Tidligere ministre opfordrer til at genfinde respekt for det politiske system | Information\nDer bliver skudt meget på de særlige rådgivere i disse dage, men vi skal ikke glemme, hvem der har ansat dem. Ansvaret falder tilbage på vores politikere, og der er noget, der tyder på, at nogle af dem mangler respekt for det danske politiske system med neutrale embedsmænd, når så mange spindoktorer bliver ansat, siger den tidligere Venstre-minister Britta Schall Holberg\n»Der er sket en forråelse af den politiske kultur«. Så klart lyder budskabet fra tidligere indenrigsminister og mangeårigt folketingsmedlem for Venstre, Britta Schall Holberg.\nUdtalelsen kommer som reaktion på skattesagen om Helle Thorning-Schmidt, der betyder, at tidligere skatteminister Troels Lund Poulsen (V) og hans særlige rådgiver, Peter Arnfeldt, nu er under mistanke for at have lækket fortrolige oplysninger og udøvet magtmisbrug.\nSelv om det indtil videre ifølge Ekstra Bladet er Troels Lund Poulsens spindoktor, der har forsøgt at videregive Helle Thorning-Schmidts personlige skatteoplysninger, ændrer det ifølge Britta Schall Holberg ikke ved, at ansvaret for en af de potentielt største skandaler i dansk politik ligger solidt plantet hos politikerne.\n»Der bliver skudt meget på de særlige rådgivere i disse dage, men vi skal ikke glemme, hvem der har ansat dem. Ansvaret falder tilbage på vores politikere, og der er noget, der tyder på, at nogle af dem mangler respekt for det danske politiske system med neutrale embedsmænd, når så mange spindoktorer bliver ansat,« siger hun.\nBritta Schall Holberg bliver bakket op af flere ministre, som Information har talt med.\nTidligere socialdemokratisk arbejdsminister Jytte Andersen mener, at den politiske kultur har taget en uheldig drejning, som påvirker den måde, der bliver ført politik på.\n»Den politiske kultur er blevet mere rå og handler i mindre grad om politisk substans. Den etiske overlægger ligger efterhånden meget lavt, og politikerne er mest optaget af at få deres politiske modstandere miskrediteret,« siger hun.\nJytte Andersen peger på, at der er sket en normændring, siden hun selv var minister i 1990’erne. Dengang blev hun tit skældt ud for sit arbejde, men kritikken blev aldrig personlig.\n»Jeg var i den grad også under pres i min periode som minister — eksempelvis i forbindelse med en dagpengereform, som vi forhandlede igennem. Jeg skal da lige love for, at jeg ikke var populær, men kritikken gik på den politiske sag og stort set aldrig på min person. Det gjaldt både fra pressen og mine politiske modstandere,« siger hun.\nDen udvikling kan tidligere justitsminister Ole Espersen sagtens nikke genkendende til.\nEfter hans opfattelse blev politikernes privatliv også i højere grad respekteret, da han var minister.\n»I dag risikerer ministrene at blive hængt ud for hvad som helst,« siger han.\nOle Espersen kan godt forstå, at politikerne har brug for de personlige rådgivere, fordi presset fra medierne er vokset.\nHan er dog ikke tvivl om, at brugen af dem også har flere negative konsekvenser.\n»Det ligger i spindoktorernes natur, at de skal beskytte deres minister mod svære spørgsmål. De er kun interesserede i åbenhed, når nyhederne er gode, og det skaber mere lukkethed og fordrejede oplysninger,« siger han.\nUnder sin tid som minister i begyndelsen af 1980’erne havde Ole Espersen ikke en personlig rådgiver, men han havde en ministersekretær, der hjalp med at skrive taler og holde styr på kalenderen. Ministersekretæren spillede ikke en selvstændig rolle i forhold til pressen og stod heller for at afvikle politiske kampagner, som politikernes rådgivere gør det i dag.\n»For journalisterne betyder det, at det er blevet sværere at komme tæt på politikerne, fordi der er blevet opført en velbygget mur, de først skal trænge igennem. Det går ud over offentligheden,« siger han.\nTidligere socialdemokratisk sundhedsminister Arne Rolighed peger også på, at de særlige rådgivere har fået en langt mere aktiv rolle i udviklingen af partiernes politik.\n»Det er sket på bekostning af det traditionelle embedsværk, der både har fagligheden og neutraliteten, og det er en uheldig udvikling,« siger han.\nBritta Schall Holberg mener, at politikerne i langt højere grad burde rådføre sig med embedsfolkene frem for de personlige rådgivere. Hun køber ikke den begrundelse, der handler om, at politikerne har fået brug for de politiske rådgivere i takt med, at det politiske arbejde er blevet mere komplekst.\n»Det er en dårlig undskyldning. Jeg skal hilse og sige, at pressen også i min ministertid pressede på. Jeg kender godt til at have forsider på Ekstra Bladet og hidsige journalister i røret. Telefonen ringer døgnet rundt, og sådan er det bare for en minister,« siger hun.\nDaværende udviklingsminister for Socialdemokraterne, Poul Nielson mener også, det ville være sundt, hvis politikernes personlige rådgivere blev afskaffet.