraftalen (aktionæroverenskomsten) regulerer aktionærernes indbyrdes forhold. På aktionærmøder træffes bl.a. beslutning om eventuelle ændringer af internationale aftaler vedrørende PwC-netværket, valg af territory senior partner (administrerende direktør), der repræsenterer det danske firma i PwC-netværket, valg af medlemmer til bestyrelsen, beslutning om ind- og udtræden af partnere, som skal være eller er aktionærer, godkendelse af fordeling af vederlag til partnerne, væsentlige investeringer og andre overordnede forhold. I henhold til ejeraftalen (aktionæroverenskomsten) er de generalforsamlingsvalgte medlemmer af bestyrelsen forpligtet til at ansætte territory senior partner som firmaets administrerende direktør. Som en konsekvens af firmaets struktur som et partnerejet og partnerledet selskab er der etableret en Partner Committee (PAC), der med respekt for selskabslovgivningens bestemmelser om ledelsen varetager partnerkredsens interesser i relation til generelle partnerforhold. PAC består af ni medlemmer, der er valgt af aktionærerne i PwC, hvoraf fire medlemmer ligeledes er medlem af bestyrelsen. Bestyrelsen er ansvarlig for stillingtagen til PwC s interne kontrolprocedurer, herunder organisation, it og regnskabsmæssige forhold. Bestyrelsen behandler også strategi for forretningsområder og medarbejderudvikling. Derudover behandles og godkendes firmaets budgetter, årsrapport, risikostyring og forsikringsforhold samt instruks til CLT. Der gennemføres endvidere evaluering af bestyrelsesarbejdets organisering og effektivitet samt af samarbejdet mellem bestyrelse og CLT. Ledelsesstrukturen i PwC Bestyrelse Peter Hededam Christensen (formand) Christian Klibo Kim Füchsel Klaus Okholm Leif H. Mosegaard (medarbejdervalgt) Vibeke H. Outze (medarbejdervalgt) Country Leadership Team (CLT) Carsten Gerner Administrerende direktør Mikael Sørensen Leder af Assurance Henrik Faust Pedersen Leder af Tax Thomas Reenberg Leder af Advisory Hans Christian Teisen Leder af Operations Mogens Nørgaard Mogensen Markedsleder Bestyrelsens medlemmer er alle statsautoriserede revisorer bortset fra den ene af de medarbejdervalgte repræsentanter. Tre CLT-medlemmer er statsautoriserede revisorer. Lederen af Advisory er civilingeniør med HD i afsætning, lederen af Tax er cand.jur., og lederen af Operations er cand.polit. og MBA. 100 Værdien, du leder efter Årsrapport 2009/10\n11 CLT varetager den daglige ledelse af firmaet og følger de retningslinjer og anvisninger, som bestyrelsen har fastlagt. CLT s primære opgave er at sikre en effektiv og koordineret drift, herunder at firmaet overholder lovgivningen og vedtagne interne politikker. CLT er ansvarlig for firmaets profil i markedet og repræsenterer firmaet over for offentlige myndigheder og i relevante dele af PwC s internationale organisation. Firmaets daglige ledelse er endvidere organiseret dels ud fra forretningsområder (Assurance, Tax og Advisory) og dels ud fra geografisk opdeling af afdelinger og kontorer i Danmark. Grundlaget for partnernes vederlag PwC har implementeret et etisk regelsæt, som sikrer, at firmaet både lever op til de etiske krav, som omverdenen stiller til os, og til de krav, vi stiller til os selv. Værdien, du leder efter Årsrapport 2009/10 101\n12 Et væsentligt element i PwC s etiske regelsæt er en fælles global ramme for fordelingen af overskud til partnerne (partneraflønningssystemet). De enkelte lande har en vis frihed i forbindelse med tilrettelæggelsen af partneraflønningssystemet, men alle systemerne bygger på principperne i den globale ramme. I Danmark omfatter aflønningssystemet tre kerneelementer: Partnerne belønnes således efter den rolle, de får tildelt i partnerskabet, responsibility income, efter hvor godt de varetager deres ansvar, performance income, og ud fra hvor godt det danske firma klarer sig som helhed, equity income. PwC s partneraflønning hviler på ønsket om at motivere, anerkende og belønne partnerne for deres bidrag til firmaets udvikling, både som enkeltpersoner og som medlemmer af integrerede team. Hvert år gennemføres således en omfattende evalueringsproces, baseret på et balanced scorecard, målepunkter, der tager udgangspunkt i PwC s værdier (Teamwork, Excellence og Leadership), som er en integreret del af firmaets kerneadfærd, samt evne som ledere og role models for medarbejdere. Herudover følger det af PwC s evalueringsproces, at der udøves et vist skøn ved vurderingen af en partners indsats. Processen følges derfor tæt af ledelsen for at sikre, at partnere enkeltvist belønnes fair og rimeligt på et ensartet grundlag. Et væsentligt element i PwC s etiske regelsæt er en fælles global ramme for fordelingen af overskud til partnerne. Interne kvalitetsstyringssystemer og politikker for uafhængighed og efteruddannelse Statsautoriserede revisorer, der ikke er partnere, kan i henhold til firmaets underskriftsregler underskrive revisionspåtegninger og andre erklæringer med sikkerhed som den endeligt ansvarlige. Disse statsautoriserede revisorers vederlag udgøres af en fast løn med tillæg af bonus, der fastlægges efter samme princip som for partnerne. Ledelsen opstiller en række risikopolitikker og -procedurer, som skaber sikkerhed for, at der afgives korrekte erklæringer. I forbindelse med løsning af en erklæringsopgave med sikkerhed vil engagementspartneren, som har ansvaret for kundeengagementet, i nødvendigt omfang og i overensstemmelse med firmaets politikker for risikostyring involvere ekspertafdelinger og konsultere andre partnere. I forbindelse med revisionsopgaver for børsnoterede selskaber og 102 Værdien, du leder efter Årsrapport 2009/10\n13 En fair bedømmelse Vi forenkler procedurerne Udvikling kommer ikke af sig selv. Derfor gør PwC en stor indsats for at tilbyde vores medarbejdere de rette udviklingsmuligheder og den rette belønning. På ledelsesniveau har vores bedømmelsesprocesser tidligere været forskellige, ligesom timingen for rating, grading og løn- og bonusfastsættelse ikke har været harmoniseret. Vi har nu gennemført første fase i forhold til at forenkle processen og sikre en øget transparens i bedømmelsesprocessen på tværs af organisationen. Lederne kan nu sammenligne deres bedømmelse af medarbejderne internt og på tværs af forretningsenhederne. Det mindsker subjektiviteten og danner grundlag for en fair bedømmelse af den enkelte medarbejders indsats. revisionsopgaver med forøget risiko gennemføres et internt kvalitetsreview, inden erklæringen afgives, hvilket understøttes af de ansvarlige for risk management og human capital-funktionerne. Nedenfor gives et overblik over de kvalitetsstyringsprocedurer, der anvendes af PwC i Danmark i forbindelse med afgivelse af revisionspåtegninger på årsrapporter og andre erklæringer med sikkerhed. Standarder for kvalitetsstyring Revisionsaktieselskaber skal have et kvalitetsstyringssystem for revisionsfirmaets udførelse af erklæringsopgaver med sikkerhed. PwC s kvalitetsstyringsprocedurer er kortfattet beskrevet nedenfor i overensstemmelse med det såkaldte COSO Framework (Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission). Værdien, du leder efter Årsrapport 2009/10 103\n14 A. Kontrolmiljø Tonen i toppen PwC s ledelse tilstræber gennem egen adfærd og engagement at sikre, at PwC signalerer uafhængighed, integritet og objektivitet. Dette sker dels gennem udsendelse af meddelelser til partnere og medarbejdere, dels ved indlæg på interne konferencer og gennem en omfattende intern undervisning. PwC forventer, at firmaets partnere og medarbejdere lever op til PwC s kerneværdier: Teamwork, Excellence og Leadership. PwC forventer, at firmaets partnere og medarbejdere lever op til PwC s kerneværdier: Teamwork, Excellence og Leadership. Uafhængighed, integritet og objektivitet PwC har omfattende systemer til overvågning af, at firmaets uafhængighedspolitik overholdes både for firmaet som helhed og for de enkelte medarbejdere. Samtidig sikres det, at firmaets uafhængighedspolitik og systemer til enhver tid er tilgængelige for alle partnere og medarbejdere, hvilket omfatter: Et centralt internationalt register over værdipapirer, underlagt begrænsninger. Dette indebærer, at partnere og medarbejdere skal søge forhåndsgodkendelse i forbindelse med eventuelle investeringer. Det kræves endvidere, at partnere og ledende medarbejdere registrerer deres investeringer i et særskilt system. Et internationalt forespørgsels- og godkendelsessystem, der er tilrettelagt med henblik på at sikre, at de ydelser, der leveres til børsnoterede revisionskunder, gennemgås og kan godkendes uden anmærkning. Hvis påkrævet, tilgodeser vi herigennem også, at sådanne ydelser forelægges vores kunders ledelser til forhåndsgodkendelse. Politik for indhentelse af uafhængighedserklæringer fra partnere og medarbejdere, der deltager i erklæringsopgaver. Systemer, der først clearer og herefter overvåger firmaets forretningsforbindelser for at sikre overholdelse af relevant lovgivning. Indhentelse af årlig bekræftelse fra partnere, directors og senior managere om deres iagttagelse af begrænsninger vedrørende investeringer og bankforbindelser mv. Obligatorisk efteruddannelse med central registrering og overvågning. En central uafhængighedsfunktion, som kan konsulteres, når der opstår spørgsmål. Kontrol af udvalgte partneres, directors og medarbejderes overholdelse af reglerne. De revisionspartnere, som underskriver regnskaber mv., og partnere, der er ansvarlige for løbende kvalitetssikring på den enkelte børsnoterede revisionskunde, udskiftes hvert syvende år (dog hvert femte år på kunder, som er omfattet af U.S. Securities and Exchange Commissions og the Public Company Accounting Oversight Boards regler). Der findes desuden separate krav om udskiftning af andre partnere, som spiller en væsentlig rolle i forbindelse med revision af børsnoterede kunder. Også for øvrige kunder, som er omfattet af revisorlovens 21, stk. 3., sker der udskiftning af den underskrivende partner hvert syvende år. Ingen enkeltkunde tegner sig for mere end cirka 5 % af PwC s danske omsætning eller indtjening. Det giver firmaet og partnerne den nødvendige frihed til at handle med uafhængighed, objektivitet og integritet. 