Derfor kom sporten på sprøjten | Socialistisk Revy 6\nNr. 6 – August 1998 – side 20\nDoping, disciplin og sponsorernes magt har fjernet den sidste rest af kreativitet og leg i sporten. Hans Erik Madsen beskriver, hvordan sporten er en del af den kapitalistiske markedsøkonomi\n“Idræt er ikke længere idræt, men Big Business. Idrætsfolkene er ikke længere idrætsfolk, men reklamesøjler. Og tilskuere og tv-seere følgelig ikke længere idrætsinteresserede, men kunder.”\n(Henrik H. Brandt, Jyllands-Posten, tirsdag den 14. juli 98.)\nSport er Big Business. Men sport er mere end blot et spejlbillede på den kapitalistiske produktionslogik: konkurrence og jagten på profit. Sport er også et vigtigt ideologisk redskab for at bevare kapitalismen. Sport bliver nydt af millioner af mennesker verden over – og af præcis samme grund er sport også Big Business.\nIngen kan i dag være i tvivl om at sport og penge hænger uløseligt sammen. Episoden med Ronaldo, som på trods af sygdom højest sandsynlig blev tvunget af sin sponsor Nike til at stille op i VM-finalen i fodbold i år, eller afsløringen af Tour de France-rytternes systematiske anvendelse af doping er blot nogle af de seneste eksempler på, hvordan pengeinteresser sættes over menneskelig velfærd.\nMen sport og penge er ikke kun et anliggende på internationalt topplan. Det præger i højere og højere grad al sportslig aktivitet. Fx har et fodboldhold, som ikke er i stand til at stable en omsætning på 4-5 millioner på benene, ikke en chance for at overleve i den hjemlige superliga. Det er på det niveau, Århus Fremad har skrabet sig igennem og overlevet sin første sæson. Og det er ud fra den betragtning, at nyoprykkeren B93 faktisk allerede nu dømmes til nedrykning. Firmaet B93 er slet ikke gearet til kapitalistisk konkurrence på det niveau.\nDen kapitalistiske konkurrenceidræt påfører idrætsudøveren den samme nedslidning af kroppen, som ensidigt gentaget arbejde i produktionen nedslider arbejderne\nVerdensmesterskaberne i fodbold er den foreløbige kulmination for den globale sportsindustri. Frem til finalen den 12. juli regnede de franske arrangører med, at et samlet publikum på 37,5 milliarder mennesker havde fulgt stjernerne på grønsværen på deres tv over alt på kloden. Alene finalen, forventede man, ville blive set af en fjerdedel af klodens befolkning. Alt dette ved sponsorerne. Eric Kraus, talsmand for Gillette sagde således: “Vil man være global aktør, må man være med ved VM.”\nSponsorrækken bestod da også af lutter kendte: Adidas, Coca-Cola, Canon, McDonalds, Mastercard – disse giganter har tilsammen lagt 2,8 milliarder kroner i det internationale fodboldforbund FIFAs kasse for at få lov til at reklamere for deres mærker i verdensoffentligheden og sætte VM 98-logo på deres produkter. Samtlige 12.000 officials bar under VM Adidas' tre striber. Det skulle styrke deres muligheder for at fastholde sin markedsandel på 36 pct. i Europa og udvide det på andre kontinenter overfor især konkurrenten Nike.\nIndtægterne fra tv-transmissionerne spillede også en enorm rolle. Og prisen for tvrettighederne er tordnet i vejret. I 1987 købte de europæiske public-servicestationer i EBU rettighederne til fodbold VM fra 1990 til 1998 for en pris på 344 millioner dollar. Til sammenligning kostede det den tyske mediegigant Leo Kirch 2,2 milliarder dollars at købe rettighederne til de næste tre VM-slutrunder.\n“Der er ingen varer eller serviceydelse i verden, som har været udsat for så kraftige prisstigninger på så kort tid,” udtaler vicepræsident i EBU, Boris Bergant.\nFIFA, der får en kommission på 20 procent af tv-rettigheder, billetter og varelicenser, har siden VM i 1994 fordoblet den sæk penge, der udbetales til hvert af de deltagende hold pr. kamp, de spiller for VM-forretningen, så det nu er på 4 millioner kr. pr kamp. Men det overgås af lukrative sponsorkontrakter, som de nationale fodboldforbund kan indgå. Fx har Brasiliens guldhold fra sidste VM i fodbold fået en 10 årig kontrakt med Nike på 200 millioner dollars. De to firmaer er hver især sponsor for seks nationale hold ud over et utal af individuelle spillere.\n20 pct. af alle tilskuerpladserne er opkøbt af sponsorerne – som giver dem videre til ansatte, forretningsforbindelser etc. Det har drevet billetpriserne i vejret, hvilket har medvirket til at færre og færre fra arbejderklassen har råd til at gå til fodbold. Det har ført til protester og udgør en del af miseren bag optøjerne blandt tilskuerne – vel og mærke blandt alle de, som ikke kunne få billetter.\nAt sport og penge hænger uløseligt sammen er åbenbar for selv de mest fanatiske sportstilhængere. Hvad der er knap så åbenbart, er den rolle, som sporten spiller rent ideologisk. To britiske erhvervsledere udtalte efter EM i fodbold i 96:\n“En glad arbejdsstyrke er en bedre arbejdsstyrke – Englands sejre har givet et lift,” og “jo flere sejre, desto højere produktivitet”. Ideerne om, at “vi er alle i samme båd”, er lettere at markedsføre, når nationens hold stiller op.\nFor de mange tilskuere fra arbejderklassen giver sporten en mulighed for at flygte fra den kedelige fremmedgjorte hverdag og for at kunne identificere sig med de kendte stjerner, klubber og landshold, hvilket kan give afveksling og spænding i tilværelsen. Men i virkeligheden afspejler sporten netop den kedelige hverdag. Som den tyske socialist Adorno rammende skrev det: “Underholdningen i avancerede kapitalistiske samfund er arbejdets forlængelse.” Ligesom på fabrikken er nøgleordene for sportslig succes effektivitet og disciplin, hvilket ofte fører til nedslidning og ødelæggelse af den menneskelige krop. Træningen er i stigende grad inhuman, baseret på teknikker, som er lig dem, der bliver brugt i produktionen. For mange idrætsfolk, som ikke når sportens absolutte top, slutter karrieren med social deroute. Som i markedsøkonomien er konkurrencen selve kernen i sport. Evnen til at blive først, gøre tingene bedre end andre og slå en anden. Alt, der tæller i sport, er målbart og kvantitativt.\nArbejdere, der til dagligt protesterer mod mange af disse ting, når det gælder arbejdet, accepterer samtidig de samme holdninger og metoder, for så vidt det gælder sport.\nMen hvis sporten afspejler det kapitalistiske konkurrencesamfund, hvad så med den sport, der eksisterede før kapitalismen?\nSå vidt det er kendt, fandt systematisk sport for første gang sted i det antikke Grækenland. De Olympiske Lege blev til på et tidspunkt i det syvende århundrede f. kr. Ved disse lege prøvede de græske bystater deres militære kræfter af mod hinanden i sportslige lege. På den måde kunne de måle, hvem der havde de bedste soldater uden at der fandt direkte krigshandlinger sted, der kunne svække dem. Styrkeprøverne fandt sted indenfor discipliner som løb i fuld militær udrustning, spydkast, brydning, boksning og det såkaldte pankatrion. Sidstnævnte var en specielt ondskabsfuld kampsport, hvor alt var tilladt, bortset fra at stikke øjnene ud på hinanden. Legenes mål var entydigt at sikre, at den herskende klasse i de enkelte bystater havde krigere, som kunne sikre dem kontrollen over deres undersåtter, slaverne, samt forsvare sig overfor rivaliserende bystater. På den måde afspejlede sporten datidens samfund, nemlig slaveøkonomien den militære konkurrence mellem bystaterne.\nFørst år 300 f. kr. ændrede legene karakter, efter at bystaterne blev samlet i de hellenistiske kongeriger, hvilket gjorde de selvstændige byhære overflødige. Efterhånden skabtes et lag af specialiserede idrætsfolk, som levede af deres kunnen. Da romerne senere erobrede Grækenland, cementeredes legenes rolle som skuespil for folket. Men legene og sporten blev aldrig løsrevet fra den daglige jagt efter magt og profit med enten “fredelige midler” via slaveri og lønarbejde eller via krig.\nDe moderne olympiske leges stifter, franskmanden Pierre Courbertin, var dybt frustreret over Frankrigs nederlag til Tyskland i 1870-krigen. Han mente, at fiaskoen kunne være undgået, hvis idrætsundervisningen var blevet taget seriøst i skolerne. Senere mente han, at idræt var sund opdragelse for alle verdens unge.