\n»I stedet skulle man lade politikerne finde deres sparringspartnere i embedsværket. I dag bliver det opfattet som helt forkert, hvis en embedsmand tænker politisk, men en departementschef i et ministerium skal jo kunne leve sig ind i ministerens virkelighed og rådgive om det,« siger han og tilføjer, at rådgiverne er skyld i, at der bliver skabt mistillid til systemet.\n»Borgerne ved godt, at de ikke får den ægte vare, når den tydeligvis er blevet behandlet og plantet af en person, der ikke laver andet,« siger han.\nJytte Andersen håber dog på, at sagen om Helle Thorning-Schmidts skatteoplysninger kan ende ud i selvransagelse som den, hun selv oplevede efter Tamil-sagen.\n»Vi kom til i 1993, og på det tidspunkt skete der langsomt en selvransagelse i embedsværket. Det var helt tydeligt, at centraladministrationen var yderst bevidste om, at de skulle være på rette spor, og jeg ved, at det blandt andet skyldtes tamilsagen,« siger hun og tilføjer, at skattesagen forhåbentlig vil medføre samme reaktion.\n»Jeg tror, at der vil opstå den samme form for selvdisciplinering og korrekthed — både blandt politikere og embedsværk. Der er ingen tvivl om, at sagen vil ryste systemet, og det er nok meget sundt«.\nArne RolighedBritta Schall HolbergJytte AndersenOle EspersenTroels Lund PoulsenPeter Arnfeldt\n06. december, 2011 - 09:50\nDerfor kan hun jo godt have en pointe, som alle burde interessere sig for, set i lyset af de sidste dages hændelser\nSå længe Folketinget er befolket med levebrødspolitikere, der kun har øjne for at rage til sig og er uden for kontakt med alt, hvad der hedder moral og alm. menneskers levevilkår, så bliver det ikke bedre. Sæt lønnen ned, max 2 perioder som MF og ingen livsvarig pension eller pension til børnene, så kan det hænde, at vi får nogle ordentlige mennesker derind, der mener det alvorligt. Som det er nu, så er det en legeplads for Danmarks nye "adel"\n06. december, 2011 - 10:18\nIkke om jeg vil finde mig i at skulle tage en sådan hykler alvorligt!! Hun har kunnet sige fra utallige gange, men har stået på sidelinien og holdt sin mund. Ja, jeg er vred..for hvad er det dog for en dekadence og nedladenhed, der har spredt sig i det politiske liv!!\n06. december, 2011 - 10:35\nTroels Lund Poulsen har åbenbart mange venner her.\nIvan Gullev, Mac Snagit, og Mette Hansen. Er sikker på at TLP er glad for afledningsmanøvren. Er sådan set ligeglad med hvorfor Britta har ret, og Janteloven giver jeg også fanden i. Sandheden ændrer sig ikke i forhold til hvem der bringer den. Kritikken af Britta hidrører ikke dette emne, og synes man absolut at det er passende at bringe hendes fortids synder op, så kan man vel godt klare at forholde sig objektivt til emnet, for derefter at tage afstand til personen. Rent faktisk består der jo også den mulighed at konen er blevet klogere med alderen -- det hænder jo, men på bedste B.T. vis handler det åbenbart om at fordømme, og henne i hjørnet sidder TLP og er lettet over at fokus er taget fra ham.\n06. december, 2011 - 11:11\nPointen med at man bør diskutere politik og ikke personer er relevant.\nJeg mener bare, at det er politikerne selv, der er skyld i at billedet er blevet som det er. Ligeledes har der været en udvikling i dansk politik, hvor politikere i stigende grad distancerer sig fra befolkningen og det er også med til at fjerne respekten fra deres embede.\nNår politikere f.x. taler om dyr efterløn og behovet for at arbejde mere, men ikke laver om på egne pensionsregler og ikke i tilsvarende grad sætter pensionsalderen op for dem selv, så skyder de sig selv i foden. Når man indfører flere og flere regler til at kontrollere borgere, men ikke indfører fuld gennemsigtighed i centraladministrationen med en ubegrænset aktindsigt for befolkningen i ministeriernes arbejde (eventuelt med en 12 måneders forsinkelse hvis det er sager af særlig karakter). Når man fortæller befolkningen det er tid at spare, men samtidig poster milliarder i forsvar, DR hus og offentlig fejladministration så bliver det svært at tage politikerne alvorligt.\nDet er på tide folketingets politikere indser, at de bliver nød til at opføre sig og lovgive på en måde, der ikke får dem til at fremstå som om de ser sig hævet over alle andre danskere.\n06. december, 2011 - 11:12\nMads Kjærgård skriver bl.a.:\n"Så længe Folketinget er befolket med levebrødspolitikere, der kun har øjne for at rage til sig og er uden for kontakt med alt, hvad der hedder moral og alm. menneskers levevilkår, så bliver det ikke bedre."\nSådan set er jeg fuldstændig ligeglad med de folkevalgtes grunde til at gå ind i politik. Det eneste der tæller er deres politiske holdninger og evne til at gennemføre deres politik.\nI den forstand er politik også et 'håndværk', men et meget usikkert af slagsen fordi ingen kan være sikre på at beholde 'jobbet' mere end én valgperiode. Hvis man ønsker at tiltrække de bedste begavelser så er det pinedød nødvendigt at aflønningen svarer til ansvaret, jobusikkerheden og det konstante pres fra medierne og de politiske modstandere.