104 Værdien, du leder efter Årsrapport 2009/10\n15 Regler for at konsultere fageksperter Der findes detaljerede regler og krav om, at PwC s partnere skal konsultere fageksperter i forskellige situationer. De enkelte revisionsteam konsulterer centrale fagspecialister vedrørende særlige forhold, hvor omstændighederne taler herfor. Såfremt den ansvarlige partner på en revision er uenig i den rådgivning, der modtages fra PwC s centrale fagspecialister, findes der en fast procedure for, hvordan der ved involvering af andre partnere nås frem til fælles enighed om afklaring af sagen. Medarbejderledelse PwC opretholder strenge ansættelsesprocedurer både for ansættelse af nyuddannede og mere erfarne medarbejdere. Dette omfatter ikke blot en vurdering af akademisk baggrund, men også interview, baggrundstjek (herunder indhentelse af straffeattest) og referencetjek. Efter ansættelse deltager vores medarbejdere i en række forskellige lokale, nationale og internationale kurser med et indhold, der matcher udviklingen i deres roller og ansvarsområder, efterhånden som karrieren skrider frem. Medarbejderne modtager herunder løbende praktisk oplæring. PwC s partnere modtager ligeledes løbende uddannelse, som supplerer den obligatoriske efteruddannelse. Partnernes og medarbejdernes resultater vurderes i en evalueringsproces, der involverer medarbejdere på samme niveau, underordnede og overordnede. Partnere og medarbejdere anerkendes og belønnes for at varetage deres ansvar på kompetent og professionel vis. Managere og senior managere evalueres formelt mindst en gang årligt af de partnere, som de har udført væsentlige opgaver for i årets løb. Den årlige vurderingsproces udmønter sig i oplysninger om, hvor godt de enkelte medarbejdere har klaret sig i forhold til vores værdier, individuelle mål for året og kolleger på samme niveau. Ingen enkeltkunde tegner sig for mere end ca. 5 % af PwC s danske omsætning. Værdien, du leder efter Årsrapport 2009/10 105\n16 B. Risikovurdering Risikostyring PwC s risk managementfunktion omfatter et antal erfarne partnere, som bruger en væsentlig del af deres tid på risikostyringsaktiviteter. Disse partnere har en vigtig rolle i beslutningsprocessen vedrørende accept og fortsat betjening af kunder og vurderer risiko på både et kvalitativt og et kvantitativt grundlag. Herudover er der krav om, at vores revisionsteam skal konsultere risk managementpartnere i forbindelse med problemstillinger og skøn, f.eks. vedrørende væsentlighed og going concern-forhold. Accept og fortsat betjening af kunder PwC har et internationalt it-baseret system, som understøtter vores beslutninger vedrørende accept og fortsat betjening af kunder. Systemet indebærer, at revisionsteamet, branchespecialister samt risk management-partnere afgør, hvorvidt risiciene vedrørende eksisterende og potentielle kunder er acceptable, og hvorvidt det er acceptabelt, at PwC sættes i forbindelse med en bestemt virksomhed og dens ledelse. Følgende er eksempler på forhold, som vi tager i betragtning: Virksomhedens og ledelsens omdømme Ledelsens effektivitet Ledelsens eventuelle incitament og tilbøjelighed til at manipulere med de fremlagte resultater Eventuel usædvanlig aggressiv fortolkning af love og standarder Eventuelle aktuelle eller historiske aktiviteter, ansættelsesforhold eller økonomiske forhold, som kunne påvirke PwC s uafhængighed. 106 Værdien, du leder efter Årsrapport 2009/10\n17 C. Kontrolaktiviteter D. Informationer og kommunikation Udførelse af revision PwC anvender en global revisionsmetodik for alle revisionsopgaver for at opnå ensartethed og konsistens i udførelsen. Den ensartede metodik omfatter politikker og procedurer for den praktiske gennemførelse af revisionsopgaver. Disse politikker og procedurer opdateres løbende, så de afspejler ny faglig udvikling og tager højde for nye problemstillinger og behov. Vores politikker og procedurer dækker faglige og lovgivningsmæssige standarder samt vejledning i, hvordan standarderne bedst kan implementeres. PwC anvender en global revisionsmetodik for alle revisionsopgaver for at opnå ensartethed og konsistens i udførelsen. Opgavespecifikke kvalitetskontroller Selv om PwC har et overordnet kvalitetsstyringssystem, som anvendes på alle erklæringsopgaver med sikkerhed, er der visse procedurer, som udføres specifikt i forbindelse med bestemte revisioner. Vores børsnoterede kunder får tildelt en quality reviewpartner, som er ansvarlig for at gennemgå revisionsstrategien, overveje PwC s uafhængighed samt drøfte de primære risici, der identificeres af revisionsteamet. Quality review-partneren deltager også i drøftelsen af væsentlige regnskabs-, revisions-og rapporteringsmæssige forhold dog som udgangspunkt uden at have kontakt til kunden. PwC s børsnoterede kunder får ligeledes tilknyttet en regnskabsfaglig review-konsulent (en partner fra PwC s centrale faglige specialistfunktion), som har til opgave at tilføre yderligere ekspertise vedrørende regnskabsforhold og overholdelse af fondsbørsforhold. De børsnoterede kunder får endvidere tilknyttet en skatteekspert. Centrale faglige specialister Products & Services er en separat afdeling inden for Assurance, som består af PwC s centrale faglige specialister. Products & Services-lederen har en plads i lederteamet, som udstikker strategiske retningslinjer for PwC s Assurance-afdeling og er drivkraften bag større fagligt rettede initiativer og beslutninger i Assurance. Products & Services består af partnere, directors og medarbejdere, som er faglige eksperter inden for regnskab og revision. De foretager review af og yder rådgivning om forhold, der er forbundet med væsentlige, usædvanlige eller komplekse regnskabs- og revisionsmæssige forhold samt fondsbørsforhold og endeligt fastlægger PwC s politik og metoder for udførelse af assuranceopgaver. Faglig opdatering PwC s partnere og medarbejdere har uanset deres fysiske placering adgang til de informationer, der er nødvendige for, at de kan holde sig ajour med udviklingen. Vores databasesystem og elektroniske informationssystem sikrer, at de relevante informationer er tilgængelige for alle revisionsteam. Meddelelser om udvikling inden for lovgivning, regnskaber og revision Der udsendes regelmæssigt meddelelser til PwC s partnere og medarbejdere om nye standarder og lovgivning med en tilknyttet vejledning, således at der kan ydes service af høj kvalitet til kunderne. Ny udvikling inden for lovgivning, regnskaber og revision kommunikeres løbende til revisionsmedarbejderne i meddelelser fra den centrale faglige afdeling. Værdien, du leder efter Årsrapport 2009/10 107\n18 E. Overvågning Kvalitetsgennemgange PwC har et internt kvalitetsovervågningsprogram. Programmet omfatter gennemgang af partnernes arbejde og overholdelse af forskellige aspekter af vores kvalitetsstyringssystem med henblik på at vurdere, hvorvidt dette fungerer hensigtsmæssigt. Samtidig skaber det en høj grad af sikkerhed for, at vores revisionsopgaver og andre revisions- og erklæringsydelser udføres i overensstemmelse med gældende lovgivning, faglige standarder samt interne politikker og procedurer. Gennemgang af kvaliteten af en revisionsopgave udføres af erfarne partnere og managere, som har relevant brancheerfaring, og som ikke har forbindelse hverken til det kontor, der udfører revisionen, eller til selve revisionen. Gennemgange udføres årligt, og alle partnere m.fl., som underskriver erklæringer, underkastes gennemgang mindst hvert tredje år. Gennemgange udføres også ad hoc, når det vurderes, at der kan være en konkret øget risiko. Vores gennemgangsproces omfatter desuden periodisk afprøvning af effektiviteten af funktionsområder, som f.eks. ansættelse, uddannelse, forfremmelse og uafhængighed. Overvågning af kvaliteten er desuden en integreret del af vores løbende forbedringsprogram. PwC evaluerer løbende input fra sådanne formelle programmer samt fra en lang række uformelle kilder i de fortsatte bestræbelser på at forbedre vores politikker og procedurer og for konstant at udvikle kvalitet i vores arbejde. Herudover evaluerer vi årligt effektiviteten i tilrettelæggelsen og funktionen af alle elementer i kvalitetsstyringssystemet. Overholdelse af regler og lovgivning (compliance) PwC har udpeget en partner med særligt ansvar for at påse overholdelse af etiske retningslinjer, herunder også uafhængighedsregler mv. Firmaets compliance-procedurer er tilrettelagt med henblik på at understøtte, at beslutninger træffes på et objektivt grundlag og for at overvåge overholdelsen af gældende love, regler samt interne politikker og procedurer. Der er tale om kontrol af regeloverholdelse inden for en række områder, herunder uafhængighed, revisorernes adgang til at praktisere, løbende faglig uddannelse samt fortrolighed og etik. Firmaets compliance-procedurer omfatter desuden værktøjer og ressourcer til understøttelse af firmaets og medarbejdernes bestræbelser på at sikre overholdelse af regler og lovgivning. Kvalitetsstyring på ikke-erklæringsopgaver (rådgivningsopgaver mv.) For ydelser, der ikke hører under kategorien erklæringsopgaver med sikkerhed (rådgivningsog assistanceopgaver), er der ligeledes etableret særskilte kvalitetsstyringssystemer, som grundlæggende indeholder de samme elementer, som er gældende for erklæringsopgaver med sikkerhed. Disse kvalitetsstyringssystemer er primært baseret på retningslinjer fra PwC s globale netværk, idet der kun i begrænset omfang findes lovgivningsmæssige eller standardmæssige krav til kvalitetsstyringssystemet for rådgivnings- og assistanceopgaver. Kvalitetsstyringssystemet giver en høj grad af sikkerhed for et retvisende billede af afgivne erklæringer. Erklæring om kvalitetsstyringssystemet og uafhængighedspolitikken CLT er ansvarlig for at sikre, at lovens krav om et velfungerende og veldokumenteret kvalitetsstyringssystem er opfyldt, herunder at der foreligger retningslinjer for vurdering af uafhængigheden. Ansvaret omfatter sikring af tilstrækkelige forretningsgange samt foreliggende kontroller og procedurer. Revisorloven foreskriver ligesom revisionsstandarderne, at en godkendt revisionsvirksomhed har pligt til at have dokumenterede kvalitetsstyringssystemer, og at disse skal være tilgængelige for kvalitetskontrollanterne i forbindelse med kvalitetskontrollen. Som led i kvalitetsstyringssystemet foreskriver revisorloven, at revisionsvirksomheder skal opstille retningslinjer, som sikrer, at revisor inden denne påtager sig en erklæringsopgave efter 108 Værdien, du leder efter Årsrapport 2009/10\n19 revisorlovens 1, stk. 2 tager stilling til, om der foreligger omstændigheder, som for en velinformeret tredjemand kan vække tvivl om revisors uafhængighed. Denne stillingtagen skal dokumenteres. Effektive interne kontroller og forretningsgange er ikke en garanti og kan ikke eliminere risikoen for, at afgivne erklæringer på regnskaber og anden rapportering til offentligheden ikke indeholder væsentlige fejl. Men kvalitetsstyringssystemet giver en høj grad af sikkerhed for et retvisende billede af afgivne erklæringer. Den seneste kvalitetskontrol PwC er i efteråret 2010 udtaget af Revisortilsynet til lovpligtig kvalitetskontrol. Erklæring herfra vil foreligge senest den 15. november PwC har senest i 2008 været udtaget af Revisortilsynet til lovpligtig kvalitetskontrol, hvilket resulterede i en godkendelse af firmaets kvalitetsstyringssystemer. I en særskilt rapport til ledelsen i PwC har Revisortilsynet fremsat forslag til forbedring af firmaets kvalitetsstyring. Disse forslag er inddraget i arbejdet med den løbende forbedring af det eksisterende kvalitetsstyringssystem. Kvalitet i vores ydelser På trods af vores særdeles veludbyggede kvalitetsstyringssystem kan vi som professionelle rådgivere ikke undgå fra tid til anden at blive part i erstatningssager. Antallet af sager med PwC som part er imidlertid ganske beskedent, målt i forhold til såvel kompleksitet som mængden af de tusindvis af opgaver, vi hvert år løser for vores kunder. PwC har i regnskabsåret 2009/10 og tidligere været involveret i et antal erstatningssager, som enten er afgjort eller er under domstolsbehandling. Alle sager vedrører spørgsmålet om, hvorvidt PwC har overholdt gældende standarder for god revisionsskik og/eller god revisorskik. Hovedparten af disse erstatningssager er anlagt mod både ledelse, bestyrelse, revision og eventuel medrevisor og/eller eventuelle deltagende advokater. Da erstatningskravene er fremsat mod PwC som solidarisk hæftende med de øvrige sagsøgte parter, er