\nOpfattelse af spil og fysisk udfoldelse har skiftet op gennem historien. Hvordan kunne det også være anderledes. Mange af de institutioner, som i dag bliver beskrevet som tidløse, er i virkeligheden et produkt af samfundsproduktionen, som har skiftet rolle og karakter, efterhånden som det antikke samfund blev erstattet med feudalismen og det samfund igen med kapitalismen.\nKigger vi på nutidens måde at dyrke sport på, så opstod den i snæver sammenhæng med kapitalismens gennembrud og den koloniale imperialistiske ekspansion i 1800-tallet.\nFodbold er nok den mest populære sportsgren i dag på verdensplan. Men dens rødder udspringer af den kristne opfattelse af “en sund sjæl i et sundt legeme” fra ca. 1850 på de engelske kostskoler – Eton, Rugby, Harrow osv. Målet var at udvikle store, stærke og selvbevidste mænd, som skulle lede samfundet. De første fodboldregler blev nedskrevet i 1848 på Cambridge University, og det var folk herfra, der stod bag oprettelsen af den første Football Association (FA) i 1863. I 1878 blev kostskolernes dominans brudt, da et professionelt hold vandt FA-turneringen. Fra da af begyndte professionel fodbold at dominere med spillere fra arbejderklassen.\nI starten var spillet ikke baseret på holdet, men mere på de enkelte spilleres individuelle præstationer. Der var ingen arbejdsdeling mellem de forskellige spillere. En god spiller var lig en god dribler – dribleri var hovedaktiviteten. Den første funktionelle arbejdsdeling kom mellem angreb og forsvar. Så kom målmanden. Men beskrivelsen af målmanden kom først ind i de nedskrevne fodboldregler i 1870. Det var erfaringer fra organiseringen af arbejdstyrken og selve produktionsprocessen i industrien, der tydeligere og tydeligere begyndte at slå igennem indenfor fodboldspillet i 1880'erne og 90'erne. Taktik, specialisering og arbejdsdeling, fysisk træning, opbygningen af fodboldligaer og klubber organiseret som firmaer kom til at gennemsyre sporten.\nUdviklingen af fodbold til en massesport hang også tæt sammen med kapitalismens udvikling. Efter at kapitalen råt og brutalt var slået igennem og havde udnyttet og hærget arbejdskraften, opstod kravene og kampen samtidig fra arbejderside om bedre forhold – kortere arbejdstid, mere velfærd, mere i løn. Kapitalisterne var nødt til at give indrømmelser både pga. presset fra arbejderklassen, men også fordi de selv havde en interesse i en mere stabil, sund og veluddannet arbejderklasse. Indførelse af fri lørdag eftermiddag og søndag og senere ferie var et kæmpe skridt fremad. Lørdag eftermiddag blev arbejdernes ugentlige åndehul – så var der fri søndagen over. Og denne fridag åbnede for alvor op for den populære sport.\nI England blev en en fjerdedel af fodboldklubberne oprettet af kirken. De store industrivirksomheder var også hurtigt ude. Professionel fodbold blev legalt anerkendt i 1885. Der blev tænkt ideologisk fra starten. “Det at sprede sporten i arbejderklassen oppefra var vigtig for at genetablere en respektabel arbejderklasse ovenpå de oprørske tendenser – chartistbevægelsen og Pariserkommunen,” skriver P. Hargreves i “Sport, politik og ideologi”. Der er ingen tvivl om, at det ideologiske element var vigtigt for borgerskabet .\nSamtidig blev sporten spredt ud over kloden af ingeniører, arbejdere, soldater og missionærer. Fx blev kricket og basketball spredt i Indien, på Cuba, i Mexico osv. I den forstand kom en del sportsgrene fra starten til at hænge snævert sammen med britisk imperialisme og nationalisme.\nImperialismen handlede om meget mere end at kontrollere mere land, flere stater, mere økonomi. Det handler også om at skaffe opbakning på hjemmefronten i den hjemlige arbejderklasse for imperialismen – at binde arbejderklassen til nationalisme og racisme. Den herskende klasse stod omkring århundredeskiftet i en situation, hvor den var nødt til at udvikle nye ideologiske redskaber for at udvide sin magt og samtidig bevare kontrollen over produktionsmidlerne og ikke mindst arbejderklassen.\nI den proces indgik sporten som en del af hele opbygningen af nationalstaten – fra kongehus, flag, grænser, møntenhed etc. som et helt sæt af identifikationspunkter for landets indbyggere overfor andre landes indbyggere. “Vi er alle i samme båd” og “vi kan klare os overfor andre lande”. Vi har noget til fælles som danskere uanset klassetilhørsforhold. Det var disse ideologiske opfattelser, sporten skulle være med til at udvikle, og det er så sandelig lykkedes til fulde. Ligeså lidt som sport og penge kan adskilles, kan sport og politik. Der har vel næppe i nyere tid været et eneste OL, som ikke har været forsøgt udnyttet politisk. Eller for den sags skyld et VM i fodbold, Tour de France osv.\nSport er uløseligt forbundet med nøglebegreber i kapitalismen: præstationer, konkurrence, rekorder, hierarki, fysisk hårdt arbejde. Sport uden konkurrence er ikke sport, og det uanset, om vi snakker holdsport eller individuel sport. I sport er legen forsvundet. Improvisation og spontanitet skubbes tilside for styring, målrettethed, systemer og disciplin. Som den tidligere anfører for Tottenham, Mike England, udtalte: “Jeg siger aldrig, at jeg spillede fodbold. Det var arbejde. Ingen spillede fodbold i 96, ved OL eller sidste VM.”\nSporten er ideologisk – fx er landsholdssport med til at styrke nationalismen\nEt af målene for socialismen er at genskabe mulighederne for leg, morskab og kreativitet, som under kapitalismen har trange kår, i såvel arbejde som fritid. Det vigtigste element er at fjerne konkurrencen som drivkraft. I størsteparten af menneskehedens historie før den private ejendomsret og klassedelingen opstod, var konkurrencen ikke det centrale element. Det afspejlede sig i de lege, der blev dyrket. Et eksempel er fra en type boldpil, som blev dyrket af indianere i Sydamerika. Princippet var, at efter en scoring skiftede den scorende spiller hold, således at balancen i spillet blev opretholdt. Det vigtigste var ikke at vinde, men spillet i sig selv. Under socialismen vil vi ikke længere være fremmedgjorte. Vi vil have taget kontrollen over vores arbejde og vores liv tilbage. Vi vil derfor også kunne udvikle og nyde fysisk udfoldelse med vægt på rekreation, leg, improvisation og spontanitet – vi vil nyde og udvikle vores kroppe og ikke ødelægge dem gennem konkurrence, doping og disciplin.\nMen så længe kapitalismen eksisterer, vil konkurrencesporten også gøre det, og den kan ikke negligeres, eftersom den spiller en rolle for kapitalismens bevarelse. I kampen mod kapitalismen må vi trække sportens funktion op af nationalismens og den borgerlige ideologis hængedynd. Bolsjevikkerne sagde nej til at deltage i de olympiske lege efter den russiske revolution i 1917. De ville ikke deltage i den nationalistiske konkurrence mellem landene, som tjente til at splitte arbejderklasserne op mod hinanden frem for at rette skytset mod fjenden derhjemme – deres egne herskende klasser.\nBorgerskabet ønsker os som supportere på tilskuerpladserne – de ønsker os ikke som klassebevidste modstandere på arbejdspladserne. Sportens opgave er at forhindre det sidste eller mindske faren for det. Derfor har den britiske socialist, Chris Bambery, også ret, når han i sin artikel “Marxisme og sport” skriver:\n“Vores mål er menneskehedens frigørelse og en verden med uanede muligheder, en verden i hvilken de kommende generationer vil kigge tilbage i forundring over noget som Olympiske Lege og derfor stille et spørgsmål – Hvorfor?”\nDet var også, hvad den portugisiske revolution i 74-75 i glimt bekræftede. Magten og ideerne blev vendt på hovedet. Det gamle fascistiske regime blev styrtet, og arbejdere og soldater tog i en kort periode magten.\nPå de store portugisiske fodboldstadions skrumpede antallet af tilskuere markant ind: flere og flere arbejdere blev grebet af selv at tage kontrollen over deres eget liv og samfundet som helhed – frem for lørdag efter lørdag at flygte fra virkeligheden og passivt nyde elitespillernes udfoldelse.