\nHvis man f.eks. nedsatte aflønningen af folketingspolitikere til "Carinas" niveau, så ville tinget givetvis komme til at bestå af flere bistandsklienter, men er der nogen der for alvor tror på, at det vil tiltrække mere kompetente politikere der magter det politiske håndværk?\nVi har selvfølgelig de politikere vi fortjener, for det er jo borgerne, de helt almindelige mennesker, der stemmer på dem for at repræsentere politiske holdninger som de deler.\nSammenlignet med andre ledere i det private erhvervsliv der tager beslutninger som berører mange mennesker og derfor har et stort ansvar, så er de folkevalgtes lønninger latterligt lave, hvilket sikkert holder mange gode hoveder borte fra politik og de evindelige slagsmål og personlig udhængning.\n06. december, 2011 - 11:29\nJeg synes bestemt artiklen har en vigtig pointe.\nJeg mener at erindre bedre tider under både Schluter og Nyrup, hvor både regering og opposition behandlede parlamentariske institutioner som Ombudsmanden og Rigsrevisionen, repræsentanter for sagkundskaben som Vismændene og særlige udvalg såvel som repræsentanter for retsvæsenet med behørig respekt.\nDet er efter min mening den allermest negative arv efter 10 års VK-regeringen at denne respekt tilsyneladende er forsvundet. Det kan godt være at man på kort sigt kan mindske de politiske skadevirkninger af kritik med hånlig omtale af afsenderen hvad enten denne er Ombudsmanden eller Vismændene. Men på lang sigt er virkningen blot at undergrave vigtige institutioner, fjerne alle krav på objektivitet og legitimitet og gøre alt til en det-ene-synspunkt-er-ligeså-godt-som-det-andet mudderkastning til stor skade for demokratiet.\nDen borgerlige bloks uansvarlighed på dette område var for mig den helt afgørende grund til at stemme på alternativet og jeg håber inderligt, at den nye regering ikke overtager den gamle regerings dårlige vaner.\n06. december, 2011 - 11:37\nSystemet med skatteyderbetalte spindoktorer bør slet og ret skrottes. Kan man ikke retorisk og vidensmæssigt klare over for pressen uden, er man ikke egnet til at være hverken folketingsmedlem eller minister.\n06. december, 2011 - 11:45\nArtiklen om kommunelpolitikernes lave vederlag bekræfter min pointe i kommentaren ovenfor:\n"Nyhedsbrevet (fra KL) har foretaget en rundspørge blandt 1276 kommunalpolitikere, og her svarer 71 procent af de adspurgte, at et højere vederlag er et nødvendigt initiativ, hvis man fortsat skal kunne tiltrække kvalificerede kandidater."\n06. december, 2011 - 11:48\nHvis du vil genskabe tilliden til partiet Venstre.\n- Må du insistere på at få luget ud i Forbrydersyndikatet Løkke og Ko.\nDet handler om at Venstre tager et internt opgør med de forbrydelser der er fortaget på demokratiet igennem de sidste 10 år.\nDwer er dele af Venstre der sidder og har en rigtig dårlig smag i munden. De må træde i karakter og smide broderskabet på porten og få genindført det samarbejdende venstre i dansk politik.\nLøkke og Ko. står i vejen for den udvilking du argumentere for - så de må gå, ellers bliver dine ord tomme og intetsigende spinsnak som danskerne er ved at få brækfornemmelser over.\nGO GO BRITTA - Nak de skide antidemokrater der er ved at ødelægge venstres politiske berettigelse i dansk politik.\n06. december, 2011 - 12:03\nDet siges, at Alexander den Store var så magtsyg, at han græd, da der ikke var flere nationer at erobre. Det siges, at Cæsar ikke et sekund under gallerkrigene tvivlede på sejren, selv om han ofte var både omringet, udmattet og i undertal. På trods af dette faktum, ser vi alligevel en større strøm af leflende ligegyldigheder fra dagens politikere, som er med til, at give en særdeles potent oplevelse, og deri består naturen, af den større fremmedgørelse, som befolkningen oplever. Sandheden er da også, at magtmennesker har lettere ved, at omgå sandheden end den gennemsnitligt dansker som oppebærer en gennemsnitlig indkomst på 288.000 kroner før skat.\nFlere udenlandske studier viser i forbindelse med ovenstående, at magt og indflydelse kan skabe en grov ulighed mellem fordømmelse af andre og egen adfærd. Et studie fra eksempelvis Columbia University viser, at magtfulde folk lyver, men også at de lyver langt bedre end folk uden magt. Magt giver flere kræfter og styrker de kognitive ressourcer. Det gør hjernen stærkere, simpelthen, og øger samtidig niveauet af det hormon, som gør stresspåvirkningen mindre. Når folk lyver, ræser hjernen af sted, fordi den skal holde sammen på historierne. Den ekstra mentale energi, gør det imidlertid muligt for dem at undertrykke en række af de afslørende nonverbale signaler, som folk udsender ubevidst, når de lyver. Netop af denne grund, kan magt og indflydelse, skabe en grov ulighed mellem fordømmelse af andre og egen adfærd - hvilket vi ser i dag. Det store problem er faktisk, hvis man spørger mig, at politikerne ikke vil anerkende, at befolkningens mange divergerende grupperinger besidder en højere stresspåvirkning, som følge af, at deres kognitive ressourcer ikke er lige så stærke - dette er min ærlige mening, og min konklusion på samme, er, at længere er den ikke, for stimuleringer af centralnervesystemet, er forskelligt fra menneske til menneske, og før vores politikere anerkender dette i en større grad, end det gøres i dag, vil solidariteten, lide under den grove ulighed mellem fordømmelse af andres og egen adfærd.