det vanskeligt at skønne, hvor store dele af kravene, der kan henregnes til revisor. Uafsluttede erstatningskrav mod PwC pr. 30. juni 2010 I regnskabsåret 2009/10 har PwC vundet en sag ved Højesteret, og der er ikke anlagt nye erstatningssager mod PwC ved domstolene. De samlede erstatningskrav, der er rejst ved domstolene mod PwC (og medindstævnede), og som er uafsluttede pr. 30. juni 2010, er som følger: Sagsforholdets Erstatningskrav begyndelse DKK mio. Sagsstatus ,5 Grønlands Landsret ,1 Københavns Byret ,0 Vestre Landsret ,2 PwC frikendt ved Højesteret ,0 Østre Landsret ,1 Retten i Lyngby ,0 Sø- og Handelsretten Omsætning i regnskabsåret 2009/10 Størrelse og omsætning, fordelt på honorarer for revision af regnskaber, honorarer for andre erklæringsopgaver med sikkerhed, skatterådgivning og andre ydelser. Firmaets omsætning i regnskabsåret 2009/10 med sammenligningstal for det foregående år fordeler sig, jf. revisorlovens 27, stk. 1, pkt. 8, således: Omsætning i DKK / /09 Revision af regnskaber Andre erklæringsopgaver med sikkerhed Skatterådgivning Andre ydelser Udlæg Omsætning i alt Værdien, du leder efter Årsrapport 2009/10 109\n20 Kunder PwC s kunder, omfattet af revisorlovens 21, stk. 3, for hvilke revisionsfirmaet i det foregående regnskabsår har udført opgaver efter 1, stk. 2 (dog er ikke medtaget kommuner, kommunale fællesselskaber og regioner, idet disse først omfattes af 21, stk. 3, fra 1. januar 2012). Børsnoterede kunder Ambu A/S A/S Skjern Bank BoConcept A/S Brd. Klee A/S Foreningen Capinordic Europæiske Ejendomme F.m.b.a. Coloplast A/S Dampskibsselskabet NORDEN A/S DanTruck A/S DiBa Bank Erria A/S Genmab A/S Greentech Energy Systems A/S Griffin III Berlin A/S Griffin IV Berlin A/S Hvidbjerg Bank A/S Investea German High Street II A/S Investea Sweden Properties A/S Investeringsforeningen EgnsINVEST Investeringsforeningen Gudme Raaschou Investeringsselskabet Luxor A/S Københavns Lufthavne A/S LifeCycle Pharma A/S Maconomy A/S Mols-Linien A/S Morsø Bank A/S NeuroSearch A/S NewCap Holding A/S Novo Nordisk A/S Novozymes A/S Olicom A/S (u. betalingsstandsning) Per Aarsleff A/S Prime Office A/S Ringkjøbing Landbobank A/S Rovsing A/S Salling Bank A/S Satair A/S Solar A/S SPARBANK A/S Sparekassen Lolland A/S TDC A/S Tivoli A/S Totalbanken A/S ValueInvest Vestas Wind Systems A/S vestjyskbank A/S Vinderup Bank A/S 110 Værdien, du leder efter Årsrapport 2009/10\nwww.pwc.dk/årsrapport Gennemsigtighedsrapport 2011/12 Succes gennem tillid\nwww.pwc.dk/årsrapport Gennemsigtighedsrapport 2011/12 Succes gennem tillid Indhold Forord 3 PwC Danmark 4 Den juridiske struktur og ejerskab 4 Vores ledelsesstruktur og kultur 4 Grundlaget for partnernes


En guide til smukke negle - Aya Naya\nMange kvinder vil gerne have kønne negle. Men dette kan altså være lidt svært til tider. For nogle gange vil neglene bare ikke, som man selv vil. De kan eksempelvis knække, hvilket er super irriterende. Og hvad gør man dog så? En del kvinder vælger kunstige negle. Disse fungerer nemlig ganske godt for mange. Dog er der også en del vedligeholdelse. De skal jo helst holde i en uge eller to. Ellers er det ikke så meget ved det.\nFå ordnet negle med mor eller datter, og lav en hyggelig dag ud af det\nHar man en datter, kan man invitere hende med en tur ud og få ordnet negle. Ligeledes kan man gøre dette med sin mor. For udover at man får super fine negle, er det også rigtig hyggeligt. Samtidig ved man også, at det bliver gjort professionelt. For dem, der ordner negle på et dagligt basis, har styr på, hvad de laver. Ofte bliver resultatet lidt bedre end det, man selv kan lave. Øvelse gør mester, som man siger. En god brunch eller frokost, og derefter en tur ind og få ordnet negle. Det er opskriften på en god dag. Er man til den slags, naturligvis.\nMangler du gaveønsker fra en, du holder af? Så kan du jo give hende en tur til neglesalonen. Igen kan man jo selv tage med, vil man lave en dag ud af det. Men alternativt kan man også bare nøjes med at give hende et gavekort, hun selv kan bruge. Det er hvert fald én måde, man kan få fine negle på. Man kan jo også sagtens selv gøre det. Og det er der da også mange, der gør. Både med kunstige negle, men også med neglelak. Begge kan give super fine resultater.\nDer findes utallige forskellige slags kunstige negle\nEr man interesseret i kunstige negle, er det bare med at finde det, der passer bedst. Om det så er akryl negle, gele, eller shellac negle. Er man til den slags, ved man godt hvad disse er. Er man derimod ny i faget, kan det godt betale sig at undersøge det lidt. For det er altid rart, har man styr på tingene. Så er det nemlig nemmere at træffe en beslutning. Man skal jo helst have et resultat, man er tilfreds med. Læs evt. mere i denne guide.\nHeldigvis kan man finde super meget inspiration på nettet. Ligeledes kan man jo altid tage en tur i salonen, og få lidt hjælp. Måske kan dem, der arbejder der, se hvad, der lige passer til netop dig. Går du eksempelvis ofte i rødt tøj, er det måske én bestemt slags negl, der paser dig. Går du i sort, er det en anden. Man kan passende eksperimentere lidt. Det er ofte opskriften på succes. For jo mere, man prøver, jo hurtigere ser man, hvad der passer. Og klarer man selv arbejdet, vil man hurtigt blive en haj til det. For som tidligere nævnt, gør øvelse jo mester. Og øvelse skal man nok få masser af, prøver man lidt forskelligt.\nNeglelak fås i tusindvis af varianter, og kan give rigtig flotte resultater\nEr man ikke meget til kunstige negle, er der jo også neglelakken. Disse fås i alle de farver, du kan tænke på. Nogle fås med mønster, mens andre fås med glimmer. Med andre ord, er der altså noget til enhver anledning. Det er med neglelak, som det er med så meget andet. Går man op i det, har man nogle mærker, man holder mest af. Der findes eksempelvis mærker som Essie og Depend, der er ganske populære. Samtidig har de super store udvalg, hvilket er fedt, søger man noget nyt.\nSå det er bare med at finde ud af, hvad man bedst kan lide. Dog er dette næppe nogen nem opgave. For der er så meget, man kan vælge imellem. Det er ligesom med tøj. Og jo mere, man går op i det, jo mere ser man tingene i detaljer. Der kan være tale om småting, vi andre slet ikke lægger mærke til. Selvom det gør valget sværere, ved man også, at man træffer det rigtige valg.\nHar du en lille pige, vil hun elske at lægge neglelak sammen med dig\nMange forældre ved, at små piger elsker neglelak. Kommer man og henter sit barn i børnehaven, støder man ofte på flere piger, der stolt viser deres neglelak frem. Ofte er der både mønstre og glimmer på. Og det er noget, de elsker. Ofte fortæller de, at deres mor har ordnet deres negle. Og ofte fortæller de det med et stort smil på. Mere skal der altså ikke til, vil man gøre sin datter glad. Når hun ellers er i børnehave alderen. Når hun bliver ældre, skal der ofte lidt mere end neglelak til.\nSynes du, at din pige trænger til lidt forkælelse, er det altså ganske ligetil. Lidt neglelak, og så er den i hus. Så er hun glad resten af dagen, og glæder sig til at vise det til alle de andre i børnehaven. Både børnene, pædagoger og andre forældre. Det er bare med at nyde det, så længe det varer. For pludselig kan de selv gøre det. Hvad end det så er kunstige negle eller neglelak, de er til. Dog er det typisk neglelak, man lægger til børn. De er lidt for unge til kunstige negle.\nKunstige negle eller neglelak?\nVælger man kunstige negle, er det ofte fordi, man går op i det. For der er nemlig noget vedligeholdelse involveret. Neglelak er derimod noget, der bliver lagt på, og forsvinder igen. Så gør man det bare igen. Det er ganske ligetil. Som med neglelak, har kunstige negle også en holdbarhedsdato. Denne kan blive forlænget, vedligeholder man dem. Neglelak er noget, der er svært at vedligeholde. For man kan ikke rigtigt male ovenpå. Det giver et lidt sjovt resultat, og sjældent det, man er ude efter. I det hele taget, er det bare med at lære. Alternativt besøger man bare en salon, og lærer så meget, man kan imens de klarer arbejdet. Og så finder man måske ud af, hvad man mest er til.\nTidligere artikelSommerens sunde mad\nNæste artikelNumerologi – fup eller fakta?\nTinder-livet for singlekvinden


Dagbehandlingstilbud for unge på Falster ved Sjælland\nPå Skovsund er det vigtigt at barnet/den unge er i trivsel, da al forskning peger på at indlæring kun kan forekomme, hvis eleven er i trivsel. Derfor går trivsel og faglighed hånd i hånd på Skovsund.\nVi arbejder på at eleven føler sig tryg og syntes det er et rart sted at være. Det gør vi ud fra en tydelig daglig struktur, som er genkendelig og forudsigelig for eleven.\nPå Skovsund har man et klasselokale, som man enten sidder alene i, eller deler med højst én anden elev. Hver elev har adgang til deres egen pc eller tablet.\nSkolen er fordelt på 3 matrikler. Lilleskolen for elever fra 0. til 5. klasse, Storeskolen for elever fra 6. til 10 klasse, samt STU og Værkstedet, hvor der er mulighed for praktisk undervisning.\nSelve undervisningen vil tage udgangspunkt i den enkelte elevs behov og evner, således at eleven hele tider har en oplevelse af at blive hørt, samt at eleven oplever at kunne gennemføre de stillede krav. Derfor vil eleven hele tiden være en medspiller i forhold til planlægningen af målene for undervisningen.\nIkke al undervisning foregår med en bog. På Skovsund benytter vi mange forskellige metoder i undervisningen. Alle børn og unge er forskellige, og derfor lærer de også på forskellige måder. Vi forsøger hele tiden at finde den bedste undervisning for den enkelte elev.\nVi kan blandt andet tilbyde undervisning via praktisk ”arbejde” på vores værksted. Her er der mulighed for tømmerarbejde, smedearbejde, gartnerarbejde, it support mm.\nTlf.: 30 72 47 55\n» Behandlingsinstitution Grønsund\n» Psykolog Peter Veistrup\nSkovsund v/Peter Henriksen\nTlf.: 22 19 03 60