1 Reis 11 - Bíblia Online - danish\n2 Han havde 700 fyrsfelige Hustruer og 300 Medhustruer, og hans Hustruer drog hans Hjerte bort fra Herren.\n3 Da Salomo blev gammel, drog hans Hustruer hans Hjerte til fremmede Guder, og hans Hjerte var ikke mere helt med HERREN hans Gud som hans fader Davids.\n4 Salomo holdt sig da til Astarte, Zidoniernes Gudinde, og til Milkom, Ammoniternes væmmelige Gud.\n5 Således gjorde Salomo, hvad der var ondt i HERRENs Øjne, og viste ikke HERREN fuld Lydighed som hans Fader David.\n6 Ved den Tid byggede Salomo en Offerhøj for Kemosj, Moabs væmmelige Gud, på Bjerget østen for Jerusalem, og for Milkom, Ammoniternes væmmelige Gud;\n7 og samme Hensyn viste han alle sine fremmede Hustruer, som tændte Offerild for deres Guder og ofrede til dem.\n8 Da vrededes HERREN på Salomo, fordi han vendte sit Hjerte bort fra HERREN, Israels Gud, der dog to Gange havde ladet sig til Syne for ham\n9 og udtrykkelig havde påbudt ham ikke at holde sig til fremmede Guder; men han holdt ikke, hvad HERREN havde påbudt ham.\n10 Dog vil jeg ikke gøre det i din Levetid for din Fader Davids Skyld men jeg vil rive det ud af din Søns Hånd.\n11 Kun vil jeg ikke rive hele Riget fra ham, men give din Søn en Stamme deraf for min Tjener Davids Skyld og for Jerusalems Skyld, den By, jeg udvalgte.\n12 HERREN gav Salomo en Modstander i Edomiten Hadad af Kongeslægten i Edom.\n13 Thi dengang David lod Edomiterne hugge ned, da Hærføreren Joab drog op for at jorde de faldne og hugge alle af Mandkøn ned i Edom -\n14 Joab og hele Israel blev der i seks Måneder, til han havde udryddet alle af Mandkøn i Edom -\n15 da var Adad med nogle edomitiske Mænd af hans Faders Folk flygtet ad Ægypten til. Dengang var Hadad endnu en lille Dreng.\n16 De brød op fra Midjan og nåede Paran; og efter at have taget nogle Mænd fra Paran med sig drog de til Ægypten, hvor Farao, Ægypterkongen, overlod ham et Hus, tilsagde ham daglig Føde og gav ham Land.\n17 Og da Farao fattede særlig Godhed for Hadad, gav han ham sin Svigerinde, en Søster til Dronning Takpenes, til Ægte.\n18 Takpeness Søster fødte ham Sønnen Genubat; og da Takpenes havde vænnet Barnet fra i Faraos Hus, blev Genubat i Faraos Hus blandt Faraos egne Børn.\n19 Fremdeles gav Gud ham en Modstander i Rezon, Eljadas Søn, der var flygtet fra sin Herre, Kong Hadadezer af Zoba.\n20 Han samlede en Del Mænd om sig og blev Høvding for en Friskare. Han indtog Damaskus, satte sig fast der og blev Konge i Damaskus.\n21 Han var Israels Modstander, så længe Salomo levede.\n22 Endvidere var der Efraimiten Jeroboam, Nebats Søn, fra Zereda, som stod i Salomos Tjeneste, og hvis Moder hed Zerua og var Enke; han løftede Hånd mod Kongen.\n23 Hermed gik det således til Salomo byggede på Millo; han lukkede Hullet i sin Fader Davids By.\n24 Nu var Jeroboam et dygtigt Menneske, og da Salomo så, hvorledes den unge Mand udførte Arbejdet, gav han ham Opsyn med hele Arbejdsstyrken af Josefs Hus.\n25 På den Tid hændte det sig, engang Jeroboam var rejst fra Jerusalem, at Profeten Ahija fra Silo traf ham på Vejen. Ahija var iført en ny Kappe, og de to var ene på Marken.\n26 Da greb Ahija fat i den ny Kappe, han havde på, rev den i tolv Stykker\n27 Den ene Stamme skal han beholde for min Tjener Davids Skyld og for Jerusalems Skyld, den By, jeg udvalgte af alle Israels Stammer;\n28 det vil jeg gøre, fordi han har forladt mig og tilbedt Astarte, Zidoniernes Gudinde, Kemosj, Moabs Gud, og Milkom, Ammoniternes Gud, og ikke vandret på mine Veje og gjort, hvad der er ret i mine Øjne, eller holdt mine Anordninger og Lovbud som hans Fader David.\n29 Fra ham vil jeg dog ikke tage Riget, men lade ham være Fyrste, så længe han lever, for min Tjener Davids Skyld, som jeg udvalgte, og som holdt mine Bud og Anordninger.\n30 Men jeg vil tage Riget fra hans Søn og give dig det, de ti Stammer;\n31 og hans Søn vil jeg give en Stamme, for at min Tjener David altid kan have en Lampe for mit Åsyn i Jerusalem, den By, jeg udvalgte for der at stedfæste mit Navn.\n32 Men dig vil jeg tage og sætte til Hersker over alt, hvad du attrår, og du skal være Konge over Israel.\n33 Dersom du da er lydig i alt hvad jeg byder dig, vandrer på mine Veje og gør, hvad der er ret i mine Øjne, så du holder mine Anordnioger og Bud, som min Tjener David gjorde, vil jeg være med dig og bygge dig et varigt Hus, som jeg gjorde det for David. Dig giver jeg Israel;\n34 Da nu Salomo stod Jeroboam efter Livet, flygtede han til Ægypten, til Ægypterkoogen Sjisjak; og han blev i Ægypten, til Salomo døde.\n35 Hvad der ellers er at fortælle om Salomo, alt, hvad han gjorde, og hans Visdom, står jo optegnet i Salomos Krønike.\n36 Den Tid, Salomo herskede i Jerusalem over hele Israel, udgjorde fyrretyve År.\n37 Så lagde Salomo sig til Hvile hos sine Fædre og blev jordet i sin Fader Davids By. Og hans Søn Rehabeam blev Konge i hans Sted.


Coif med pladsen visir, runde ringe - runde nitter, 8 mm - CelticWebMerchant.com\nDenne coif er fremstillet af 1,6 mm tyk Runde ringe med en indre diameter på 8 mm. De er vævet fire i én og efterfølgende nitteed med Runde nitter. Den coif har en firkantet visir der beskytter hagen, mund og næse. Visiret er betrukket med læder på indersiden. Det vejer ca.. 4,05 kg


Videobånd viser billeder af Jesu liv - Kristeligt Dagblad\nSvend Åge Madsen er aktuel med hele to bøger. For få uger siden udkom hans mailkorrespondance med titlen "Når man mailer", og i dag udkommer så "Mange sære ting for". -- Foto: .\nHele Svend Åge Madsens forfatterskab er kendetegnet ved et stabilt højt niveau, og selvom forfatteren nu fylder 70 år og dermed har holdt sig skrivende i mere end 45 år, er der ingen svaghedstegn at spore i den nye vidtløftige og fortættede roman.\nFortællingen drives frem af en kompliceret situation, hvis bestanddele hele tiden forskyder sig til overraskelse for karaktererne og læseren. Mange elementer ligner noget, man har læst om hos andre forfattere, men ingen andre forfattere er i stand til at sammentænke elementerne som Svend Åge Madsen. Som en snild konstruktør af intellektuelt krævende fortællinger er han uovertruffen.\nRomanens udgangspunkt er en samtale mellem en forfatter og Gud, gengivet med tydelig ironisk distance. Forfatteren ligner til forveksling Svend Åge Madsen og benævner sig på romanens første side "en hjerteflimrende papirtilsviner". Langt senere i romanen kaldes denne forfatter for Alian Sandme, hvilket er navnet på en af de genkommende figurer i Svend Åge Madsens bøger.\nHvorvidt den aldrende forfatter i virkeligheden har haft problemer med helbredet får stå hen i det uvisse, mere interessant er det også, hvad der er for en samtale, han – eller hans alter ego – fører med Gud. For at ingen skal være i tvivl, erklærer forfatteren, at han ikke tror på Gud, han har oven i købet bevist, at Gud ikke eksisterer. Alligevel befinder han sig i samtale med Gud foranlediget af "lidt hjerteflimmer" og en indlæggelse på hospitalet. Ifølge romanen lader forfatteren sig overtale til at fortælle Guds historie, men det nok snarere Madsens egen historie om tro, håb og kærlighed, vi som læsere bliver vidne til.\nRomanen har titlen "Mange sære ting for", og de mere end tyve forskellige karakterer har sandt for dyden mange sære ting for. De mest centrale karakterer er optaget af at opnå videnskabelige resultater inden for områder som teologi, astronomi, og sprog. Professor Klaus von Eberhard og hans assistent Martine er tyske teologer, Dja'far Khan er iransk astronom, og Devala Chakravarty er indisk sprogforsker.\nDe fire forskere mødes i Århus til et videnskabeligt seminar på Aarhus Universitet, men deres opmærksomhed er koncentreret om et mystisk dødsfald hos en kendt dansk astronom med det symbolske navn Adam d'Eden. Adam er tilsyneladende faldet ned fra himlen og blevet spiddet af spiret på Århus Domkirke, hvilket opfattes som et metafysisk tegn. Hans væsentligste bedrift er opdagelsen af to såkaldte spejlplaneter, der reflekterer jordens lys, således at man kan se, hvad der foregik på jorden for 2000 år siden. Ved mellemkomst af et fantasifuldt instrument er det utroligt nok lykkedes for Adam og hans kolleger at optage billeder af Jesu fødsel og barndom på nogle ganske almindelige videobånd.\nForskerne slutter sig sammen i en lille gruppe for at gennemse videobåndene i al hemmelighed, og til deres store overraskelse viser disse bånd et råt og brutalt billede af Jesu liv. De forstår alle, at denne nye viden kan få uoverskuelige konsekvenser, hvis den offentliggøres, og at der findes personer, som er parat til at slå ihjel for at hemmeligholde den.\nHermed er første del af romanen gengivet i grove træk, derefter følger tre nye dele, som forlænger og komplicerer den snurrige fortælling. Det er kropumuligt og måske ikke engang formålstjenligt at give et fyldestgørende referat af hele romanen, der består af 96 små afsnit plus 4 metatekster, altså 100 dele.\nMan kan indimellem synes, det hele bliver lidt for konstrueret, og at karakterernes udvikling er direkte forceret, fordi alle brikker skal passe ind i forfatterens store puslespil. Ikke desto mindre er det stimulerende og til tider nervepirrende at følge opbygningen af romanens svimlende store tankebygning, mens den foregår for øjnene af én.\nDet er på ingen måde en roman, man kan bruge som indsovningslekture. Den kræver et opladt sind og en vilje til at lade sig udfordre af mange sære ting fra denne Madsen i Århus, for hvem verden hverken er meningsfuld eller meningsløs, men derimod og med romanens ord "meningsfri".\nSvend Åge Madsen: Mange sære ting for. 416 sider. 299 kroner. Gyldendal. Udkommer i dag.