\nMagtens bæger, og dermed sandheden gennem den serverede malurt er det mest udfordrende spil for dagens politikere. Er de helt uden skyld - nej, så absolut ikke, der findes et sandt overflødighedshorn af både genveje og faldgrupper, når de står over for at skulle tage svære beslutninger om den danske befolknings ve og vel. Sandheden er da også, at, når ordene ikke længere slår til, må sværdene i stedet tale, hvorfor, dagens politik mere er udtryk for krig end demokrati.\nProblemet er grundlæggende, at de mange politiske sejre der opnås gennem blokpolitik, kan betegnes som Pyrrhussejre, for mange af sejrene, er allerede moralsk tabte inden de føres ud i livet, og dermed er der i sagens natur tale om en Pyrrhussejr. En Pyrrhussejr, er i øvrigt, et udtryk for en meget dyrekøbt sejr, i dette tilfælde projiceret gennem betydningen for befolkningen - Som eksempel på Pyrrhussejre kan nævnes, indførelsen af de afdragsfrie lån, og disses påvirkning for den danske økonomi, derudover, er S og SFs` sejr ligeledes en pyrrhussejr, for, for, at dække over det faktum, at, deres mange løfter under valgkampen var underfinansieret, valgte man, at indføre forsigtighedsprincippet - faktum er da også, at alle valgløfterne kan pludseligt først indfries, når pengene er der. Faktum er da også, at politikerne som de magtmennesker de er, har lettere ved, at manipulere med sandhedens gyldne snit - og dermed er sagens kerne, at respekt afføder respekt, og denne går begge veje.\nDansk politik handler ikke længere om at løse landets problemer, men derimod om at løse egne personlige problemer, hvilket primært vil sige at blive valgt og i bedste fald at blive minister.\nDet er da også bemærkelsesværdigt, at Helle Thorning er blevet kendt for sætningen "jeg kan slå Anders Fog" og ikke for at sige, at "jeg kan løse Danmarks problemer". Når det så er sagt, sagde, Helle Thorning faktisk: »Jeg vil sige det lige ud. Jeg kan slå Anders Fogh. Jeg kan ikke gør det alene. Men sammen kan vi gøre Socialdemokraterne til en stærk enhed.«\nNetop fordi fokus er på at blive valgt bombarderes vi dagligt med en dobbeltbundet og reelt meningsløs kommunikation - se heri eksisterer problemet, og problemet er da også politikernes manglende kommunikationsgrad, havde mange af dem, gået til eksamen, på en lang videregående uddannelse, anvendt sammen pinagtige forklaringsgrad var de dumpet. Nu skal dette ikke misforstås, at være, og blive politiker kræver ikke en lang videregående uddannelse, som befolkning, burde vi dog kunne kræve en bedre forklaringsgrad for fremtiden, får vi den, - nej, det tvivler jeg stærkt på. For, som skrevet, er det respekten som afføder respekt, grov ulighed mellem fordømmelse af andres og egen adfærd, er ikke vejen frem, og heri ligger pointen, at den almene dansker, er mere udsat for stresspåvirkninger, da deres magthormon og deres kognitive ressourcer ikke er lige så stærke som politikernes.\n06. december, 2011 - 12:13\nDe sidste 10 års politik har bragt den ene sag efter den anden, der var på konfrontationskurs med ordentlig forvaltning. Den nuværende sag var en sag, der måtte komme.\nVi husker Bertel Haarder, der ikke ville udlevere alle relevante dokumenter i privatsygehus-affæren.\nVi husker også Birthe Rønn, der påstod, at hun ikke vidste, hvad der var sket i statsløsesagen. Det blev senere påvist, at hun godt vidste, hvad der var sket.\nSøren Pind tog over. Nu skulle der ryddes op i statsløsesagen. Det ville han ikke. Andre myndigheder greb ind. Bl.a. Ombudsmanden. Da journalister spurgte Pind, om han havde nogen kommentar til ombudsmandens alvorlige kritik, og at andre myndigheder gjorde det arbejde, hans ministerium burde have gjort, var hans eneste kommentar: "Nå".\nDer er andre sager, men den ene sag efter den anden vidner om dårligere og dårligere forvaltningsskik og foragt over for lovene om aktindsigt, inhabilitet, ombudsmandsinstitutionen og hvad der ellers er blevet krænket.\nOg nu denne sag, der vidner om, at den tidligere regering gik længere og længere i retning af magtmisbrug og foragt for forvaltningsetik.\nMed den magtbrynde og arrogance den tidligere regering var grebet af var denne sag en, der bare lå og ventede på at ske.\nSom andre oven for også har sagt, så stemte også jeg på oppositionen for at få nye politikere kunne danne regering. Også jeg håber, den nye regering vil genindføre ordentlighed i forvaltningen og respekt for det åbne og gennemskuelige demokrati.