SUPER WHITE KRATOM - EFFEKTER OG ANMELDELSE + 20% KUPON - WELLNESS\nSuper hvid Kratom\nUdtrykket Super White Kratom bruges til at beskrive en forarbejdningsmetode og ikke en unik stamme. Det er af denne grund, at du kan finde alt fra Super White Maeng Da til Super White Indo, Super White Borneo og andre Super-varianter, afhængigt af leverandøren.\nbedste alternativ til tyggetobak\nI en generel forstand anses Super White Vein Kratom for at indeholde en højere mængde alkaloid. Dette er grunden til, at dets virkninger er ret kraftige end de andre White-stammer, og også grunden til, at mange mennesker foretrækker det som et alternativ til kaffe.\nBedste leverandører til Super White Kratom, opdateret oktober 2021:\nNew Dawn Kratom – Forbløffende stærk og frisk superhvid med priser fra /250g.\nKratom vild – Vores gamle #1 til Super White, men de måtte lukke deres butik for nu\nKraken Kratom – God og stærk Super White Kratom, lige så god som vores to andre valg, men dyrere, derfor fik de kun #3 på vores liste.\nHvad er Super White Kratom?\nDe fleste Super White Vein dyrkes på den sydøstlige ø Borneo, hovedsageligt i regionen Kalimantan, Indonesien. Imidlertid kan næsten alle hvide stammer formes til Super Kratom. Faktisk angiver navnet det faktum, at landmænd, der producerer det, kun høster og maler de største modne blade fra et kratomtræ. Teoretisk sikrer dette, at der er et højere indhold af alkaloider og en mere effektiv, langvarig effekt.\nNogle leverandører har dog en tendens til misvisende at annoncere for andre almindelige Kratom som Super White, og derved opkræver overpris for dem. Hvis du køber nogen af disse partier, vil du sandsynligvis opleve undervældende virkninger, og du er også udsat for risikoen for at indtage stoffer, der er potentielt skadelige.\nDet er derfor, vi ofte anbefaler, at brugere kun får deres Kratom fra troværdige og pålidelige kilder. Det er også af denne grund, at vi anerkender leverandører som de store leverandører, som sørger for, at de har den højeste kvalitetsstandard og også tester for toksiner i deres produkter, før de sendes.\nSuper White Kratom effekter og fordele\nEffekterne af Super White Vein Kratom kan variere afhængigt af de stammer, de er lavet af. Nogle varianter er lavet af rene hvide stammer, mens andre er af en kombination af forskellige typer pulver og derfor kan have en endnu større indflydelse. Nogle af de mest almindelige fordele afledt af alle typer Super White inkluderer:\nEn kraftig energistigning. Super White er en af de mest effektive stammer til et energiboost. Selv en lille dosis kan sikre, at forbrugerne er på vagt hele dagen.\nEn positiv indflydelse på humøret. Super White kan ligesom White Horn og White Maeng Da være med til at fremkalde en stærk følelse af eufori og generelt velvære. I mindre mængder fungerer det som en fantastisk og motiverende pick-me-up.\nForstærket fokus. Denne plante har fået flere Kratom-fans til at opgive deres kaffeafhængighed. Dette er fordi, det ikke er overvældende og har mindre kaotiske effekter, i modsætning til kaffe. Selvom det er moderat potent, forårsager Super White Kratom ikke rystelser. Det giver snarere forbrugeren mulighed for at nå en tilstand af rolig koncentration, og det øger mere produktivitet.\nSuper White Kratom Dosering\nDet anbefales, at du tager mindre af Super White Vein Kratom, end du ville til andre hvide, fordi dets virkninger har en tendens til at være temmelig stærkere. Dem, der ikke har brugt Kratom før, skal muligvis overveje at starte med en anden blodåre, men de kan også indtage op til 1 gram Super White til at starte med.\nkratom bedste sted at købe\nNår kroppen vænner sig til virkningerne af denne stamme, kan brugerne øge til en moderat dosis på omkring 2 til 3 gram. En dosis på 4 til 5 gram er normalt nok til at opnå en tilstand af dyb afslapning og eufori. Enhver dosis på mere end 5 gram anses for at være ekstrem og kan føre til bivirkninger.\nSuper White Kratom Alternativer\nSuper White Vein Kratom kunne være for stærk for nogle forbrugere, men lignende effekter kunne opnås i en mildere skala fra andre alternativer. For eksempel kan White Bali eller White Hulu bruges til at give din krop mulighed for at tilpasse sig denne vene.\nEllers, hvis du vil have noget mere effektivt end Super White, kan du gå efter White Maeng Da, White Horn Kratom eller White Vietnam.\nDu vil sandsynligvis finde Super White Vein interessant, hvis du har en favorit White-stamme. Super White Kratom er en meget god måde at blive ved med at indtage en moderat dosis, mens du oplever tilsvarende effekter. Det er dog vigtigt, at du kun får disse blandinger fra betroede leverandører for at undgå skuffende eller skadelige produkter.\nnæste stimulustjek udkommer\n000 stimuluscheck hver måned\ngør kratom dig søvnig\ner græskar krydderi tilbage på dunkin donuts\nhvordan får kratom dig til at føle


Geospatiale Informationssystemer (GIS) – et usædvanligt undervurderet område i Forsvaret :: Krigsvidenskab.dk\nAf major Claus Eskild Andersen, cand.phil., chef for Hærens Militærgeografiske Afdeling 2002–2007.\nRoger Tomlinson: Thinking about GIS\nFormålet med denne artikel er dobbeltsidigt. For det første er det hensigten at oplyse om begrebet GIS, og hvad dette står for, og hvad GIS betyder for Forsvaret uden at gå alt for meget i tekniske detaljer. For det andet er det hensigten at gøre en slags status over, hvor GIS står i dag i Forsvaret, set i fem år fra chefstolen for det, de facto, eneste reelle GIS-kompetencecenter i Forsvaret i dag. CIS og GIS er to begreber, som i farten ofte forveksles med hinanden; men hvor det ene står for ”Command and Information Systems”, så står det andet begreb for udnyttelsen af moderne IT-teknologi, under anvendelse af geografiske informationer, til planlægning, visualisering og analyse af aktuelle problemstillinger – begge dele bygger imidlertid på IT-informationssystemer og ofte anvendes GIS i realiteten til at understøtte CIS.1 Akronymet GIS betyder netop Geografiske Informationssystemer, og i et anset opslagsværk lyder definitionen på GIS, at det: ”er et edb-system til lagring, analyse og præsentation af stedfæstet, dvs. geografisk koordinatsat, information” [kilde: DSDE]. Det militærgeografiske område henregnes normalt til en af de krigsvidenskabelige discipliner.2 GIS har i de seneste år taget en større og større plads i det militærgeografiske arbejdsfelt, og udgør i det moderne forsvar hovedparten af området.3 I nyere tid har begrebet da også i en kort periode været et fokusområde ved eksempelvis Forsvarets Forskningstjeneste. Desværre blev det imidlertid hurtigt nedprioriteret til et område ”ved siden af havende tjeneste”, og dermed blev området efterfølgende, set for omverdenen, reelt totalt negligeret. Det er endvidere vigtigt at slå fast, at foruden den uomgængelige daglige anvendelse af GIS i Forsvaret, vil GIS også have en fremadrettet vigtig rolle at spille i Netbaserede Operationer (NBO). Derfor er der en rigtig god grund til at beskæftige sig med fænomenet GIS, og den rolle, som det i dag spiller i det danske Forsvar. Eksempelvis skriver forfatteren af HOK’s GISstrategi ganske rigtigt, at: ”da oplysningerne (data) er stedbundne, kan de refereres direkte til den fysiske virkelighed. De stadigt stigende krav til hastighed, fleksibilitet og præcision i beslutninger og handlinger, gør det geografiske grundlag og analysen heraf, til en afgørende faktor for operationens succes. I Network Centric Warfare, vil behovet for koordination og interoperabilitet mellem sensorer, våbenplatforme og beslutningsstøttesystemer kræve, at de geografiske informationer findes i kompatible digitale systemer. Udenlandske undersøgelser viser, at mere end 90 % af de data, der bruges ved militære operationer, er geografisk relaterede. Med andre ord vil en effektiv håndtering af GIS området være en væsentlig forudsætning for operationens planlægning og gennemførelse og er derfor et område, der skal gives den nødvendige opmærksomhed” (HOK GIS-strategi, maj 2004).4 GIS (Geospatiale Informationssystemer) er på det grundlag et indlysende rigtigt og vigtigt værktøj for Forsvaret, idet der næppe kan tænkes en operation i nyere tid såvel indenfor som udenfor landets grænser, som ikke skal kunne stedfæstes i tid og rum. Her har GIS vist sig at være et ideelt værktøj, som kan bruges såvel til præsentation af geodata på computere, som til analyse af en lang række problemstillinger til føringsstøtte, herunder f.eks. terrænanalyse og visualisering. Populært antages GIS at bestå af fem hovedkomponenter, som er: Data, Hardware, Software, Mennesker og Procedurer (se figur 1), og i det efterfølgende skal komponenterne beskrives i nogen – om end ikke udtømmende – detalje. Data er GI systemernes brændstof. Uden geospatiale data går ingenting. Det er på det grundlag derfor meget betænkeligt, at der sjældent tages højde for udgifter til anskaffelse af geodata i våben-, førings- og simulationssystemer. Dette medfører erfaringsmæssigt generelt, at myndigheder ofte står overfor det konkrete problem, at det kan være en bekostelig og overordentlig tidkrævende affære at fremskaffe data til deres dyrt indkøbte systemer. Desuden anskaffes der løbende systemer til Forsvaret, hvor man under anskaffelsesproceduren end ikke overvejer, hvilken geodata standard man skal følge. Konsekvensen er ofte, at man, for det første står overfor et næsten uoverskueligt problem med i det hele taget at anskaffe geodata, og for det andet står overfor et endnu større problem med at konvertere data til netop et proprietært system, som følger sine egne autonome standarder. Svenskerne har enkelt løst problemet ved at indføre to geodata-standarder. Dette kan man gøre, fordi man har en organisation, som på højt niveau bestemmer, hvilke GIS, der skal bruges i det svenske Forsvar. Systemer, som ikke overholder disse krav, bliver simpelthen ikke indkøbt i det svenske forsvar. Dette er en enkel men ganske effektiv løsning på et problem, som vokser sig større og større for hver dag nye systemer strømmer ind i det danske Forsvar. Der er særlige proprietære standarder for GIS-data for næsten hver enkelt software-udbyder. Der er, i skrivende stund, heldigvis bestræbelser for at gøre disse standarder ens (open-GIS), således at data kan anvendes i alle systemer uanset, hvilken GIS-software man måtte bruge, men det er endnu fremtidsmusik, og der er vi slet ikke nået til endnu. De fleste kender – sikkert uden at vide det – GIS fra deres hverdag. Vejfindingssystemer til biler er et typisk eksempel på GIS-systemer, der både kan beregne vejfinding, afstande, tidsforbrug samt en række andre faktorer til glæde for bilisterne. Systemerne gør brug af intelligente data (vektordata) polygoner, linier og punkter. I modsætning til rasterkort, som blot er ”billeder” af kort uden reelle oplysninger inkorporeret. I et føringssystem som DACCIS kunne man ligesågodt indskanne en kopi af maleriet af den brølende kronhjort, idet det generelt indeholder lige så mange oplysninger, som et rasterkort (se figur 3, venstre del, objekter). I GIS-systemer opstår ofte problemet med det kartografiske udtryk; ved rasterkort følger det genkendelige kort normalt med, hvorimod GIS-operatøren er nødt til at arbejde med det kartografiske udtryk i et kort, der som udgangspunkt kun er linier, punkter og polygoner. En linie kan således repræsentere en bæk eller en 1000 m bred europæisk flod, en gedesti eller en sekssporet motorvej, og derfor har man behov for en person, der kan producere et layout af et vektorkort. Men det er ikke nødvendigvis en kardiolog, som man har brug for, men snarere en kartograf.5 Til gengæld ligger der et væld af informationer i vektorerne, som GIS-eksperten kan foretage et utal af analyser på. Anskaffelse af geospatiale data er i det danske forsvar i det danske Forsvar et logistisk problem. Danmark har på det seneste sammen med 28 nationer indgået et storstilet samarbejde, MGCP (Multinational Geospatial CoProduction Program),6 om at skaffe det nødvendige planlægningsgrundlag til fremtidige operationer i store dele af et forventet ”Area of Interest” (se figur 6). Projektet skal tilgodese behovet for kortgrundlag til især taktisk planlægning i missioner på fremmed område. MGCP-geodata vil kunne fås i en nøjagtighed, der svarer til målestoksforholdet 50.000 – 100.000 – dvs. det, som normalt benævnes 1 og 2 cm kort. Der skal dog i den forbindelse anføres tre vigtige begrænsninger: For det første er projektet forsinket i forhold til planen. For det andet dækker projektet langtfra hele kloden. For det tredje dækker projektet desværre ikke det fulde behov for øvrige geospatiale data, såsom ”remote sensing” og andet, som GIS analytikerne har behov for. Eksempelvis er det – i henhold til den geografiske dækning – ikke muligt at