Brads Atomic Grape - GourmetTomater\nSorten ved navnet “Brads Atomic Grape” er endnu en af de efterhånden mange smukke og velsmagende sorter fra Wild Boar Farms i USA. Denne sort er relativt ny, den vandt prisen for bedste tomatsort i 2017 ved National Heirloom Udstilling i USA.\nSorten er frøstabil og den kan dyrkes fra de frø du selv høster.\nBrads Atomic Grape vokser indeterminat, dvs som ranke. Den sætter sideskud i alle bladhjørner hvis den får lov, men det vil som ved andre sorter nedsætte viljen til at sætte blomster og lave tomater.\nJeg har kun dyrket sorten i en plantesæk i mit drivhus. Dog tænker jeg at den sagtens vil kunne klare sig på friland enten i jorden eller i en kapillærkasse, specielt hvis du vælger et beskyttet sted.\nSorten har lange smalle blade.\nMin erfarring med at dyrke denne sort fra frø er at den er svær at fremdrive. Planterne har altid set sygelige ud med slapt hængende blade. Planterne er sene at få i gang – dette faktum jeg hører jeg fra mange andre tomatdyrkere i landet.\nBrads Atomic Grape er en lille blommetomat med spids. Den vokser i store irregulære klaser. Tomaterne starter med at være meget mørke – faktisk er de lilla-sorte i kuløren, jeg har ikke kunnet finde et billede af tomaterne på dette stadie desværre. Når de modner lysner de i kuløren. Den modne tomat er olivengrønne med røde og blålige strøg på. Tomatkødet er grønt og orange/rødt mens geleen omkring kernene er grønt.\nDisse tomater er søde og meget aromatiske, en af mine absolutte yndlingstomater.\nDisse tomater revner ikke før sent på sæsonnen når nattetemperaturen falder under 10 grader og duggen falder tungt.\nJeg har dyrket Brads Atomic Grape i 2020 og 2021. Sidste sommer fik jeg næsten ingen tomater, idet sorten er meget følsom overfor gødning indeholdende vinasse (fermenterede roetoppe med pesticidrester). Jeg fik desværre hældt gørdning af mærket ThinkEco i alle mine planter i en kort periode på 10 dage i april måned – med svære konkvenser til følge.\nIndeterminatF1GuleKulde-resistent2021MultifloraTree-typeGWRAmpeltomatKartoffelbladetBruneKaren OlivierSelvvandingspotterTom WagnerCocktailtomatRødeFred HempelFrilandstomatHvidePæreformetSemi-determinant2017DrivhusbyggeriGreen-When-RipeSorte2018Jeff DawsonAnthoBøftomatBlommetomatZebra2022RundeDværgtomatBlåMicrotomatHavespættesugoOrangeGrønneRibstomatPottetomatWild Boar FarmsLillaUstabil20202016BicolorRomaDeterminatCherrytomat2019PinkVariegatedFlerfarvetPurple


Nr.16: Mange skolepraktikanter reelt i lære\nNr.16 5. oktober 2006\nAGENDA Nr. 16\nMange skolepraktikanter reelt i l�re\nMange af de elever, der m� n�jes med en skolepraktik, f�r alligevel l�retid ude i en virksomhed. Og relativt mange skolepraktikanter ender med at f� en l�rlingeaftale.\nSelv om godt 3.000 unge p� erhvervsuddannelserne er i skolepraktik og derfor p� papiret m� afslutte deres uddannelse uden at v�re p� en virksomhed, er det reelt kun sandheden for en mindre del. Et rundsp�rge, ArbejdsMarkedsPolitisk Agenda har foretaget blandt de skoler, hvor i alt knap halvdelen af alle skolepraktikanter g�r, viser, at langt de fleste skolepraktikanter f�r en del af sin afsluttende uddannelse p� en privat virksomhed. Eleverne er typisk i delaftaler eller virksomhedsforlagt uddannelse. En mindre gruppe er desuden i s�rlige forl�b med flere virksomheder, der ellers hver for sig er for specialiserede til at v�re godkendt som praktiksteder.\nOpg�relsen fra skolerne er kun et �jebliksbillede fra uge 36, og derfor vil mange af skolepraktikanterne i l�bet af deres tre �r i skolepraktik f� �n eller flere perioder p� en virksomhed, er meldingen fra skolerne. Desuden er det kun relativt f�, der ender med et svendebrev fra skolepraktik. De fleste n�r at f� en l�rlingeaftale inden, en s�kaldt restl�reaftale.\nPer Lykke Christensen, adm. direkt�r p� Roskilde Tekniske Skole, mener, at det faktisk kun er ned til 2-3 procent af skolens elever i skolepraktik, der ikke p� en eller anden vis f�r en tilknytning til en virksomhed i l�bet af deres skolepraktik.\n"Og vores klare erfaring er, at jo st�rre ber�ring med virksomhederne, jo flere praktikaftaler f�r vi i hus. De f�, der ikke f�r foden indenfor, er typisk elever inden for ret nye fag, som arbejdsgiverne ikke kender, og s� fag, der traditionelt ikke bruger l�rlinge. Der skal vi stadig lave noget murbr�kkerarbejde," siger han.\nM�ske misbrug nogle steder\nP� K�benhavns Tekniske Skole, hvor ca. 30 procent af skolepraktikanterne inden for bygge og anl�g p� nuv�rende tidspunkt er i en del-aftale, mener inspekt�r Jens Peter Munk ikke, at virksomhederne generelt misbruger ordningen.\n"Der kan v�re tilf�lde, men vi oplever, at delaftalerne opst�r, fordi f.eks. en h�ndv�rksmester f�r en stor ordre, hvor han i en begr�nset periode kan tilbyde arbejde til �n eller flere l�rlinge. Mesteren har normalt ikke forretning til en ekstra ordin�r praktikaftale, og s� er del-aftalen det n�stbedste. Jeg ser det ikke som spekulation, men som et reelt fors�g p� at skaffe uddannelse til endnu �n," siger han. Andre skoler melder modsat, at visse brancher bevidst spekulerer i delaftalerne og dermed f�r gratis arbejdskraft i spidsbelastningsperioder i stedet for at binde sig til en ordin�r tre�rig l�rlingeaftale.\nDanmarks st�rste tekniske skole, Teknisk Erhvervsskole Center, har relativt f� skolepraktikanter, der p� nuv�rende tidspunkt har en eller anden form for virksomhedstilknytning. Men direkt�r Leif Bille erkl�rer, at han vil kigge n�je p� andre skolers erfaringer.\n"Antallet af skolepraktikanter styrtdykker omend ikke s� hurtigt som forventet for et par �r siden. Men jeg vil mene, at stort set alle vores skolerpraktikanter vil n� at f� en virksomhedstilknytning i l�bet af deres skolepraktik, og det er desuden relativt f�, der ender med et svendebrev fra skolepraktik. De fleste n�r at f� en l�rlingeaftale inden," siger han. Nye flygtninge f�r job som aldrig f�r\nFlaskehalse taber til efterl�nsordning\nDanskerne er stressede trods kort arbejdstid\nF� b�rn pr. p�dagog i �rhus og Aalborg\nMed krav om flere penge og bedre service i daginstitutionerne har p�dagogernes fagforening BUPL i den seneste tid f�et vind i sejlene og indsamlet godt 158.000 underskrifter for s...


Ny investeringsfond står klar med milliard-beløb til danske tech-virksomheder - Computerworld\nInvesteringsfonden Verdana Edda står klar til at investere i danske teknologi-virksomheder med vækstpotentiale. Det er planen, at fonden skal investere én milliard kroner over de næste tre år.\n22. marts 2018 kl. 08.20\nDen ny-stiftede danske investeringsfond Verdane Edda har planer om at investere én milliard kroner i danske tech-virksomheder i løbet af en tre-årig periode.\nIfølge Børsen bygger den nye fond blandt andet på forventningen om, at vi kommer til at se en langsigtet strukturel vækst, der kommer til at bygge på fremvæksten af ny teknologi.\nBjarne Lie, der er administrerende direktør for Verdane Capital der står bag den nye fond, fortæller til Børsen, at fonden har fokus på teknologibaseret vækst-virksomheder\n"Vi ser gerne, at iværksætterne tager en rejse til sammen med os, inden selskabet bliver solgt til store, globale aktører,"siger han til Børsen\nDen nye fond er ifølge Børsen på 2,2 milliard og kommer til at investere op mod 400 millioner kroner i hvert enkelt selskab.


Inspiration - Udvikling, Rummelighed og Fastholdelse.\nBæredygtigt arbejdsmiljø - hvad er det\nEt bæredygtigt arbejdsmiljø opbygger menneskelige ressourcer og styrker arbejdskapaciteten til gavn for alle: Samfundet, arbejdspladsen og den enkelte medarbejder. Man kan også spørge: Giver vi en bedre arbejdskraft tilbage, end den vi fik?\nBFA har sammen med ni arbejdspladser og projekthuset Aron udviklet et dialogværktøj, der kommer hele vejen rundt om arbejdsmiljøet. Det hjælper jer til at prioritere indsatsen inden for tre områder: Udvikling, fastholdelse og rummelighed.\nHør Jeppe Dørup, lærer og Tillidsrepræsentant på Nyborg Heldagsskole, fortælle om, hvordan de har brugt værktøjet på arbejdspladsen.\nHør Hanne Christensen, Direktør i projekthuset Aron fortælle om hvad værktøjet kan bidrage med i arbejdsmiljøarbejdet.\nFormålet med dialogværktøjet er at se på det positive aftryk, som en arbejdsplads kan give: Giver vi en bedre arbejdskraft tilbage end den vi fik? Dialogværktøjet giver inspiration til refleksion af det arbejde I historisk har gjort på arbejdsmiljøområdet og finde områder, hvor I måske har brug for at sætte barren højere.\nLæs mere og hent dialogværktøjet her.\nPrøv den digitale version her.\nNi arbejdspladser har været med i POP-up netværket. De har prøvet dialogværktøjet af, så BFA har fået feedback og bagefter tilpasset materialet. Mange personalegrupper, MED-udvalg, TRIO’er og brancheforeninger har efterfølgende prøvet det af.\nLæs mere om erfaringer her\nInspiration til det opfølgende arbejde\nNår I har brugt med dialogværktøjet, har I prioriteret, hvilke indsatser I skal arbejde videre med. I kan finde inspiration og forslag til metoder for jeres opfølgning inden for hver af de tre områder: Udvikling, rummelighed og fastholdelse.\nIndividuelle kompetenceløft og en samlet udvikling af teams og afdelinger er medvirkende til at øge trivslen og er et vigtigt element i bæredygtigt arbejdsmiljø. Ved at udvikle ledere, medarbejdere og organisationer gives et løft til et mere bæredygtigt samfund.\nFå inspiration til mere udvikling her.\nRummelighed er også en personalesammensætning, der afspejler befolkningssammensætningen, både i forhold til etnisk sammensætning, køns- og aldersfordeling. Hvis organisationen vælger at arbejde aktivt med rummelighed, skal det blandt andet afspejles i personalepolitikkerne. Vil det styrke arbejdspladsen at udvikle en større rummelighed? Er der begrænsninger som følge af kerneopgavens karakter eller i de fysiske rammer? Hvad kan vi gøre for at skabe en større rummelighed? Er der kollegaer, der har brug for støtte?\nFå inspiration til mere rummelighed her.\nDer er mange positive effekter af at arbejde med fastholdelse f.eks. færre udskiftninger i personalegruppen. Få udskiftninger kan medvirke til en stabil løsning af kerneopgaven. Ofte er det forbundet med øgede omkostninger at skifte personale, da der måske både skal være vikardækning i en periode, der er tab viden og erfaring, og det kræver ressourcer at lære nyt personale op. Endelig opleves stabil personalesammensætning som positivt for borgere, brugere og kollegaer.\nFå inspiration til mere fastholdelse her.