\nJeg mener nu godt man kan og bør anerkende, både at folk i tråden stadig er vrede og føler sig svigtede over tidligere minister Britta Schall Holbergs politiske dispositioner - og at samme sidstnævnte nu kommer med en seriøs og saglig udmelding.\nIhvertfald anerkender jeg klart nuværende regering og dens vælgere for indirekte at kunne glæde sig over at have fået en appelsin i turbanen, som man siger, over demaskeringen af sagen om nuværende statsministers skattesag, som med stor sandsynlighed viser sig at være et forsøg på et politiske karaktermord af amerikanske dimensioner.\nJeg anerkender også at flere i tråden bebrejder VK-regeringen meget af af al den her dybt usaglige og destruktive polemik - Men jeg vil også gerne erindre om at nuværende regering uanset appelsinen i turbanen, ikke kan hente nogen overbevisende poltisk tæft og respekt gennem det forhold den forrige regerings brølere.\nMan bliver kort sagt ikke renere eller bedre politiker af at ens modstandere bliver mere snavset og dårlig.\nDerfor er artikelen og dens indhold relevant i allerhøjeste grad, trods den kommer fra en tidligere 'blå' minister.\nSå, husk det nu Helle og Villy, Johanne og R: Selvom I måske får en 'gratis' appelsin i turbanen nu gennem 'skattesagen' - så er bliver og forbliver det Jeres politiske håndværk som afgør Jeres værdi som politikere.\nKom i arbejdstøjet! Se at få smøget ærmerne op, krisen kradser for 1000-vis af danskere, både af etnisk, men især også udelandsk herkomst, som lider under tidligere regerings konsekvente meget usympatiske og uanstændige skandale og sensations-politik godt krydret med personfnidder over hele linjen. Man må sige at de forstod af (mis-)bruge medierne til at få presset sine mildt sagt underlødige budskaber igennem og at pressen desværre viste sig at være alt alt for let at manipulere og reducere til 'mikrofon-holdere'.\nPressen bliver kaldt den 4. Statsmagt - også pressen må nu følge trop og fastholdes i at være den politiske og demokratisk vagthund som sætter højere at afdække magtmisbrug end at agere logrende skødehunde for de politikere som i deres magtbegær ikke længere tjener den befolknings interesser som de er valgt af og udgør en trussel for demokratiet.\nJeg har sagt det 1000 gange: Demokrati er ikke en trygheds-garanteret endestation. Demokrati er en levende dynamisk proces, en vej, ikke kun et mål i sig selv - og jeg/du/I/vi er både målet og vejen...\nPå et spliteskund kan et såkaldt demokrati ad demokratisk vej forvandles til dets egen modsætning. Det viser optakten til 2. Verdenskrig\nos med eftertryk.\n06. december, 2011 - 12:22\nHvis det politiske establishment vil respekteres i den brede befolkning må de selvfølgelig gøre noget for det, ligesom de allerede gør noget for deres øvrige dagsordener.\n06. december, 2011 - 12:45\nEt velfungerende demokrati burde nærmest være en umulighed, hvis man skal tro Michael Borregaards kommentar.\nMenneskets natur har ikke ændret sig siden Alexander den Store erobrede den halve verden, men vor viden er siden vokset således at vi forstår, hvad der skal til for at få krigeriske magtgalninge og andre magtpsykopater bragt under kontrol og skabe en retfærdig samfundsorden.\nDet er denne viden som indgår i den politiske filosofi der i Oplysningstiden lagde grunden til Vestens sekulære demokratier.\nOpskriften er ganske enkelt en tredeling af magten, tidsbegrænsede periodiske valg af repræsentanterne i den lovgivende forsamling, politisk ligeværdighed og borgerne som demokratiets egentlige magthavere samt princippet om lighed for loven.\nDet sekulære demokrati er en rationel måde at styre et samfund på. Styreformen kan kun opretholde sig selv hvis hovedparten er tilstrækkeligt rationelt tænkende og formår at adskille det deres religion fordrer fra det demokratiets opretholdelse fordrer samt magter at adskille ønsketænkning fra hvad der faktuelt er muligt. Så man f.eks. ikke bilder sig ind at der kan skabes et samfund hvor der både hersker frihed og lighed. Eller at Guds lov skal sættes over menneskabte love.\nDen amerikanske præsident Abraham Lincoln, udtrykte sin tro på borgernes generelle evne til at handle politisk rationelt på denne måde:\n"Man kan narre nogle mennesker hele tiden, og alle mennesker en gang imellem, men man kan ikke narre alle mennesker hele tiden."\nNu er det jo ikke nødvendigt at narre alle mennesker hele tiden for at gribe magten og afskaffe demokratiet. Det er tilstrækkeligt at narre halvdelen af vælgerne til at tro på, at det gode retfærdige samfund ikke skabes gennem gennem 'massebestemmelsesprincippet' som Hitler foragteligt kaldte det demokratiske system, men ved at koncentrere al magt i én person.