fremskaffe kort til katastrofehjælp gennem MGCP i forbindelse med et jordskælv i Peru eller lignende, da området ikke er indbefattet af projektet, som det fremgår af figur 6. Det er derfor fortsat nødvendigt med et beredskab, som vel at mærke er ikke eksisterende i dag, der kan tilgodese danske styrker/hjælpeorganisationer med det nødvendige kortgrundlag i fm. operationer i internationale missioner. Hardware: At skulle foretage GIS-analyser kræver potente maskiner med stor processorkraft og tilsvarende hukommelse. Anskueligvis kan man derfor ikke anvende de kontormaskiner, som man normalt anvender i Forsvaret, da de er al for svage til at forestå de arbejdskrævende analyser. Hvis man oven i købet skal flytte denne kapacitet ud i missionsområder med krævende ydre klimatiske omstændigheder, fordrer det enten ”ruggedized” (stødfast, vand- og støvtæt etc.) hardware eller en afskærmet ydre skal, som kan beskytte det sårbare udstyr, hvilket eksempelvis kunne være en container med det rette indeklima. Dette indeklima bør erfaringsmæssigt bestå af en kombination af aircondition og overtryksanlæg med henblik på at holde støv, varme, fugt og andre lignende skadelige komponenter for hardwaren ude af systemerne. Løsningen med en fast skal betyder også, at man kan ”nøjes” med at indkøbe den meget billigere COTS (commercial offthe-shelf) hardware, som, når/hvis det går i stykker, hurtigt og billigt kan udskiftes med noget nyt, hvilket, siger sig selv, er en lang mere bekostelig affære, hvis man indkøber ruggedized hardware. Et stadigt stigende problem er lagerplads til digitale data. For eksempel er Hærens Militærgeografiske Afdeling tæt på at ramme loftet for kapacitet med hensyn til lagring af digitale data. Det skal der findes brugbare løsninger på, men ny teknologi giver gode muligheder for at løse problemet til en overkommelig pris. Software til GIS, som er særlige selvstændige programmer, findes der en række af på det kommercielle marked. Nogle af disse har også integreret særlige moduler til militær anvendelse, men selve analysedelen er bredt anvendelig indenfor en lang række af militære analyser. Den største GIS software udbyder på markedet forsyner et marked med 20 % møntet på forsvarsrelaterede kunder. Det er imidlertid særdeles uddannelseskrævende at betjene denne særlige software, og det kræver relevante forudsætninger hos det personel, som skal betjene dette. Desuden er indlæringskurven erfaringsmæssigt for stejlt nedadgående, hvis man i kortere eller længere perioder ikke betjener den specifikke GIS-software. Mennesker7. Mennesker i Forsvaret er i nyere tid lig med normer, og de fleste, der har deres daglige gang i denne virksomhed, har vel oplevet, at der næppe findes noget vanskeligere at opdrive end normer til diverse gøremål. Ikke desto mindre er det vigtigt at slå fast, at såfremt der ikke fremskaffes et tilstrækkeligt antal normer, som besættes med de nødvendige kompetencepersoner, så har GIS ingen gang på jorden i Forsvaret. Indtil videre er dette, må man konstatere, kun lykkedes i utilstrækkelig grad. Man må nok også se i øjnene, at fordi man er blevet så gammel, at man ikke længere kan klamre sig til en rendegraver eller kun har to år tilbage inden aldersbetinget afsked, kvalificerer det nødvendigvis ikke til at blive ITmedarbejder i en GIS-organisation. I sin GIS-strategi angiver Hærens Operative Kommando således, at ”høj kompetence skal udvikles og integreres gennem rekruttering, uddannelse og fastholdelse af højt kvalificeret personel.” Ikke desto mindre må man konstatere, at der gennem de fem år Militærgeografisk Afdeling har eksisteret i Hæren er sket en 100 % udskiftning af personellet ved afdelingen. Dette ville ikke have været så katastrofalt, hvis man havde forsøgt at besætte stillingerne med kvalificeret personel, men i realiteten er dette langtfra sket, og dette faktum vidner ikke ligefrem om en efterlevelse af den formaliserede strategi.\nDen vigtigste komponent i procedure og metoder er en systematisk og vedholdende kompetenceopbygning (se figur 5). Uddannelsen til GIS-operatør eller leder af en GIS-element kræver 2 – 3 års uddannelse. Det foregår i praksis ved en kombination af civile kurser, kurser på militære institutioner i udlandet og ”Training-on-the-Job” i det daglige virke. Man skal holde sig for øje, at glemselskurven er for stejlt nedadgående, når man i kortere eller længere tid ikke beskæftiger sig med området. Dette peger på, at det er vanskeligt at forene løsning af GIS-opgaver med andre sideløbende opgaver. Desuden er der inden for de seneste år opstået et fænomen, som GISeksperten Tomlinson kalder: ”The knowledge gap”, hvilket refererer til, at den tekniske udvikling på såvel hard- som software går så meget stærkere end organisationens mulighed for at udvikle kompetencer på disse områder. Før 1990 var dette ikke noget problem, idet brugerne som regel var mere vidende om mulighederne på området end GIS-systemernes kapaciteter. Men de facto går udviklingen på GIS-området således hurtigere, end man reelt kan nå at uddanne personel.8 I det danske Forsvar bliver GIS primært anvendt som egentligt analyseværktøj ved Forsvarets Etablissementstjeneste, Farvandsvæsenets Center for Oceanografi og ved Militærgeografisk Afdeling i Hæren. Normalt kædes GIS, som analytisk værktøj, sammen med G2 i højere stabe, men der ingen tvivl om, at GIS (i form af en militærgeografisk celle) kan støtte såvel G3, G4 samt G5 samt CIMIC i landmilitær sammenhæng og desuden regionale nationale stabe i totalforsvaret i deres fremadrettede planlægning. I Norge har man endvidere helt naturligt tilknyttet en operativ GIS-celle til en nyoprettet ISTAR-enhed (bataljon) [Intelligence, Surveillance, Target Acquisition, and Reconnaissance].9\nStrategier har vi nok af Nogle ville måske, på grundlag af ovenstående hårde kategoriske dom, argumentere for, at Forsvaret faktisk har gennemført første punkt i den ovenfor anførte strategi. Den første myndighed, der udgav en egentlig GISstrategi var Forsvarsministeriet, baseret på et forslag fra Forsvarskommandoen, som havde ladet Forsvarets Forskningstjeneste udarbejde en strategi, og en hel år derefter fulgte Hærens Operative Kommando med sin egen unikke GIS-strategi.13 I udkastet til strategien anførte Forsvarskommandoen, at ”visionen er en genplacering af geografi på forsvarets mentale landkort.”14 Så vidt bekendt har søværnet og flyvevåbenet endnu ikke udviklet deres egne GIS-strategier. Skræmmende ens for alle ovennævnte strategier har imidlertid været, at de aldrig er blevet fulgt op af handling. De er aldrig blevet implementeret, og der er således på intet tidspunkt blevet afsat tilstrækkelige ressourcer, såsom midler og normer til gennemførelse af disse vidtløftige strategier, og praksis har efterfølgende vist, at myndighederne ofte handler, uden at henholde sig til deres egen strategi, hvilket helt naturligt har særdeles uheldige konsekvenser. En egentlig GIS-organisation blev alene oprettet i Hæren ved Ingeniørskolen, hvor Militærgeografisk Afdeling har vegeteret i en upåagtet og hensygnende tilværelse, og det på trods af det faktum, at systemer med behov for GIS understøttelse er strømmet ind i Forsvaret de sidste mange år. Kun en håndfuld engagerede og kompetente medarbejdere har holdt området oven vande og kørende trods overordentlige vanskelige vilkår. Manglen på en overordnet koordination har medført, at der ikke findes fælles standarder på området, og resultatet har været, at der i skrivende stund fortsat indføres systemer, eksempelvis våben-, føringsstøtte-, simulations- og navigationssystemer, som indeholder kortmotorer af højst forskellige standarder, og som giver brugerne i den spidse ende utallige problemer, når geospatiale data skal anvendes i systemerne.\nDet er normalt, at GIS personel i de væbnede styrker i England, Norge, Sverige, Tyskland og andre lande, som vi normalt sammenligner os med, har universitetsgrader i geoinformatik, dvs. kandidatgrader indenfor IT-teknologi med særlig henblik på administration af geografiske informationssystemer. Desværre giver den personelforvaltning, som vi for øjeblikket oplever, ikke mulighed for langsigtet planlægning af akademiske uddannelser med henblik på besættelse af nødvendige stillinger i den militære organisation, men det er et åbent spørgsmål, om dette i længden er holdbart. Foresatte har ofte repræsenteret den holdning, at det var den overordnede hensigt, at implementeringen af GIS i Forsvaret skulle ske fra græsrødderne. Dette fremgår imidlertid hverken af direktiver eller strategier på området. Hvis dette havde været hensigten, så har planen fejlet, og den står desuden i skarp modsætning til de gængse ledelsesstrategier på området, som tilsiger, at en person højt placeret i organisationen skal tage personligt ansvar for indførelsen af GIS – ellers vil det bliver det reelt aldrig kunne gennemføres.15 For nogle år tilbage var det i Storbritannien eksempelvis forsvarsstabschefen, der, efter at have deltaget i et to-dages kursus i GIS for stabspersonel, så vigtigheden af en velfungerende organisation på området og personligt tog opgaven på sig. I dag har Storbritannien en velfungerende militærgeografisk organisation, som forsyner det værnsfælles område med geospatiale data til såvel nationalt brug som til de missioner, landet gennemfører i udlandet. I Sverige besluttede det politiske niveau, at styrkerne i Kosovo skulle støttes med geografisk ekspertise, hvorefter man indskrev nogle universitetsuddannede GIS-folk, forsynede disse med officersgrader af reserven samt en mobil container med GIS udstyr, og derefter var de klar til at støtte de lokale myndigheder med at tegne nye og nøjagtige kort over Kosovo.16 I Norge har den værnsfælles og veludbygge organisation ”Forsvarets Militærgeografiske Tjeneste” (FMGT – se figur 5) ansvaret for at koordinere området.17 Afslutningsvis skal det anføres, at ”myten om vækst fra græsrødderne” herhjemme har haft den ledelsesmæssige fordel, at det altid synes at være medarbejdernes ansvar, når de forventede fremskridt på området udebliver – og vel at mærke ikke ledelsens!