International bustur i industrien - Industriens Uge\nInternational bustur i industrien\n01 november 2018 kl. 09:00 - 16:30\nDanske virksomheder mangler velkvalificeret arbejdskraft og ønsker at åbne for mere international arbejdskraft. Men man behøver ikke nødvendigvis kigge ud over landets grænser for at finde dem.\nPå SDU udgør de internationale studerende 15% af den samlede studenterbestand af fuldtidsstuderende. En stor del af disse studerende er meget interesseret i at arbejde i Danmark. SDU finansierer programmet ’Career in Denmark’, der hvert år optager 30 studerende, og i løbet af et år får de studerende en række kurser og arrangementer, der skal forberede dem på et job i Danmark.\nI Industriens Uge i år afholdes en international bustur, hvor de internationale studerende møder industrivirksomheder i Trekantområdet og oplever den danske virksomhedskultur.\nDanske arbejdspladser adskiller sig ofte ved at have en meget lille grad af hierarki og medarbejderne forventes at udvise stor selvstændighed. Det er tit overraskende for de internationale studerende hvor uformel tonen er på danske arbejdspladser.\n25 internationale studerende er med på turen i år, hvor de besøger 3 industrivirksomheder i Trekantområdet:\n- Gram Equipment i Kolding\n- Aller Aqua i Christiansfeld\n- Dupont Nutrition Biosciences i Grindsted\nDe studerende læser alt fra fx Biochemistry, IT product design til Mechatronic, Public Health and International Business & Marketing. De er alle på det sidste år af deres kandidat eller just færdige. De fleste studerende er fra Europa, men også fra Pakistan og Bangladesh.\nDato: 01 november 2018 kl. 09:00 - 16:30\nBussen med studerende kører rundt til virksomhederne\nInternationale studerende fra SDU\nHelene Fast Seefeldt\n65 50 20 29


frøhvide | lex.dk – Den Store Danske\nFrøhvide, endosperm, kimnæring indesluttet i frøplanters frø. Hos dækfrøede planter sker der samtidig med befrugtningen af ægcellens kerne en fusion mellem to polkerner i kimsækkens indre centrale celle og den anden hanlige kerne fra pollenrøret. Fra denne frøhvidecelle med triploid kerne (tredobbelt kromosomsæt) vil der ved gentagne mitotiske delinger udvikles et næringsvæv, frøhviden. Næringen bruges af kimen under dens udvikling: Samtidig befrugtning af ægkerne og polkerner, dobbeltbefrugtning, er således en nøglebegivenhed i dækfrøedes livscyklus. Frøhviden indeholder kulhydrater, proteiner og fedtstoffer og ligger som regel omkring kimen, men fx i skalfrugten hos græsserne er kimen trængt op til den ene side af den sammenvoksede frø- og frugtskal, og frøhviden kan derfor ikke helt omkranse kimen, kun ligge tæt op til det store kimblad.\nHos de nøgenfrøede planter er næringsvævet (som undertiden kaldes frøhvide) opbygget af haploide celler, der er dannet forud for befrugtningen. Der skal således kun ske én befrugtning af ægkernen før dannelsen af kimen.\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Engell, Kirsten: frøhvide i Den Store Danske på lex.dk. Hentet fra https://denstoredanske.lex.dk/fr%C3%B8hvide


Et sundhedsvæsen i verdensklasse eller hvor lidt kan vi nøjes med? – DOS\nValgkampen er i gang. Det har den i realiteten været længe, men med udskrivelsen af valget er slutspurten nu sat ind. Politikere oversvømmer medierne med en ren overbudspolitik af løfter i et energisk og til tider desperat forsøg på at blive valgt eller genvalgt. Sundhedsvæsenet fylder som altid meget på den politiske scene, og løfterne fra politikerne er mangfoldige. Et sundhedsvæsen i verdensklasse, nye ”supersygehuse”, 1000 flere sygeplejersker og nærhed i behandlingen for alle er blot enkelte eksempler i en lang række af politiske løfter og slogans. Problemet er bare, at virkeligheden er en anden, og at alle disse løfter kører i en parallel verden i forhold til den hverdag, man oplever på de ortopædkirurgiske afdelinger. Mange års rationaliseringer på trods af øget patienttilstrømning sætter nu hverdagen under et voldsomt pres, hvor de politiske løfter f.eks. om udrednings- og behandlingsgaranti ikke står mål med den økonomi, det kræver.\nEt oplagt eksempel er de nye såkaldt ”supersygehuse”, der udgør et centralt element i argumentationen fra politisk side om de store forbedringer sundhedsvæsenet gennemgår. Her skal man aflevere 8% i rationalisering, når man flytter afdelingerne ind i de nye sygehuse. Ortopædkirurgiske behandlinger kræver ikke bare ”supersygehuse”, men også implantater og personale for at behandlings- og udredningsgarantier kan indfries, hvilket ikke står mål med en forventet rationalisering på 8%. Det er ganske enkelt vanskeligt at se, hvordan man kan gøre det meget billigere ved at man får nye (ofte mindre) lokaler, og samtidig skal igennem en kompleks flytning. Problemerne med økonomien i det nye universitetshospital i Skejby illustrerer glimrende udfordringerne.\nDet sædvanlige og forudsigelige svar er, at vi bare skal tænke smartere, og prioritere ved at fjerne det der ikke giver værdi for patienterne.\nDet betyder, at vi f.eks. nedprioriterer postoperativ opfølgning af patienter, og på den måde muligheden for læring for yngre kollegaer, idet de ikke får den feedback, man som kirurg har brug for. Problemer med implantater eller operationsmetoder vil blive vanskeligere at fange, og utilfredse patienter vil utvivlsomt blot blive mere utilfredse. Desuden ved vi i virkeligheden meget lidt om, hvad der giver værdi for den enkelte patient, og samtidig lover man politisk patienterne en høj grad af mulighed for individuel behandling, som ikke harmonerer med den ensretning af patientbehandling rationaliseringerne medfører.\nEt andet tiltag er, at vi skal lægge en større del af behandlingen ud i almen praksis vel vidende, at der er en stigende mangel på almen praktiserende læger, og at nyuddannede speciallæger i almen medicin ikke uddannes i ortopædkirurgi. Det hænger ganske enkelt ikke sammen.\nPolitikere taler gerne om prioritering i sundhedsvæsenet, men vil ikke selv stå på mål for disse prioriteringer. Forsøg på at bremse indførsel af nye dyre behandlinger falder ofte til jorden, når man i medierne møder de patienter, det går ud over. Det tager et splitsekund før en fast kerne af enkeltsagspolitikere reagerer, hvorefter prioriteringen under behørig medieovervågenhed opgives.\nFor specialer under stort pres i form af mere simple ventelistepatienter som knyster på fødder og slidgigt i hofter og knæ er det vanskeligere at vække denne politiske medvind, da der tilsyneladende ikke er meget TV potentiale i mere eller mindre generende men ufarlige bevægeapparatssygdomme.\nDOS mener, at det er tid til at politikerne åbent erkender, at det er nødvendigt med tilførsel af ressourcer til sundhedsvæsenet, hvis visionen om et sundhedsvæsen i verdensklasse ikke skal blive til optimering af, hvor lidt vi kan nøjes med. Hold op med at udstede garantier i ikke vil understøtte økonomisk. Fokuser på klinisk kvalitet i behandlingen i stedet for udokumenterede servicemål, og giv patienter med ortopædkirurgiske sygdomme mulighed for at få høj kvalitet i behandlingen, og personalet mulighed for at fokusere på den kliniske kerneopgave i et ordentligt arbejdsmiljø.\nDOS bestyrelsen, maj 2019\nSkal du med til EFORT? Abstract submission åben


VORES VINGÅRD - Sipp Mack\nI hjertet af Alsace vinregion fortsætter Sipp Mack familiens vinfremstillingstradition.\n1698, Frédéric Mack, tønde Cooper beslutter at lave sine egne vine.\n1959, er Sipp Mack indgraveret i stenoverliggeren efter ægteskabet mellem Marie Louise Mack og François Sipp, to velkendte vinavlsfamilier i regionen.\n1982, fortsætter Jacques & Laura familieeventyret og vælger at udvikle den internationale handel med deres vine.\n2009, slutter deres datter, Carolyn, sig til holdet.\nI dag arbejder hele vingårdsteamet sammen for at udføre familietraditioner, mens de tilføjer strejf af modernitet og nye initiativer.\nSipp Mack høster og vingårdene druer, der dyrkes på ca. 24 ha vinmarker, der ligger inden for fire kilometer fra vingården i landsbyerne Hunawihr, Ribeauvillé og Bergheim. Terroirerne (jordbunden) er varierede, men i det væsentlige kalkholdige ler og inkluderer marker inden for Hunawihrs Grand Cru Rosacker og Ribeauvillés Grand Cru Osterberg.\n2010, de økologiske landbrugsmetoder bliver hvert år verificeret og certificeret.\nBevaring af vores jord for fremtidige generationer og opretholdelse af en naturlig balance i vingården styrer vores drift. Gennem årstiderne styrker vores indgreb hvert vinstoks medfødte forsvar. Målet er at høste druer, der udvikler rige komplekse aromaer og modne surheder.\nHøsten er den længe ventede afslutning på den årlige cyklus. Tidspunktet og de trufne beslutninger sikrer udarbejdelsen af juice af høj kvalitet. På Sipp Mack, takket være vores team af dedikerede høstere, begynder hver vin med håndhøstede druer omkring midten af september. Tilbage på vingården presses druerne forsigtigt for at bevare aromaerne og kompleksiteten af hvert terroir. Et øjeblik på de fine bær følger de langsomme gæringer.\nForår, de første unge og friske vine aftappes\nEfterår, de mere komplekse vine aftappes og placeres i den aldrende kælder!\nTilmeld dig vores nyhedsbrev, og vær den første til at blive opdateret om vores vingård. Du kan til enhver tid annullere ved at klikke på linket i bunden af vores e-mails (IN ENGLISH)