\nDemokratiet bygger ikke blot på deltagernes evne til at handle rationelt men på en forpligtelse til at forholde os til hinanden som politisk ligeværdige. Demokratiseringen af samfundsmagten og sekulariseringen bygger således på en etisk fordring der kan begrundes rationelt (begrebslogisk).\nDet betyder, at demokratiet aldrig kan blive andet end en mulighed fordi der ikke er en nødvendig sammenhæng mellem hvad vi bør gøre og hvad vi faktisk gør. Den usikkerhed må den demokratiske styreform leve med og forsøge at reducere ved at opdrage borgerne til rationalitet således at de handler ansvarligt inden for de etiske grænser demokratiet sætter.\n06. december, 2011 - 13:28\nRespekt og almindelig god opførsel er en saga blot i dansk politik. Tænk bare på f.eks. Sophie Løhde og Inger Støjberg, der både fra Folketingets talerstol og i div. samråd ter sig som om de optrådte i en revy i et 3.-klasses provinsielt forsamlingshus. De træder ned af scenen og modtager hyldest fra de andre skuespillere, og bruger sikkert oceaner af tid på at forberede nederdrægtigheder til ministre og ordførere fra andre partier.\nSmådrillerier har der altid været plads til, men det er ikke regeringspartierne der har fremmet denne lede og uværdige dagsorden. Britta Schall Holberg kunne virkelig gøre en god gerning ved at tage egne partimedlemmer i skole og lære dem en smule pli. Man kan dog tvivle på at det vil hjælpe, når de øverste ledere er en flok bøller.\nDer efterlyses tilsyneladende Borgerlig Anstændighed - ha, ha ha ha ha ha ha.....\n06. december, 2011 - 14:56\nJeg skal love for, at du forstår at tage luften ud af 60 alt for tidlige dødsfald. Faktum er, at et enigt Folketing PÅ NÆR VENSTRE endte med at give bløderne en skriftlig undskyldning, at der blev oprettet en fond på 20 millioner til erstatninger, at bløderne senere vandt sagen ved Menneskerettighedsdomstolen, og at 90 personer blev smittet med HIV som kunne have undgået sygdommen, hvis screening var blevet indført noget tidligere. 60 af dem gik bort i løbet af kort tid, og "fejlen" blev begået på Britta Schall Holbergs vagt.\nBløderforeningens medlemmer var døende af AIDS, og samtidig forlangte retssystemet, at de skulle løfte bevisbyrden i forhold til det store offentlige system som bakkede Schall Holberg op. Også i det lys forekommer det direkte grotesk, når Holberg nu beder om respekt. Hun - om nogen - har været overtryneren af dem alle.\nSå i lighed med mange andre ser denne hiv-positive læser ikke nogen grund til at forholde mig til nogen ytringer, anmodninger eller opfordringer fra Britta Schall Holberg. Hun tabte retten til min respekt den gang, da mine venner døde som fluer.\n06. december, 2011 - 15:24\n06. december, 2011 - 16:20\nSpiondoktorene opgave er ikke, som Britta skriver, at beskytte ministerene mod de svære spørgsmål. Deres opgave er at sørge for at de aldrig bliver stillet, og der i stedet bliver stillet de spørgsmål, som ministerene ønsker stillet.\nMetoden er "lækager" til udvalgte medier og almindelig del og hersk.\nSå politikkerne er selv ude om den miljøændring der er sket, de har nemlig selv sat den i gang.\n06. december, 2011 - 16:29\nJan Aage Jepsen:\nOmkring ordet demokrati, findes der hundredvis af definitioner, for mit eget vedkommende, mangler der dog en grundlæggende ingrediens, og dette er aspektet omkring medborgerskabets medvirkende, det er trods alt medborgerskabet, som er underlagt de mange love som stemmes igennem samt påvirkes af dem til hverdag - dette såvel arbejdstageren som arbejdsgiveren. Heri er problemet, at hørelsesfrister ikke overholdes, og dermed, har interesseorganisationer samt den enkle borger mindre sandsynlighed for, at komme til orde, og dette er skadeligt for demokratiet.\nFørst og fremmest, burde politikerne holde sig til gængse regnemetoder, det er det eneste ansvarlige at gøre, det vil sige, de skal medberegne anomalier, og tager højde for disses betydning for de psykologiske søjler som bærer den økonomiske platform. Udover dette, burde de øge deres forklaringsgrad når de taler til befolkningen, og til sidst, så er mudderkastning desværre i dag mere hovedreglen end undtagelsen, og dette er der intet kritisk-konstruktivt over, for talen er mere negativ end positiv, og dette er skadeligt for utroligt mange menneskers selvværd. Af denne grund, er det på mange områder hele borgens indhold, manglende samarbejde om man vil, det er galt med, og dette går ud over befolkningen, det er sgu dem, som på godt gammelt dansk, er ramt af en unødvendig høj arbejdsløshed.\nFokuserer man den nuværende situation uden røde eller blå briller, er faktum, at hver for sig, har de mange planer, problemet er dog, at ingen af dem har hver for sig en bæredygtig løsning - kunne man se bort for mudderkastningen, og begynde et samarbejde, ville man kunne reducere arbejdsløsheden samt tage fat om den virkelige udfordring, nemlig kontrollen af de brande små som er ved at vokse sig større på den økonomiske platform - for at ændre dette, kræver det dog mere tillid, til dem som udgør de psykologiske tøjlers og den ansvarlighed der skal til, for at holde den økonomiske platform oven vande.