\n”Vis mig din general – og du må se min.” I Nato’s geospatiale policy er det fastslået, at anskaffelse af geospatiale data udelukkende er et nationalt anliggende. Måden, man i praksis kan komme ud over dette, er ved at indgå en lang række bilaterale aftaler med andre lande, som i praksis producerer geospatiale data. På dette område er Danmark p.t. langt bagefter lande, som vi normalt sammenligner os med. Udveksling af geografiske/geospatiale oplysninger foregår efter noget-for-noget-princippet, og til grund for dette princip burde ligge en lang række bilaterale aftaler (de såkaldte MOU – Memorandum of Understanding), hvilke i skrivende stund ikke foreligger. Omdrejningspunktet for enhver militær geospatial organisation er den geospatiale officer, eller med andre ord, den, der tegner firmaet udadtil. Han/hun repræsenterer foretagendet på tilstrækkeligt højt niveau til, at allierede lande, som man ønsker at samarbejde med, tager en alvorligt. Det er også særdeles hensigtsmæssigt, at der er tale om en militær person, da dette normalt er tilfældet i andre lande. Det er tillige det eneste indgangspunkt (Point of contact) for henvendelser fra allierede. F.eks. har amerikanerne udtrykt et ønske om, at man ikke ønsker at shoppe rundt i en myndighed for at finde fragmenterede dele af en geospatial organisation, som den p.t. eksisterer i det danske Forsvar. Vi har med andre ord aldrig modtaget så meget som en bit geodata af vores store allierede (USA) til diverse opgaver. Det har sin helt egen forklaring, idet man godt kan lave alle de aftaler, som man vil på meget lavt niveau, men så længe disse ikke sanktioneres på højt niveau ved aftaler mellem landenes geospatiale officerer, så kommer de i praksis aldrig til effekt. I Danmark har man ikke ønsket at placere en geospatial officer forankret højt i organisationen. Dette betyder i realiteten, at brugerne aldrig modtager det materiale, som skal bruges til f.eks. missions- og øvelsesplanlægning etc. Efter størstebrugerprincippet er opgaverne ved den geospatiale organisation henlagt fra Forsvarskommandoen til Hærens Materielkommando, ganske vist uden medfølgende ressourcer, og dermed er området i nyere tid havnet ved Forsvarets Materieltjeneste, hvor man i øjeblikket overvejer at indføre en mindre geospatial organisation mhp. anskaffelser og koordinering af området. Tilsyneladende vil den geospatiale officer også blive forankret på tilsvarende lavt niveau i denne organisation, trods mange anbefalinger fra Forsvarets GIS-brugere om at forankre denne funktion hos en militær person langt højere i Forsvarets hierarki.\nGIS-området er et område I hastig vækst, som det kan ses på det amerikanske arbejdsministeriums erklæring: ”Earlier this year, the US Department of Labor identified geotechnology as one of the three most important emerging and evolving fields, along with nanotechnology and biotechnology. Job opportunities are growing and diversifying as geospatial technologies prove their value in ever more areas.” Bogen om GIS og Geodata, side 313. Såfremt det fremtidigt skulle vise sig, at én af løsningsmodellerne ved næste forsvarsforlig skulle blive en samling af de tre værns kommandoer til én værnsfælles, ville det i den militære GIS-verden være indlysende rigtigt at samle alle fragmenterede dele af GIS-organisationen til en afdeling med alle de spredte GIS-kompetencer i denne fællesværnskommando. Grundstammen kunne passende udgøres af Hærens Miltærgeografiske Afdeling med de normer og de vidtgående kompetencer, som gennem årene er blevet opbygget her. Der skal naturligvis tilføres yderligere kompetencer fra hhv. flyvevåbnet som søværnet, men det vil næppe være et problem for en værnsfælles stab. En indlysende fordel ville desuden være, at området løftes til et niveau, hvor det er muligt at have reel indflydelse på indførelsen af GIS-systemer i de tre værn, eksempelvis på en standardisering af de våben-, førings- og simulationssystemer, som for tiden strømmer ind i Forsvaret.\nMed tiden kunne det måske lykkes at opbygge en organisation, som tilnærmelsesvis ligner den norske (se figur 5). Men selvom der ikke indføres en værnsfælles kommando i fremtiden ville det være en overvejelse værd at se på samlingen af Forsvarets GIS-kompetencer i en værnsfælles myndighed. Desuden mangler vi at se Forsvarets mange GIS-strategier implementeret i praksis, så der ligger stadig et stort og uafsluttet arbejde forude på GIS-området. Desuden mangler vi fortsat at se GIS anvendt i praksis såvel i nationale som internationale operationer. En konservativ vurdering tilsiger, at Danmark her på dette område nok er en ti – femten år bagefter andre nationer, som vi normalt sammenligner os med. En deployerbar løsning, lig med den norske løsning med udtrækkelige containere, eller den sammenlignelige engelske løsning TACISYS (Tactical Information System; containere på terrængående lastvogne med GIS og periferiudstyr indeni), er indlysende løsningsmuligheder.18 Hvis man virkelig ville satse på området, er man nok også nødt til at overveje at udvide mandskabsstyrken. De få personer, som p.t. beskæftiger sig med området (11-12 stk. i Hæren og en håndfuld flere spredt omkring i det øvrige Forsvar) vil næppe kunne dække de konstant stigende behov for eksempelvis operativ støtte, undervisning og rådgivning på området.19 Endvidere må man se på de designeringsfunktioner, som løbende, og som følge af det naturlige behov, dukker op ved operative myndigheders stabe, og det ville nok være naturligt hen ad vejen at konvertere nogle af disse til faste normer. Danmark er reelt en af de ganske få nationer i Nato, som udsender styrker til international tjeneste uden støtte af en enhed, som på stedet kan opdatere og aktualisere det geografiske grundlag samt understøtte den taktiske stab med relevante geografiske analyser. Afslutningsvis kan man noterer sig, at en sagsbehandler i Forsvarskommandoen allerede i 1984 mistrøstigt skrev, at: ”CHH (Chefen for Hæren), nu IFH (Inspektøren for Hæren), har for ca. 10 år siden gjort sig nogle tanker og fremsat visse forslag til afhjælpning af manglen på geodætisk uddannede officerer, men forslagene er ikke rigtigt blevet ført ud i livet.” Så man kan nøgternt konstatere, at meget i virkeligheden ikke har ændret sig de sidste 25 – 35 år; bortset fra at begrebet geodæsi i mellemtiden er blevet afløst af konceptet GIS. Hvis man skal opsummere problemstillingen, må man konstatere, at GIS har det dårligt i Forsvaret, og spørgsmålet er, om det på nuværende tidspunkt ikke er nødvendigt at træde et skridt tilbage og i virkeligheden begynde forfra. Et godt udgangspunkt kunne være Tomlinsons 10- punktsprogram. Der er, som påvist ovenfor, et stort potentiale i militær anvendelse af GIS, og det ville være en skam, og i øvrigt spild af ressourcer, såfremt Forsvaret ikke vil udnytte disse optimalt i fremtiden, og det er spørgsmålet om Forsvaret overhovedet kan komme udenom GIS i det hele taget. Militær anvendelse af GIS er her allerede, og det er kommet for at blive.\nArbejdsgruppen [Arbejdsgruppen] vedrørende Geospatiale Informationer: ”Rapport vedrørende den fremtidige organisering af det geospatiale område i relation til netbaserede operationer” (Udkast) af 2005-11-01. Thomas Balstrøm, Ole Jacobi, Lars Bodum Bogen om GIS og Geodata 2006 Den Store Danske Encyklopædi [DSDE], bd. 7, side 382-383. Hærens Operative Kommandos Strategi for Geografiske Informationssystemer, maj 2004. http://www.milgeo.dk/db/user/bin/hok_gis_strategi.pdf Forsvarskommandoen: Notat om ”Den Geodætiske Uddannelse i Forsvaret 1963 – 1984” (dateret den 1. september 1984). Anders V. Fridberg m.fl.: ”Militærgeograferne er klar til international indsats.” Forsvarsfokus, nr. 15, 2005, side 10–18, Anders V. Fridberg ”Militærgeografer laver kort til fremtiden”, Forsvarsfokus, nr. 17, november 2004. Hans Mikkelsen & Jens O. Riis Grundbog i projektledelse 6. udgave, Rungsted 1998 [Projektledelse]. Nato Geospatial Policy (NPG) MC296-1 Roger Tomlinson [Tomlinson] Thinking about GIS: Geographic Information System Planning for Managers (3. udgave) 2007 I.F.G. Whittington [Whittington] (pens. oberst RE) “Developments in UK defence digital geographic support”\n6 http://www.military-geospatial-technology.com/article.cfm?DocID=1380 samt vedr. det nordiske samarbejde på projektet http://www.nordac.org/- Article.asp?Side=211&AID=351\n9 Se uddybende til ISTAR–konceptet i Militært Tidsskrift, nr. 2, 2006, side 231–237, Wester/Gjerstad ”ISTAR – efterretningstjenesten i informationsalderen.” GIS indgår også i den hollandske ISTAR Bataljon 103 http://vovklict.nl/site_documenten/intercom/2004/4/103_ISTAR_Bataljon.pdf samt http://www.voc-cavalerie.nl/uploads/mededelingen/2003/September/September-2003-8-10.pdf\n14 Visionen var ensbetydende med: • Fælles tilgængelig, moderne anvendelse af informationsbehandling og digitale geografiske data for situationsforståelse I militære operationer for alle tre værn.\nForsvaret Hæren Årgang 2007 2007 Information\nFodfolkets Sikringstjeneste under March og paa Stedet


Temmelig mange online webshops yder til alt held et bredt udvalg af billige løsninger til levering til frugtbuske. Den mest anvendte er i øjeblikket at få leveret til et udleveringssted, fordi du på den måde nemt kan hente bestillingen den dag der passer dig. Fragtmuligheden er jo ekstremt smertefri, og oftest tilmed den mest betalelige leveringsversion.\nDu burde tillige prøve at få leveret hjem til dig selv eller ud til din arbejdsplads. Leveringstypen er tit en lille smule mere bekostelig, men omvendt ret problemfri med frugtbuske online. Den billigste fragtmulighed er utvivlsomt at du selv henter ordren, men det kræver at du opholder dig nær internet virksomhedens plantecenter, fx Plantorama, Lundhede, Plantetorvet eller Jespers Planteskole.\nLeveringsdygtigheden på frugtbuske kan være super central i tilfælde af at man mangler produkterne inden for få dage, så af den grund er det virkelig klogt at vi studerer den estimerede leveringstid på frugtbuske. Adskillige outlets på nettet – eksempelvis Lundhede, Plantetorvet, Jespers Planteskole og Plantorama – stiller garanti om billig levering på blot en enkelt hverdag på de fleste varenumre online, som imidlertid er regnet ud fra at ordren lægges forud for et givent klokkeslæt, sådan at de har mulighed for at nå at få produkterne hen til fragtfirmaet før personalet har fyraften.\nFlere e-firmaer byder på fragt uden omkostninger på frugtbuske online, men oftest kun når man indkøber for en bestemt sum. Alternativt skal du vælge den mest prisbevidste fragttype, som mange gange er at få bragt din pakke til et afhentningssted.\nStørstedelen af webbutikker tilbyder afhentning hvor du bestiller billig frugtbuske online og afhenter i havecenteret. For eksempel Plantorama, Lundhede, Jespers Planteskole, Kridtvejs Planter, Planteshop, Blomsterverden, Duelunds Planter, Planterskoler og Plantetorvet. Plantecentrene yder blandt andet afhentning af frugtbuske i disse områder:\nOdder, Tårnby, Ballerup, Brønderslev, Frederiksværk, Struer, Holstebro, Vordingborg, Hedehusene, Gladsaxe, Lyngby, Korsør, Næstved, Farum, Rudersdal, Værløse, Svendborg, Brønshøj, Nørresundby, Taastrup, Holbæk, Haslev, Skive, Nyborg, Horsens, Glostrup, Ølstykke, Brøndby, Helsingør, Hjørring, Ishøj, Søborg, Kokkedal, Sønderborg, Højbjerg, Rødovre, Thisted, Lillerød, Aabenraa, Fredericia, Risskov, Odense, Herning, Tilst, Vallensbæk, Hørsholm, Hillerød, Frederikshavn, Kolding, Valby, København, Jyllinge, Vejle, Åbyhøj, Grenaa, Randers, Nakskov, Kalundborg, Frederikssund, Esbjerg, Rønne, Skanderborg, Allerød, Køge, Charlottenlund, Gentofte, Frederiksberg, Brabrand, Ikast, Silkeborg, Aalborg, Lystrup, Nykøbing Falster, Hedensted, Nærum, Hobro, Greve, Virum, Haderslev, Ringsted, Solrød Strand, Herlev, Roskilde, Hvidovre, Stenløse, Slagelse, Middelfart, Varde, Vanløse, Viborg, Albertslund, Birkerød, Dragør, og Aarhus, .\nClick-and-collect ift. frugtbuske er en mulighed i alle dele af Danmark: Jylland (Sydjylland, Vestjylland, Syddanmark, Nordjylland, Sønderjylland, Østjylland, Midtjylland), Sjælland (Vestsjælland, Falster, Lolland, Bornholm, Østsjælland, Amager, Hovedstaden, Nordsjælland, Sydsjælland, Midtsjælland) og Fyn (Østfyn, Sydfyn, Midtfyn, Nordfyn, Vestfyn).\nVed kig i statistikkerne står det tydeligt, at internet shoppere typisk søger blandt andet frugtbuske tilbud og frugtbuske online. Vi ser derudover mange gange mennesker kigge efter eksempelvis billig frugtbuske, køb frugtbuske og frugtbuske priser, foruden de velkendte plantecentre som Duelunds Planter, Plantetorvet, Lundhede, Plantorama, Planterskoler, Jespers Planteskole, Planteshop, Blomsterverden og Kridtvejs Planter.