Eksempler på organisering UPS CampusShip | UPS - Danmark\nEksempler på organisering UPS CampusShip\nSådan tilpasses UPS CampusShip til din virksomhed\nÉn lokalitet - få brugere\nEn organisation med to firmaadministratorer, én lokalitet og få brugere. Brugere kan tilføjes UPS CampusShip-systemet ved at indtaste dem eller ved at importere brugerfiler.\nBemærk: Inddel brugerne i grupper ved at knytte dem til samme forsendelsesrettighedssæt. En firmalokalitet kan defineres som en afdeling eller flere afdelinger på samme adresse. Dette giver maksimal fleksibilitet i forhold til at organisere og navngive lokaliteter.\nÉn lokalitet - mange brugere\nEn organisation med to firmaadministratorer, én lokalitet og mange brugere. Brugere kan tilføjes UPS CampusShip-systemet ved at importere brugerfiler.\nFlere lokaliteter - to firmaadministratorer\nEn organisation med to firmaadministratorer og flere lokaliteter. Lokaliteter kan tilføjes UPS CampusShip-systemet ved at indtaste dem, og brugere kan tilføjes ved at indtaste dem i systemet eller ved at importere brugerfiler.\nFlere lokaliteter - lokalitetsadministratorer\nEn organisation med to centrale firmaadministratorer, flere lokaliteter og flere lokalitetsadministratorer. Firmaadministratorerne kan konfigurere lokalitetsadministratorer og importere brugerfiler, for at tilføje brugere til UPS CampusShip-systemet. Lokalitetsadministratorerne kan tilføje brugere til systemet ved at indtaste dem, eller ved at importere dem til de lokaliteter de administrerer.


Værktøjssæt til MC – Stort udvalg online\nVærktøjssæt til MC\n✓Flere byggecentre tilbyder et stort sortiment, og øvrige specialiserer sig i en enkelt gruppe af vare. Du skal beslutte hvorvidt det er betydningsfuldt for dig at have mange grupper af varer at vælge fra, udover blot værktøjssæt til MC.\n✓Der er variationer i priserne på billige værktøjssæt til MC fra byggecenter til byggecenter. Nogle fokuserer på gode priser, imens nogle har fokus på faglig rådgivning. Du må tænke på hvad du helst vil have.\n✓Det er helt klart ekstremt afgørende at vide, om de varer du vil købe online faktisk er på lager i byggemarkedet. Ellers kan du være nødt til at tjekke de andre.\n✓Ifald du skal bruge produkterne hurtigst muligt eller blot ønsker at undgå fragtgebyret, så kunne du overveje at transportere varerne personligt. Dette er først og fremmest en mulighed hos de velkendte byggecentre.\n✓Du bør vide hvilke betingelser der gælder ved din bestilling online, så du undgår problemer med fx returnering. Man bør derfor kende byggemarkedets regningslinjer.\n✓For de fleste er gør-det-selv projekter ens betydende med en verden af spørgsmål. Derved er det en fordel at bestille ved en online byggeshop, som kan tilbyde information omkring værktøjssæt til MC.\n✓De gængse byggecentre er tilgængelige i store dele af landet, og på grund af det har kunderne mulighed for at købe online og fragte materialerne selv. På grund af det kan du overveje at undgå fragtomkostningen, samt endda få produkterne hurtigere.\n✓De store byggekæder er populære og kendte butikker, hvilket kan give øget sikkerhed når du skal købe online. Dette er noget nogle vil se positivt på.\n✓De store byggemarkeder køber varer fra en lang række forskellige nicheshops, og af den grund kan du shoppe fra et bredt udvalg af værktøjssæt til MC online.\n✓Diverse specialiserede webshops styrer selv produktionen af de produkterne der kan købes hos de større byggemarkeder. Idet du køber direkte på de nichefokuserede webshops online bør du få lavere priser.\n✓De fleste nichespecifikke webshops er små firmaer, der oftest er danske, givetvis endda lokalt nær dig. Disse kan du hjælpe idet du køber værktøjssæt til MC online fra deres webshop.\n✓Diverse nicheforhandlere har ekstra meget forstand på det produktudvalg de har online, idet de udelukkende sælger disse varer. På grund af det vil du få mere god vejledning fra mennesker der er specialister i netop værktøjssæt til MC.\nJem og Fix startede i 1988, og udgøres i dag af cirka 2.100 mennesker i forretningens 122 butikker. Jem og Fix tilstræber gode tilbud til private, og afsætter årligt for omtrent 2 milliarder kroner.\nXL-Byg blev stiftet i 2002, og lønner i dag mere end 2.000 medarbejdere i byggemarkedets 104 butikker. XL-Byg har fokus på billige priser til private og professionelle, og sælger hvert år for i omegn af 5 milliarder kroner.\nStark så dagens lys i 1896, og er i dag arbejdsgiver for mere end 2.000 medarbejdere i forretningens 72 byggecentre. Stark har sit primære fokus på at sælge til professionelle, og omsætter hvert år for omtrent 7 milliarder kroner.\nDavidsen åbnede i 1944, og udgøres i dag af i nærheden af 1.000 mennesker i selskabets 9 butikker. Davidsen specialiserer sig i gode tilbud til private og professionelle, og afsætter hvert år for omkring 2 milliarder kroner.\nBauhaus blev dannet i 1988, og er nu arbejdsplads for i omegn af 1.000 personer i firmaets 17 byggecentre. Bauhaus har specialiseret sig i gode tilbud til private, og sælger årligt for i nærheden af 2 milliarder kroner.\nHarald Nyborg blev dannet i 1904, og udgøres nu af cirka 2.000 ansatte i virksomhedens 33 byggecentre. Harald Nyborg fokuserer primært på salg til private, og afsætter årligt for omtrent 5 milliarder kroner.\nJohannes Fog kom frem i 1920, og er nu arbejdsplads for ca. 500 medarbejdere i de 9 butikker. Johannes Fog har specialiseret sig i at sælge til private, og sælger hvert år for ca. 1 milliard kroner.\n10-4 blev dannet i 1947, og beskæftiger i dag omtrent 100 kollegaer i selskabets 6 byggecentre. 10-4 har sit primære fokus på billige priser til private og professionelle, og sælger hvert år for cirka 500 millioner kroner.\nBygma startede i 1952, og udgøres i dag af omkring 2.300 personer i selskabets 56 varehuse. Bygma fokuserer primært på at sælge til professionelle, og sælger årligt for omkring 5 milliarder kroner.\nSilvan blev grundlagt i 1968, og omfatter i dag over 1.000 ansatte i virksomhedens 41 varehuse. Silvan specialiserer sig i gode tilbud til private, og afsætter årligt for over 1 milliard kroner.\n1Det kan overvejes hvorvidt du burde stå med hele projektet selv, eller du skal investere i assistance fra en fagmand til områder af byggeprocessen. Ifald du henter hjælp fra en fagperson er det lukrativt at søge prisoverslag fra en håndfuld selskaber.\n2Der præsenterer sig stort set altid uventede hovedpiner når det kommer til store projekter, og på grund af det er det essentielt at man afsætter rimelig tid i handlingsplanen, med formålet om at man kan føle sig sikker på at man ikke kommer i tidsmangel.\n3Du kan finde utallige instruktioner og videoer på diverse hjemmesider som der kan findes inspiration i. I særlig grad YouTube er kilde til ekstremt meget konstruktiv oplysning, især ifald man leder på engelsk.\n4Forud for at du opstarter dit byggeprojekt må det være ubeskriveligt fornuftigt at man sikrer sig, at dit projekt ikke er i strid med loven. Med udgangspunkt i hvorhenne du bor kan der vise sig gældende retningslinjer omkring, hvad du må, og hvad du ikke må.\n5Det vil vise sig aktuelt at have de relevante byggematerialer disponible inden du går i krig med arbejdet. Du får god gavn af at notere en enkel liste som samler alt hvad der skal bruges, og derefter granske hver eneste ting, hvormed du er tryg ved at der ikke er nogen mangler.\n6Godt forarbejde vil altid være vejen til at lykkes med dit byggeprojekt. Du bør have en strømlinet strategi, der dikterer hvilke gøremål du vil udføre hvornår, med en dertilhørende prioriteret rækkefølge. Det anbefales at være konkret idet du sammensætter din arbejdsplan.