\nTil sidst, ordet velfærd, er mere interessant, end ordet demokrati, begge har dog en betydning for solidariteten.\nFærdes vi så vel i Danmark - på sin vis ja, men alligevel nej. Spørgsmålet om det kan betale sig at arbejde falder en i tankerne, spørgsmålet er da også slået stærkt igennem i den politiske debat. Men hvordan er egentlig danskernes økonomiske tilskyndelse til at arbejde, under indtryk af velfærdsstatens skatte- og socialpolitik? Spørger du politikerne skal det ske gennem tvang, og økonomiske incitamenter - dette er jeg simpelthen ikke enig i, da man rammer mange, mange flere uskyldige, end fanger dem som bevidst gør sig skyldige i eksempelvis socialt bedrageri, eller ikke respekterer højesteretsdommen - ingen aktivering, ingen kontanthjælp osv..\nPolitik handler ikke om at lege røver og soldater, men om solidaritet, og det er her demokratiets rolle kan diskuteres. Se, det er her vi skal spørge os selv, hvorledes hænger demokrati og velfærd sammen.\nDiskussionen er naturligvis i gang, jeg personligt, er dog ikke enig i måden man fra politisk side gebærder sig, for deres kontroltyranni er mere skadelig end gavnligt, dette for såvel arbejdsgivere som den arbejdsløse person, et godt skridt på vejen i en mere demokratisk proces, vil i øvrigt være overholdelse af hørelsesfrister.\nAt være politiker, handler lidt simpelt sagt, trods alt ikke om andet, end rettidig omhu gennem forberedelse, og det kræver for så vidt heller ikke nogen længere videregående uddannelse at blive politiker. Dermed ikke sagt, at politik, er en formsag, det eneste det kræver, er dog en god portion, af læselyst, jeg selv, har læst mange, rigtigt mange artikler samt forskningsrapporter m.fl., og læselysten er ikke blevet mindre, jeg har dog den fordel, i modsætning til politikerne, og det er, at jeg har tid til, at tænke over hvad jeg læser, da jeg ikke bliver angrebet fra højre og venstre i tide og utide. Netop dette, at man på mange områder inden for politik leger røver og soldater blokkene imellem, i stedet for at være allierede, gør, at jeg aldrig nogensinde, vil blive politiker, de mange studehandler samt ensidige fokus på mærkesager, er efter min mening skadelig for den nødvendige røde tråd, og dette vil jeg som person ikke kunne forene mig med.\n06. december, 2011 - 17:55\nHar forputtet mine læsebriller :\nStår der forråelse eller forrådnelse ?\n06. december, 2011 - 19:12\nOvenstående artikel beskriver egentlig meget godt, hvorfor jeg flyttede fra Danmark og hvorfor jeg ikke flytter tilbage igen. Dansk politik og dermed Danmark er i en sørgelig stand og jeg tror desværre ikke der er udsigt til nogle markante ændringrer de næste mange år. Vi snakker nok nærmere generationer før der sker noget\n06. december, 2011 - 19:29\nVar hende der Britta SH ikke en af de 90, der igennem 10 år forvandlede DK til et råddent samfund, hvor enhver hytter sit og sparker på alle under sig ?\nIkke en eneste gang har hun stemt imod svinagtighederne - nu vil hun have aflad.\nHun burde skamme sig !\n06. december, 2011 - 19:40\nDu skriver en længere redegørelse som replik på mit indlæg om demokrati. Egentlig ville jeg gerne fremkomme med en duplik der tager fat i de opfattelser og påstande du fremfører en for en, men under de betingelser debatten her tillades at udfolde sig på, hvor jeg efter nogle timers fravær konstaterede, at de fire første kommentarer var slettede af censuren, anser jeg det for formålsløst at anvende kræfter på lange seriøse debatindlæg.\nFremover bliver det mest til kortere kommentarer, som denne.\nProblemet med demokratiet er, at enhver idiot kan definere denne styreform så den præcis passer til vedkommendes ideosynkrasier og foretrukne ønsketænkning.\nDet er ingen kunst at definere demokratiet så demagoger som Lenin kan kalde proletariatets diktatur for en videreudvikling af det liberale borgerlige demokrati, eller andre tale om det tyrkiske, afghanske eller irakiske demokrati, fordi det er politisk opportunt at anvende disse misvisende betegnelser om styreformen. Som den jordanske konge engang sagde: Demokrati kan betyde mange forskellige ting.\nOpgaven er ikke at definere demokratiet, men at begrunde det rationelt som en universel fordring alle er forpligtet på. Her har oplysningsfilosofferne i nogen grad svigtet ved at forsøge at begrunde styreformen på grundlag af naturretten og umistelige menneskerettigheder, hvorved de begår den naturalistiske fejlslutning.\nDemokratiet kan alene begrundes begrebslogisk eller slet ikke.\nJeg vil begrænse min kommentar til følgende betragtninger opponenten fremkommer med:\n"Til sidst, ordet velfærd, er mere interessant, end ordet demokrati, begge har dog en betydning for solidariteten.