\nDet er efterhånden ret let for os alle at kigge efter tilbud på billige frugtbuske online på flere internet webshops, og af den grund har utallige online webshops fundet det uundgåeligt at stampe udsalgspriserne på frugtbuske enormt, og ovenikøbet love billig levering.\nDet kan ikke desto mindre blive udbytterigt at sammenligne nogle e-forretninger efter tilbud på frugtbuske online før du køber, så man er sikker på at opnå den mindst kostelige pris. Kig ikke kun hos de gængse havecentre som Plantetorvet, Lundhede, Kridtvejs Planter, Jespers Planteskole, Planterskoler, Planteshop, Blomsterverden og Duelunds Planter.\nMan skal ikke desto mindre være så påvagt, at i tilfælde af at en butik afhænder billige frugtbuske online til salg for en pris der kan ses som ufattelig favorabel, bør det mange gange være et fingerpeg om en snydagtig internet virksomhed. Shopping med kort er imidlertid indbefattet af et regelsæt, hvilket passer på køberen overfor snydagtige online butikker.\nVi slår generelt et slag for køb med gængse betalingskort eller betalinger med mobilen. Som et alternativ burde du bruge en billig afbetalingsordning fra for eksempel ViaBill, såfremt du hellere vil afdrage beløbet til frugtbuske i flere bidder. Dette tilbydes ofte hos specialiserede webshops, men sjældent de velkendte plantecentre som eksempelvis Blomsterverden, Plantorama, Planteshop, Duelunds Planter, Plantetorvet, Planterskoler, Jespers Planteskole og Lundhede.\nNår man kigger i data står det tydeligt, at internet shoppere tit søger for eksempel frugtbuske online og frugtbuske priser. Foruden dette ser man typisk internet shoppere søge efter blandt andet billig frugtbuske, køb frugtbuske og frugtbuske tilbud.\nTrustpilot forærer dig altid fordelagtige chancer for at udforske en række aktuelle konsumenters vurderinger og på grund af dette foreslåes det, at du beser webshoppens anmeldelser før du bestiller billige frugtbuske online.\nFacebook bringer dig desuden fuldt ud fantastiske genveje til at få indblik i e-shoppens pålidelighed. Derudover ser vi nogle online virksomheder hvor det er muligt at udfærdige en kritik af deres købsoplevelse, hvilket tilmed kan anvendes til at fornemme kundetilfredsheden.\nForinden folk shopper billige frugtbuske online i en e-shop bør de i princippet tyde e-butikkens forretningsaftale, dog er det gerne en omfattende opgave, specielt ved de velkendte plantecentre som Planteshop, Plantetorvet, Jespers Planteskole, Duelunds Planter, Planterskoler, Kridtvejs Planter, Blomsterverden, Lundhede og Plantorama.\nEn nemmere løsning kan derfor være at finde ud af om netbutikken er e-mærket medlem, da det længe har været en indikation om at netshoppen lever op til de officielle danske regler, foruden at webbutikken regelmæssigt monitoreres af jurister der kender til de gældende love.\nDette er desuden en god lejlighed til hjælpende service, når du skulle få besvær med din ordre på frugtbuske. Foruden dette er det godt at køber er påpasselig med de mest essentielle vedtægter gældende for købet af frugtbuske online, f.eks. hvilken bytteret netbutikken bruger.\nDerfor er det tillige vigtigt, at man når som helst beholder sin købsbekræftelse, således man fremadrettet vil kunne bevise sit køb af frugtbuske, hvad end man har købt ved Planteshop, Lundhede, Kridtvejs Planter, Jespers Planteskole, Plantetorvet, Planterskoler, Blomsterverden, Duelunds Planter eller Plantorama.\n1Det er efterhånden rigtig enkelt for folk at finde tilbud online på billige frugtbuske fra flere online selskaber, og altså præsterer massevis af online firmaer levering uden gebyr. Men det kan ikke desto mindre vise sig lønnende at undersøge nogle få netshops efter tilbud forud for at du gennemfører din bestilling, således at du er på den sikre side med at få fat i den laveste pris.\n2En stor portion e-handler tildeler nu om dage diverse forskellige billige løsninger til levering til frugtbuske. Den mest benyttede er nu om stunder afhentningssteder, hvor du så nemt kan hente de købte produkter når det passer dig bedst. Fragtformen er nemlig temmelig fleksibel, og ofte endda den mindst kostelige mulighed for levering.\n3Generelt anbefaler vi at kigge om online forhandleren er medlem af e-mærket, hvilket længe har været et bevis på at webshoppen lever op til de opstillede regler, og at internet webshoppen tit undersøges af fagfolk der forstår vedtægterne på området. Forud for at nogen shopper billige frugtbuske i en e-forretning bør man ideelt set læse shoppens handelsvilkår.\n4En række online varehuse frembyder levering uden gebyr på frugtbuske, men i reglen afkræver det at du shopper for et konkret beløb. Som alternativ burde du beslutte sig for den mindst kostelige fragtform, hvilket i de fleste tilfælde vil være at få dem til at bringe din pakke til et udleveringssted. Leveringsformen bliver almindeligvis ydermere temmelig fleksibel. Den mest prisbevidste leveringsmetode kan ikke modsiges at være at hente produkterne selv.\n5Trustpilot forærer dig adskillige fine genveje til at finde ud af ret mange eksisterende brugeres reflektioner og derfor er det fornuftigt, at du efterforsker internet virksomhedens kritik forud for at du køber billige frugtbuske online. Facebook frembyder lige så vel altid solide løsninger til at få indblik i internet firmaets pålidelighed.\n6Den mest betalelige fragtform vil altid være selv at hente varerne, som desværre beroer på at du opholder dig tæt på online forhandlerens adresse. Den type af levering kan være ret så udslagsgivende om vi behøver frugtbuske om et øjeblik. Alternativt så lover en hel del internet selskaber gratis fragt, men ofte gælder det kun hvis der bestilles for et bestemt beløb.\n7Vi tilråder bestillinger med kort eller mobilbetaling. Kortbestillinger er inkluderet i en retningslinje, hvilket skærmer køberen imod falske e-shops. Som et alternativ burde du anvende en billig afdragsløsning som for eksempel ViaBill, ifald du vil finansiere betalingen over tid.\n8Fragtperioden er selvfølgelig usædvanlig væsentlig forudsat man har brug for produktet fluks, så derfor er det sandelig meningsfuldt at du undersøger leveringstiden for frugtbuske. En del online firmaer tilsiger billig levering på næstkommende hverdag på adskillige varenumre, men glem ikke at det er underforstået at du når at bestille inden et fastslået tidspunkt.\n9Forinden folk køber billige frugtbuske på en webbutik bør de i princippet overveje deres regler, det er dog gerne ikke super spændende. Derudover stiller vi forslag om at du er vaks omkring de mest relevante retningslinjer der kan have indvirkning på købet af billige frugtbuske online, som fx hvilken byttepolitik online webshoppen garanterer.


Modul 1: Hvad gik Candlelight bevægelsen ud på i Sydkorea, hvad ledte op til de-monstrationerne, og | Korean Studies online\nI dette modul bliver eleverne introduceret til Candlelight bevægelsen og hvad der ledte op til denne. Gennem modulets fire øvelser vil eleverne i øvelse 1 og 2 tilegne sig viden om bevægelsen. I øvelse 3 og 4 skal ele-verne arbejde med årsager til bevægelsen og reflekterer over individet som en historieskabende aktør. Ele-verne har inden timen læst fremstillingsteksten.\nFor at sikre et fælles vidensgrundlag skal eleverne nu i små grupper på baggrund af fremstillingsteksten tale om forløbet som ledte op til Candlelight bevægelsen. Sammen svarer de på de tre arbejdsspørgsmål:\n- Hvad skete der den 16 april 2014 i Sydkorea?\n- Hvad symboliserede den gule sløjfe efter Sewol-tragedien? Hvad ændrede den gule sløjfe som sym-bol sig til?\n- Hvornår startede Candlelight bevægelsen?\nKlassen ser sammen de tre videoer. Eleverne er forinden blevet delt i grupper (ca. 4 personer. 1 klasse med 24 elever vil der være 6 grupper, så 2 grupper er ansvarlig for en video), som hver har ’ansvaret’ for en video. Alle bedes om at skrive noter til hver video med ny viden de får, eller spørgsmål de har undervejs. Der kan også tages udgangspunkt i spørgsmålene til hver video, som eleverne skal besvare. Eleverne har i deres gruppe 3 minutter til at snakke om deres nedskrevne noter til den video, som de er ansvarlig for. Den ansvar-lige gruppe fremlægger nu kort hovedpointerne fra deres egne noter.\nVideo 1: Protesting the Sewol Ferry’s sinking in Kwanghwamun 2014 (3:17)\n- Hvad tror du de besøgende til demonstrationen skriver under på?\n- Hvordan er stemningen i videoen?\n- Hvilke forskellige objekter i gul er til stede? (f.eks. den gule sløjfe)\nVideo 2: Korea’s Poltical Tensions Keep Rising (3:01)\n- Læg mærke til de to forskellige demonstrationer. Hvad demonstrerer de hver især for/imod?\n- Hvad er ifølge Park Won-soon (Seoul’s borgmester) de to grunde til at folket demonstrerer?\nVideo 3: Six Month of Candlelight Revolution (3:24)\n- Hvilke personer deltager i demonstrationerne?\n- Hvor længe varede demonstrationerne?\n- Hvad resulterede demonstrationerne i? Hvad var målet?\nFagligt mål: Skelne mellem forskellige typer af forklaringer på samfundsmæssige forandringer\nDenne øvelse fokuserer på årsagen til Candlelight bevægelsen. Eleverne har til opgave i små grupper at ind-dele de nedenstående årsager ud fra vigtighed og forskellige former for årsager. Klassen taler derefter i ple-num om årsagerne til demonstrationerne mod Park Geun Hye.\nBud på årsager til Candlelight bevægelsen:\n- Utilfredshed over korruptionsskandalen med Park Geun Hye\n- Sorgen og efterfølgende vrede over de tabte liv efter Sewol færgeulykken\n- Vrede over regeringens håndtering af Sewol færgeulykken\n- Øget brutalitet fra politiet i forbindelse med demonstrationer\n- Utilfredshed over Park Geun-Hye administrationens generelle politik\nBaseret på nedenstående citater skal eleverne reflektere over karakteren af demonstrationerne, og hvordan de som individer kan være historieskabende aktører.\nEleverne skal i grupper læse de 4 citater (evt. se videoen) og svare på følgende spørgsmål:\n- Hvad bliver der sagt i citaterne?\n- Hvilken baggrund har personerne fra citaterne? (f.eks. politiker, borger, studerende, pensionist)\n- Hvorfor er personerne mødt op til demonstrationen?\nVideo fra den sjette demonstration i november 2016. Små interviews fra demonstranter\n- Demonstrant: ”Jeg har ikke engang spist morgenmad endnu, men mit ubehag er ikke det vigtige her. Jeg er bare virkelig frustreret over regeringen.”\n- Demonstrant: “Jeg er kommet her i dag, fordi jeg gerne vil vise, at vi, folket, har vores egne tanker og ikke bare kan skubbes rundt”\n- Studerende: “Det kan godt være, at demonstrationen tager tid fra vores studier, men vi føler, at det vil hjælpe os i fremtiden ved at være ude og opleve det demokratiske samfunds ansvar i aktion.”\n- Ældre dame der samler skrald fra gaden i løbet af demonstrationen.\n“Det her er den nye made at demonstrere på, hvor det tidligere altid var voldelige demonstrationer og det gør mig meget glad. Det er derfor, at jeg i det mindset kan samle skrald op og vise alle, hvor godt disse demonstrationer forløber.”\nI plenum diskuteres følgende spørgsmål:\n- Hvad tror I fik folk til at møde op demonstrationerne?\n- Overvej hvorfor både unge og gamle deltog i demonstrationerne? Hvordan kan man som enkeltper-son være med til at påvirke historien?