\n7Typisk vil det vise sig betydningsfuldt at have lavet et udgiftsbudget for ombygningen, så du har styr på den økonomiske del. Det kan vise sig at være behjælpeligt at nedskrive hver enkelt udgift, og så tjekke udgiften ved dem hver især.\n8Man vil aldrig nogensinde fattes arbejdsredskaber. Ofte vil det vise sig uundværligt at du har grejet klar når du går løs med byggeprocessen. Det er desuden vigtigt at påregne disse udgifter i regnskabet for byggeriet.\n9Det bør overvejes at sikre sig assistance til ens byggeprojekt, hovedsageligt hvis det er krævende byggeprocesser. Krævende opgaver skal gerne udføres af flere folk. Endvidere viser det sig hurtigere og sjovere at dele arbejdet med andre.\n10Du kan forsøge at få offentlig støtte til ombygninger. Det kan man få hvis byggeprojektet bidrager positivt til miljøet. At få tilskud forudsætter med andre ord at ombygningen har positiv betydning for klimaet.\n11For opgaver udenfor kan vind og vejr få en afgørende rolle. Af den grund bør du jævnligt tage et kig på vejrmeldingerne i dagene før igangsættelsen af arbejdet, så du slipper for at det pludselig starter med at piske ned nøjagtig som du er ved at færdiggøre dit svære projekt.\n12Du bør ikke undlade at tage højde for din sikkerhed, så glem ej arbejdstøj inklusiv sikkerhedshjelm der skåner dig overfor mulige uheld. Det er vigtigt at du husker sikkerheden i arbejdet, hovedsageligt når du ikke får assistance fra en professionel.\nXL-Byg.dk vurderes til 4,3 ud af 5 på Trustpilot, hvilket utvivlsomt er rigtig overlegent. Scoren er regnet ud fra 2.856 kommentarer, hvor hele 59 % giver den bedste karakter, og blot 9 % kvitterer med bundkarakter. I øjeblikket har XL-Byg.dk 67.935 fans på Facebook.\nDavidsenShop.dk har en bedømmelse på 4,7 ud af 5 på Trustpilot, som jo er ultra overlegent. Vurderingen er et gennemsnit af 11.467 meninger, hvoraf hele 86 % giver toprating, og kun 2 % giver dumpekarakter. Pt. har DavidsenShop.dk 53.774 følgere på deres Facebook-side.\n10-4.dks Trustpilot-rating er 4,7 ud af 5, som uden tvivl er virkelig imponerende. Ratingen tager udgangspunkt i 19.208 tilkendegivelser, hvoraf imponerende 84 % har givet toprating, og bare 2 % kvitterer med dumpekarakter. Nu her har 10-4.dk 43.202 fans af deres Facebook-side.\nHarald-Nyborg.dks score på Trustpilot er 4,6 ud af 5, hvilket vel at mærke er yderst betryggende. Bedømmelsen tager udgangspunkt i 28.109 meninger, hvoraf imponerende 76 % har givet den højeste karakter, og kun 4 % har givet den laveste karakter. Pt. har Harald-Nyborg.dk 8.857 følgere på Facebook.\nTrustpilot-brugerne vurderer Bauhaus.dk til 4,3 ud af 5 stjerner, hvilket vel at mærke er usædvanligt betryggende. Vurderingen er et gennemsnit af 23.161 ratings, hvoraf intet mindre end 69 % giver topkarakter, og blot 8 % giver 1 stjerne. Som det ser ud nu har Bauhaus.dk 56.023 følgere af deres Facebook-side.\nMasser af online virksomheder giver på nuværende tidspunkt mange forskellige billige leveringsmåder til værktøjssæt til MC. En favorit er p.t. at få afleveret pakken hos en pakkeshop, hvor du selv kan hente pakken når det passer dig. Fragtformen er altså ualmindeligt nem, og endda tillige den billigste mulighed for fragt.\nDu bør ydermere afveje for og imod at vælge afsending til din lejlighed eller hus eller til dit arbejdes adresse. Leveringstypen bliver mange gange et hak mere omkostningsfuld, men ligeledes særdeles nem med værktøjssæt til MC online. Den mest billige metode til levering er uden tvivl at hente varerne selv, som jo nødvendiggør at du befinder dig nær internet virksomhedens butikker, for eksempel Bauhaus, Harald Nyborg, Silvan eller Jem og Fix.\nFragttiden på værktøjssæt til MC er jo særdeles relevant i tilfælde af at man mangler din pakke nu og her, og af den grund er det relativt på sin plads at du finder den estimerede leveringstid på værktøjssæt til MC. En hel del online forhandlere – herunder Harald Nyborg, Bauhaus, Silvan og Jem og Fix – yder billig levering efter en enkelt hverdag på en hel del varenumre online, men som imidlertid kræver at handlen gemmenføres tidligere end et angivent tidspunkt, så at de har udsigt til at kunne nå at få dit nye produkt hen til fragtfirmaet før lagermedarbejderne drager hjemad.\nNogle få online shops tilbyder levering uden beregning på værktøjssæt til MC online, men typisk kun når du handler for en præcis sum. I øvrigt bør man foretrække den billigste leveringsversion, hvilket i mange tilfælde er at få fragtmanden til at levere dine produkter til et udleveringssted.\nTemmelig mange webshops tilbyder afhentning hvor du handler billig værktøjssæt til MC online og selv henter i byggemarkedet. Fx Stark, Davidsen, Jem og Fix, Silvan, XL-Byg, 10-4, Harald Nyborg, Bauhaus og Bygma. De frembyder for eksempel afhentning af værktøjssæt til MC i disse byer:\nIshøj, Glostrup, Lyngby, Holstebro, Tilst, Kolding, Hobro, Lystrup, Frederiksberg, Hedensted, Brøndby, Odder, Sønderborg, Hillerød, Greve, Herlev, Brønshøj, Skive, Taastrup, Aarhus, Helsingør, Esbjerg, Nakskov, Rønne, Ølstykke, Tårnby, Holbæk, Ballerup, Vallensbæk, Viborg, Hvidovre, Nyborg, Herning, Åbyhøj, Charlottenlund, Stenløse, København, Kalundborg, Brabrand, Birkerød, Virum, Hedehusene, Thisted, Aalborg, Grenaa, Fredericia, Vanløse, Svendborg, Vejle, Vordingborg, Nørresundby, Højbjerg, Nærum, Nykøbing Falster, Frederikssund, Gladsaxe, Aabenraa, Ringsted, Køge, Rødovre, Silkeborg, Værløse, Risskov, Skanderborg, Albertslund, Odense, Slagelse, Frederiksværk, Korsør, Frederikshavn, Varde, Hørsholm, Lillerød, Valby, Rudersdal, Struer, Kokkedal, Søborg, Randers, Dragør, Jyllinge, Horsens, Haslev, Brønderslev, Gentofte, Middelfart, Allerød, Farum, Næstved, Roskilde, Solrød Strand, Ikast, Hjørring, og Haderslev, .\nKlik-og-hent af værktøjssæt til MC er muligt i samtlige dele af Danmark: Fyn (Midtfyn, Sydfyn, Østfyn, Nordfyn, Vestfyn), Sjælland (Lolland, Hovedstaden, Sydsjælland, Bornholm, Midtsjælland, Nordsjælland, Østsjælland, Falster, Vestsjælland, Amager) og Jylland (Midtjylland, Sydjylland, Vestjylland, Syddanmark, Østjylland, Sønderjylland, Nordjylland).\nVed kig i statistikkerne fremstår det markant, at internet shoppere typisk leder efter bl.a. værktøjssæt til MC tilbud og værktøjssæt til MC online. Foruden dette ser vi ofte folk kigge efter eksempelvis værktøjssæt til MC priser, billig værktøjssæt til MC samt køb værktøjssæt til MC, plus de kendte byggecentre som Stark, 10-4, Davidsen, Silvan, Bauhaus, Jem og Fix, XL-Byg, Bygma og Harald Nyborg.\nFind den bedste pris på værktøjssæt til MC\nDet er jo efterhånden yderst problemfrit for folk at søge sig frem til priser på billige værktøjssæt til MC online på diverse e-handler, og på grund af dette har flertallet af internet virksomheder fundet det nødvendigt at nedskære udsalgspriserne på værktøjssæt til MC kolossalt, og derudover love billig levering.\nTil gengæld kan det ikke desto mindre være smart at granske nogle få shops på nettet efter tilbud og udsalg på værktøjssæt til MC online forinden du færdiggør din shopping, således at du ikke er i tvivl om at skaffe sig den skarpeste pris. Kig ikke kun hos de udbredte byggecentre som Davidsen, Jem og Fix, Stark, Bauhaus, 10-4, Bygma, XL-Byg og Harald Nyborg.\nDu bør trods alt ikke glemme, at såfremt en shop på nettet annoncerer billige værktøjssæt til MC online til en tilbudspris der kan virke overordentlig billig, kan det tit være et symbol på en svindel internet handler. Køb med betalingskort er imidlertid dækket ind under en foranstaltning, som værner folk overfor uærlige forretninger på nettet.\nGenerelt foreslår vi køb med kort eller betalinger med mobilen. Alternativt kunne du vælge en billig afbetalingsløsning som f.eks. ViaBill, i tilfælde af at du gerne vil betale beløbet til værktøjssæt til MC ude i fremtiden. Dette foreslåes normalt ved specialiserede webshops, men dog sjældent de kendte byggemarkeder som for eksempel 10-4, Davidsen, Jem og Fix, Silvan, Bauhaus, Harald Nyborg, Bygma og Stark.\nNår vi ser på søgedata bliver det markant, at mennesker typisk søger eksempelvis værktøjssæt til MC online og køb værktøjssæt til MC. Foruden dette oplever man mange gange online shoppere søge efter eksempelvis værktøjssæt til MC priser, billig værktøjssæt til MC og værktøjssæt til MC tilbud.\nTrustpilot yder fuldkommen ærlige chancer for at blive klogere på en længere række øvrige køberes opfattelser og på grund af dette anbefaler vi, at du efterforsker netshoppens ratings inden du lægger din bestilling på billige værktøjssæt til MC online.