Mit grønne univers: december 2012\nKære læsere af "Mit grønne univers".\nI ønskes alle et godt nyt (have)år.\nHer på årets sidste dag, sidder jeg og ser på billeder fra vores gamle have (2010) og drømmer.\nJeg glæder mig vildt til, at få skabt en frodig og blomsterrig have, her hvor vi bor nu...........\n...................og til igen at få et skønt drivhus :-)\nDer er håb forude, sådan så det ud i vores gamle have i foråret 2005.\nDet ligner meget, det vi har gang i her lige nu ;-)\nIndsendt af Vivi kl. 10.11 31 kommentarer:\nVinterarbejde i haven\nI forgårs fældede vi de træer og buske, der stod her midt på plænen.\nHer i eftermiddag har vi været i gang med oprydningen, og det skrider pænt frem :-)\nDet er dejligt at gå i haven og hygge sig med noget vinterarbejde, når vejret bare er nogenlunde.\nAlle smågrene bliver lavet til flis.\nDet er ikke de store mængder det giver, men kæmpebunker af grene forsvinder stille og roligt.\nDe grene der ikke kan gå gennem kompostkværnen, skal saves op til brænde.\nIndsendt af Vivi kl. 16.12 10 kommentarer:\nEtiketter: Haven dec 2012\nBeskæring af vinen\nI formiddags var jeg ude og beskære vinen, så den er klar til en ny sæson.\nDen er vokset rigtig fint, og fylder næsten gavlen :-)\nJeg kan ikke lade være med at tænke et år tilbage, hvor vinen tog sig sådan ud, før jeg for alvor satte saksen i den.\nDer var ikke meget tilbage efter beskæringen, men som det ses på det øverste billede, er det blevet ret godt her et år efter :-)\nIndsendt af Vivi kl. 12.26 6 kommentarer:\nFældning af træer og buske\nGåture og afslapning på sofaen med en god bog er perfekt et par dage, men så skal der altså også til at ske lidt andet.\nTræerne og buskene her midt på plænen skal fældes til fordel for en havedel med mere spændende træer og buske, samt stauder og løgplanter i gule og orange farver.\nHer ses den ikke særligt bevaringsværdige beplantning fra den anden side.\nH.J. har lånt en motorsav, til det grove :-)\nDet er meget let at fælde en hel masse, men oprydningen tager tid.\nGodt vi har vores lille maskine, som kan forvandle smågrene til flis. Flis skal vi bruge en masse af, til de stier, der skal sno sig ind mellem læhegnet og ud i plænen.\nDer bliver naturligvis også en masse grene, som skal saves op til brænde. Jeg har det rigtig fint med, at vi kan bruge alt det vi saver ned, i stedet for at fjerne det fra vores matrikel.\nHvor er det godt, at få noget fældet.\nDet bliver dog endnu bedre, når vi når til at skulle plante noget i igen :-))\nDet var så den ene stamme på ahornen.\nHer vælter den næste stamme.\nPerfekt, de landede helt som planlagt :-)\nHan kan sku´ endnu den gamle dreng, selvom det er mange år siden, han arbejdede i skoven med at fælde gran :-)\nEn del oprydning venter os, inden vi skal videre med stykket ud mod vejen.\nHaven bliver noget bar en periode, til vi får plantet nyt.\nHvis der sidder nogen derude, som synes det er synd, det vi gør lige nu, så vent og se hvordan det hele tager sig ud om et par år, når der er kommet nye planter i.\nJeg er overbevist om, at det bliver rigtig godt :-)\nIndsendt af Vivi kl. 16.40 8 kommentarer:\nAfslapning og et nyt haveår på vej\nVi går og nyder vores fridage her mellem jul og nytår. Det var hyggeligt med besøg juleaften og 1. juledag, men det er også skønt at læne sig tilbage, nyde stilheden og lave absolut ingenting, andet end det vi lige har lyst til her og nu :-)\nGåture med Zita er altid godt, både for den og os ;-)\nI dag gik turen rundt om Engsøen i Grindsted.\nEn tur ud i haven kan jeg heller ikke lade være med, selvom det stadig er noget begrænset, hvad der er at se på derude om vinteren.\nI skovbedet var jeg på kig efter nogle af de løg, jeg satte sidste forår.\nDer er kommet enkelte små spirrer op af jorden, men se lige her, det må være musene, der har været i gang hmm.........\nDer bor ret så mange mus i jorden ovre i skovhaven.\nJeg er vældig glad for de stedsegrønne planter, jeg har fået i jorden. Det syner ikke af så meget endnu, men afgrænser alligevel lidt ind til planteskolebedene.\nJeg glæder mig til at få planteskolebedene gravet færdig, så der kan komme trækanter omkring. Når jeg når dertil, har jeg et helt haverum, der er på plads, det er da et delmål :-)\nI et hjørne af et af planteskolebedene har jeg nogle små grantræer stående.\nDette bed er fyldt pænt op med stauder. Til sommer bliver der lidt at se på her, hvis planterne ikke når ud i haven inden.\nJordskokkerne har vi ikke spist endnu, men med det milde vejr, kan de nemt komme af jorden, så mon ikke de havner på middagsbordet først i det nye år :-)\nDet ser lidt tilfældigt ud med de pletter i plænen, hvor jeg har vendt jorden, men bare vent......\nDer er en plan, og pludselig begynder tingene at tage form ;-)\nFasaner er der masser af i vores have, men ud over de almindelige fasaner, har vi også et par stykker af disse mørke eksemplarer.\nIndsendt af Vivi kl. 15.43 10 kommentarer:\nEtiketter: Diverse, Haven dec 2012, Zita\nI ønskes alle en rigtig glædelig jul :-)\nJulen nærmer sig med hastige skridt, og julefreden er ved at indfinde sig i vores stuer.\nDer er dog en del småting, der skal ordnes, inden vi kan læne os tilbage og nyde den første julemiddag her i huset, hvor vi i år bliver 8 omkring bordet.\n1. juledag holder vi traditionen tro julefrokost for børn, svigerbørn og børnebørn.\nUdenfor sner og fyger det.\nDet er rigtig råkoldt.\nHer inde i stuerne har vi det lunt og godt. Brændeovnen sender en dejlig varme fra sig, og det er rigtig hyggeligt at tulle rundt i fred og ro og ordne de sidste ting :-)\nIndsendt af Vivi kl. 12.33 24 kommentarer:\nLangt om længe oprandt årets korteste dag, og ihh... hvor jeg glæder mig over at vi er nået vendepunktet, og dagene dermed igen bliver længere :-)\nMørket har gennem den seneste tid tidligt sænket sig over landet, så det ikke har været muligt at nå ud med kameraet sidst på eftermiddagen, når jeg er vendt hjem fra arbejde - derfor er der ikke kommet ret mange indlæg herfra den seneste tid.\nI dag valgte jeg at holde fri fra arbejde allerede til middag, mentalt var jeg gået på juleferie, så hvorfor så ikke gøre det helt fysisk ;-)\nDet er meget begrænset, hvad der er at se på i vores have på denne årstid, men lidt er der jeg kan glæde mig over.\nEn pænt stor troldhassel kan jeg aldrig blive træt af :-)\nDenne fine kristjørn er skøn, stor og fyldig....\n.............med de fineste små grønne blade :-)\nDette er knap så skønt, muldvarpene har igen i år overtaget plænen som deres vinterdomæne :-(\nEn dejlig lang juleferie er startet. Jeg er spændt på hvordan vejret arter sig, og på hvordan mit/vores energi niveau bliver, men skulle trangen til lidt havearbejde dukke op, er der nok at tage fat på.\nTræet og buskene her skal fældes, til fordel for en gul/orange havedel.\nDisse træer og buske skal ligeledes lade livet til fordel for en materialeplads og en lille frugthave.\nRundt om disse stedsegrønne planter, som kom i jorden lige inden den første sne, skal der laves et bed, og flere stedsegrønne fra mit planteindslag skal flyttes herover.\nNår jeg vil fælde noget, er det jo særdeles vigtigt, at der plantes andre træer og buske i stedet. Noget af det jeg vægter højt er, at det der kommer i stedet, er noget, som også i vinterhalvåret kan berige haven enten med farve eller form.\nSkovhaven ser meget bar ud lige nu, men jeg er spændt på om de løgvækster og planter jeg fik i jorden tidligere på året kommer op, eller om musene har ædt det meste.\nEt par hjortetunger bryder dog den bladfyldte skovhave :-)\nIndsendt af Vivi kl. 20.14 10 kommentarer:\nStemningsbilleder fra min lille julebutik\nIndsendt af Vivi kl. 20.03 22 kommentarer:\nStemningsbilleder fra en decemberdag på landet


SannePKunst: Dejligt Blogtræf.\nsøndag den 26. februar 2012 Indsendt af sannepkunst Etiketter: Blogtræf\nSøndagen gik i selskab med en masse dejlige Blogkvinder. Her blev snakket, udvekslet ideer og alle var bare så søde og klar til, at give en hjælpende hånd, her var rigtig god stemning :0)\nJeg havde kastet mig ud i et lidt stort projekt, set ud fra, at jeg nærmest aldrig har syet et større projekt før. Men med en hel del hjælp fra søde Trillemus, lykkes det at få syet en Onepiece dragt til Clara. Var lidt nervøs for, om hun ville gå i noget hjemmesyet, men hun hoppede lige i den, da jeg kom hjem...PYHAAA :0)\nMen næste gang...for der blive en næste gang ik?.... så skal jeg nok have gang i et lidt mindre projekt, så der er mere tid til at hygge snakke.\nJeg fik heller ikke taget så mange billeder, det var der jo ikke tid til. Men kig hos Anna/LaRalil for deltagerliste, der er en masse gode billeder, hos de forskellige Bloggere :0)\nTak til Anna og hendes assistent Line fordi de gider stable så hyggeligt et Blogtræf på benene :0)\nat: 26. februar 2012 kl. 08.49 sagde ...\nDejligt at se hende i dragten. Den blev altså også skide flot!! Godt stykke arbejde...\nOg tak for hyggeligt samvær både i bil og til træffet. Vi ses..\nat: 26. februar 2012 kl. 09.15 sagde ...\nHvor ser det bare hyggeligt ud. Gid man boede i Jylland ;-)\nat: 26. februar 2012 kl. 09.25 sagde ...\nI lige måde (0:\nJa vi jyder kan også (0;\nat: 26. februar 2012 kl. 09.31 sagde ...\nTak for sidst.. Det var så hyggeligt..\nSkøn tid i bilen.. også.. fru Møghe..\nClara ser jo helt fantastisk ud i den nye heldragt.. Godt den blev færdig..\nat: 26. februar 2012 kl. 10.00 sagde ...\nTak Fru Møghe.... Det var rigtig hyggeligt (0: Hun er rigtig glad for den og vil have den på i skole imorgen... Jubiiie (0:\nat: 26. februar 2012 kl. 11.42 sagde ...\nDet lyder til I har haft en rigtig hyggelig dag :o)\nat: 26. februar 2012 kl. 12.08 sagde ...\nIhh, hvor ser det hyggeligt ud.\nJeg vil gerne med næste/en anden gang.\nMåske skulle vi stable noget på benene i Nordjylland?\nat: 26. februar 2012 kl. 12.11 sagde ...\nTak for en super hyggelig dag, det var dejligt at møde jer! Jeg har lavet en lille DIY til QR-koderne, som lovet :)\nat: 26. februar 2012 kl. 12.20 sagde ...\nTak for en enormt hyggelig dag! Jeg glæder mig allerede til flere kreadage!\nDet var SÅ godt, at du nævnte, at du var "faldet af" min blog, så giver det hele mening for mig. Jeg har nu også opdaget mange blogs jeg selv er faldet af uden at lægge mærke til det. Jeg tænkte bare, at de måtte være holdt op med at blogge.\nFedt, at du blev færdig med projektet! Og dejligt at se det på :)\nat: 26. februar 2012 kl. 12.35 sagde ...\nTak for sidste - det var rigtig hyggeligt.\nOg det ser da ud til at den passer Clara perfekt, håber hun blev glad for den.\nat: 26. februar 2012 kl. 14.46 sagde ...\nRigtig fin dragt, der passer fint :-) Hyggeligt at møde dig - god søndag :-)\nat: 26. februar 2012 kl. 16.08 sagde ...\nHej Sanne. Tusind tak for en skøn dag. Det var godt at Clara blev glad for dragten. Du blev jo en hel haj med den symaskine :-D\nat: 26. februar 2012 kl. 17.45 sagde ...\nHej Mona! Det var det virkelig også (0: Kan kun anbefales.\nat: 26. februar 2012 kl. 17.46 sagde ...\nHej Louise! Tror måske også der er noget i støbeskeen (0:\nat: 26. februar 2012 kl. 17.47 sagde ...\n1000 tak Eva... Den Diy skal jeg lige have tjekket (0:\nat: 26. februar 2012 kl. 17.49 sagde ...\nBloggen kan virkelig opføre sig underlig indimellem. Jeg har efter hånden oplevet det et par gange.\nat: 26. februar 2012 kl. 17.50 sagde ...\nHej Camilla! Hun blev som hun selv sagde det..."Mega glad for den"\nat: 26. februar 2012 kl. 17.51 sagde ...\nDet var også rigtig hyggeligt at møde dig og tak for den fine pose (0:\nat: 26. februar 2012 kl. 17.52 sagde ...\nHej Mette! Haj og haj det ved jeg ikke. Men er så glad for din store hjælp, den var ikke blevet til meget uden dig (0:\nat: 28. februar 2012 kl. 08.36 sagde ...\nSelv tak for en skøn dag, Sanne.\nKh Line (aka assistenten) ;)\nat: 28. februar 2012 kl. 18.25 sagde ...\nSelv tusind tak for en dejlig dag, og rigtig meget tak for de smukke øreringe (som jeg håber jeg kan få efter endnu en kamp med Emilie om vores fælles gaver) - de er jo helt fantastiske!\nDet var rigtig hyggeligt at hilse på dig (igen?! - synes jeg kan huske at vi har hilst på hinanden før?!), og fik et mindre chok da jeg opdagede at jeg ikke var fast læser på din blog! Det er der hermed rettet op på!!! :-D\nHa' en helt urimeligt lækker tirsdag aften!