\nFacebook byder på for øvrigt nogenlunde strålende muligheder for at få indsigt i e-shoppens popularitet. Desuden ses endda internet webshops som tilbyder kunderne at udforme en anmeldelse af deres købsoplevelse, hvilket lige så vel bør drages fordel af til at danne dig et indtryk af hvor tilfredse kunderne er.\nForud for at folk handler billige værktøjssæt til MC online hos en e-butik kan de principielt kigge på dens vilkår, det er dog naturligvis ikke særlig interessant, særligt ved de store byggemarkeder som Davidsen, Bauhaus, 10-4, XL-Byg, Harald Nyborg, Stark, Silvan, Bygma og Jem og Fix.\nEn anden valgmulighed kunne måske være at kigge om internet shoppen er e-mærket, grundet at det ofte er en antydning af at e-handlen respekterer gældende dansk lovgivning, udover at online forhandleren hyppigt føres tilsyn med af sagkyndige der forstår de gældende bestemmelser.\nDesuden får du mulighed for en hjælpende hånd, ifald du forvoldes problemstillinger med din ordre på værktøjssæt til MC. Tillige går vi ind for at køber er omhyggelig omkring de mest vedkommende bestemmelser der er gældende for købet af værktøjssæt til MC online, som for eksempel den byttepolitik online firmaet har.\nI relation til det er det tillige afgørende, at man altid beholder ens købsbekræftelse, således man når som helst kan bevidne sit køb af værktøjssæt til MC, uanset om man køber ved Silvan, Bygma, Harald Nyborg, XL-Byg, Davidsen, Stark, Jem og Fix, Bauhaus eller 10-4.\n1Forinden folk shopper billige værktøjssæt til MC på en internet forhandler burde de uden tvivl kigge på butikkens handelsbetingelser, det er dog uden tvivl ikke super interessant. Udover dette foreslår vi at man er hensynstagende til de mest essentielle forhold der indvirker på bestillingen af billige værktøjssæt til MC online, f.eks. den byttepolitik webbutikken kører med.\n2Den billigste leveringstype er uden tvivl selv at hente ordren, men den løsning forudsætter at du fysisk befinder dig lige ved online butikkens tilholdssted. Den fragttype kan vise sig at være yderst essentiel ifald man mangler værktøjssæt til MC om et øjeblik. Alternativt så garanterer nogle få internet forretninger fragtfri levering, men undertiden kun hvis der indkøbes for en konkret sum.\n3Det er jo efterhånden ualmindeligt gnidningsløst for alle og enhver at kigge efter tilbud online på billige værktøjssæt til MC på tværs af online selskaber, og altså lover de fleste internet shops gratis fragt. Trods dette kan det ikke desto mindre være lønsomt at efterse et par e-firmaer efter tilbud og rabat før du shopper, således at du er på den sikre side med at indhente den mest betalelige pris.\n4Generelt foreslår vi bestillinger med betalingskort eller betalinger med mobilen. Køb med kort er omsluttet af en forordning, hvilket sikrer dig som køber overfor falske forretninger på nettet. Som alternativ bør du vælge en billig afbetalingsløsning som fx ViaBill, når du hellere vil afbetale pengene af flere omgange.\n5Temmelig mange online forretninger giver nu om stunder et stort udvalg af billige leveringsmodeller til værktøjssæt til MC. En sikker vinder er nu om dage udleveringssteder, hvor du kan afhente de bestilte varer lige præcis når det passer ind i din kalender. Fragttypen er nemlig særdeles overkommelig, samt tit ydermere den prisbilligste leveringstype.\n6Nogle enkelte webbutikker garanterer fragt uden gebyr på værktøjssæt til MC, men i mange tilfælde er det så præmissen at der bestilles for en konkret pris. Desuden burde man snuppe den prisbilligste leveringsudgave, hvilket ofte vil blive at få dem til at bringe din pakke til et udleveringssted. Leveringstypen er oftest også ualmindeligt let gængelig. Den mest letkøbte leveringsform vil dog til enhver tid være at du selv henter produkterne.\n7Trustpilot indebærer de facto passende genveje til at studere en længere række aktuelle brugeres observationer og på grund af dette foreslåes det, at du evaluerer internet shoppens anmeldelser inden du bestiller billige værktøjssæt til MC online. Facebook giver dig endvidere altid fornemme løsninger til at få indtryk af internet forretningens kundetilfredshed.\n8Vi går generelt ind for at efterse hvorvidt e-forhandleren er e-mærke tilsluttet, som skulle være en indikator for at online forretningen lever op til de officielle danske regler, tillige med at hjemmesiden løbende evalueres af eksperter som mestrer de gældende regulativer. Forinden folk handler billige værktøjssæt til MC på en online shop bør de principielt læse shoppens handelsbetingelser.\n9Leveringstidspunktet er jo ekstremt bestemmende når vi absolut skal bruge produkterne med det samme, og derfor er det sandelig væsentligt at vi tjekker den estimerede leveringsdato ved værktøjssæt til MC. Mange internet forhandlere tilbyder billig levering på blot en enkelt hverdag på en lang række varenumre, hvilket dog beroer på at du når at bestille før et givent tidspunkt.


Virksomheder kan score på »big science«\nDer er skudt mange store videnskabelige projekter op i Europa gennem de seneste årtier, og det er big business for private virksomheder. Danskerne er bare for dårlige til at komme med om bord.\nHenrik Bindslev, der er direktør for Fusion for Energi, måtte tirsdag se langt efter de danske bud til det internationale ITER, som er det største »big science-projekt i nyere tid. Foto: Thomas Lekfeldt Fold sammen\nVar det noget med en partikelaccelerator eller en fusionsreaktor? Måske en enorm strålekanon eller et rumteleskop? Det spørgsmål har verdenssamfundet svaret ja til flere gange på kort tid. Og det er ikke småpenge, der skal investeres i de enorme forskningsfaciliteter. Alene fusionsprojektet ITER i Frankrig koster i omegnen af 100 milliarder kroner – og der er masser af ordrer at hente for danske virksomheder også.\n»Udenlandske investorer placerer mange ordrer inden for EU, og det er ikke bare USA. Ordrerne kommer også fra lande, hvor lønforskellen ellers ville være et problem,« siger Henrik Bindslev, der er direktør i europæiske Fusion for Energy, der koordinerer Europas leverancer af teknik til ITER. På bare fire år er DTUs og Teknisk Instituts såkaldte big science-sekretariat, der formidler kontakt mellem danske virksomheder og de store, europæiske forskningsanlæg, vokset fra blot 20 virksomheder i 2010 til 140 i dag.\n»Vi regner med, at den årlige omsætning kan udgøre en milliard kroner for danske virksomheder i 2020,« siger Søren B. Korsholm fra Big Science sekretariatet.\nEn af de virksomheder, der gerne vil have del i den milliard, er teknologivirksomheden Axcon fra Lyngby. Axcon har tidligere leveret løsninger til det europæiske rumfartsagentur, da man skulle bygge laserkommunikation fra Tenerife til Månen. For en SMV som Axcon har big science været et ret centralt ben i omsætningen de senere år, og for administrerende direktør Anders Enggaard har området stadig højt prioritet.\n»Det er klart, at vi synes det er spændende,« siger han.\n»Der er masser af muligheder, men der er også masser af udfordringer.«\nAf udfordringer nævner Anders Enggaard, at det er meget vigtigt, at forskningen på landets universiteter kobles ordentligt sammen med ingeniørarbejdet ude i industrien, når det gælder big science.\n»Research-delen er meget vigtig at få gjort i samarbejde med universiteterne, for kontraktsummerne til big science og normal industri adskiller sig meget fra hinanden. Det er tit underforstået i kontrakterne, at forskningen allerede er udført, når man byder på opgaven,« siger han og slutter med et lille grin.\n»Derfor er det nok også meget godt, at vi leverer til begge dele.«\nFor langsomt ude\nAxcon har indtil videre ikke fået del i de mange penge fra ITER, men det er der generelt ikke mange danske virksomheder, der har. Af de over 600 bud, der er sendt til det franske fusionskraftværk, kommer kun fire fra danske virksomheder. Og det er ganske tydeligt en frustration for Henrik Bindslev, mens han bladrer igennem det ene slider efter det andet med komponenter til ITER-byggeriet. Den ene hyperkomplicerede dingenot overtager den anden. Men efter hvert slide udbryder Henrik Bindslev kort.\n»Men hvor er det en skam, at danske virksomheder ikke er med.«\nDa Berlingske møder ham til et interview efter oplægget uddyber han.\n»Det er ikke, fordi vi ikke har evnerne i Danmark. For det har vi. Danske virksomheder skal bare blive bedre til at komme ud og opsøge kontrakterne.«\nDe små stjæler fra de store