\nNår demokratiet begrundes ud fra en universel etisk fordring - det etiske konsistenskrav - så følger, at der er tre etisk-politiske grundkrav som ethvert samfund bør stræbe efter at opfylde: Demokrati (politisk ligeværdighed), almen social basissikring og økologiske hensyn i produktionen.\nVelfærd dækker ikke over sloganet 'frihed, lighed og broderskab' fordi frihed og lighed står i et modsætningsforhold til hinanden. Jo mere frihed desto mindre lighed og vice versa.\nHvis 'velfærd' defineres mere snævert til at være et andet ord for den etisk-politiske grundfordring om at skabe en almen social basissikring så forudsætter dette ikke blot solidaritet blandt demokratiets deltagere, men også en vis grad af uselviskhed.\nDe velstillede skal acceptere at de skal bidrage til fællesskabet, dog under den forudsætning at de bevarer deres plads i indtægtshierarkiet, for at der kan etableres en almen social basissikring.\nEn sådan grad af uselviskhed har intet samfund kunnet frembringe. Så langt rækker solidariteten ikke. Den rækker ikke længere end til et stort antal behovsbestemte ydelser til (værdigt) trængende som ikke kan finde afsætning for deres arbejdskraft på markedet og derfor ellers ville stå uden eksistensgrundlag. Men ydelsen udbetales kun mod at de pågældende underkaster sig de betingelser som lovgivnerne måtte beslutte, som det fremgår af grundlovens § 75, stk. 2.\nDet vil sige, at de skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet 24/7, deltage i opkvalificeringskurser og underkaste sig et sandt regimente af kontrol og overvågning samt idiot-aktivering på nedværdigende betingelser.\nBegrundelsen for en almen social basisydelse, som alle voksne har krav på uden nogen som helst betingelser tilknyttet, er, at den forhindrer at nogen kan tvinges til at arbejde under uværdige eller nedværdigende forhold eller udnyttes. Og det gælder både i relation til det offentlige system og private arbejdsgivere.\nBasisydelsen sætter en grænse for udnyttelse og den gør én ting mere: Den forhindrer at et politisk flertal kan anvende magten over produktionsapparatet og dermed indtjeningsmulighederne til at undertrykke alternative politiske opfattelser. Og skal flertallet ikke have magt til at tvinge et mindretal til at arbejde under vilkår, som som mindretallet ikke selv vil acceptere - og det er betingelsen for ligeværdighed - så bør der være en almen social basissikring. Både under socialistiske og liberalistiske forhold.\nDesuden er det vigtigt at holde fast, at effektivitet ikke er den eneste målestok - og heller ikke den basale målestok. Måler er ikke den størst mulige produktion, men at skabe et samfund, som opfylder de etisk-politiske grundkrav om basissikring, økologisk hensyntagen og demokrati.\n06. december, 2011 - 20:01\nJan endnu en fantastisk velskrevet redegørelse - efter, at have gennemlæst den to gange, blot for en sikkerheds skyld, kan jeg se, at vi er enige om mange ting, om end vi kritisk-konstruktivt, kommer frem til vilkårenes eksistens med forskellige ord, og tilgangsvinkler - Og jo, Grundlovens § 75, stk.2 foreskriver at, ydelsen udbetales kun mod at de pågældende underkaster sig de betingelser som lovgivnerne måtte beslutte, dette er korrekt. Dog er al underkastelsen også bundet af Højesteretsdommen, ingen aktivering, ingen kontanthjælp, hvori, det direkte beskrives hvad underkastelsesgraden er udtrykt ved. Og deri kan man efter min mening finde princippet om basissikringens retttigheder, da denne rent juridisk danner præcendens for underkastelsesgraden og dennes anvendelse over for mindretallet.\nNu er det tid til at jeg skal ud af døren, men tak for en udbytterig korrespondance.\n07. december, 2011 - 01:22\n»Der er sket en forråelse af den politiske kultur«\nDen nuværende generation af politikere er langt mere afstumpede end den forige.\nVi er nogle der stadig kan huske den umenneskelige behandling Gunnar Sandvei og andre MKULTRA ofre fik at de daværende danske politikere, der intenst forsøgte at dække over de forbrydelser der var blevet begået imod dem, og lang tid nægte dem erstatning.\nPå den anden side af andedammen var det Dick Cheney og Donald Rumsfeld der gjorde alt I deres magt for dække over det. I nyere tid har de især gjort sig bemærket med Waterboarding, Abu Graib etc. De er altså ikke blevet bedre mennesker med tiden.\n07. december, 2011 - 11:57\n»Sagen kommer til at være en klods om benet for os. Vi vil simpelthen være lammet i den kommende tid. Ingen ved, hvad dette her kommer til at betyde for Venstre«, siger ordføreren.\nSagen kommer til at være en klods om benet for os. Vi vil simpelthen være lammet i den kommende tid\nAnonym ordfører i Venstre:\n»Vi er alle sammen meget spændte på, hvor stor skaden kommer til at blive. Men den er ikke nødvendigvis så stor ude hos hr. og fru Jensen«.\nFra Politiken-artiklen "Skattesagen gør ondt langt ind i Venstres kerne":\nMon dog ikke Venstre vil blive reddet af de mange støtter i pressen?\n07. december, 2011 - 15:04\nJeg har læst Løkkes udtalelser til pressen i går og i dag. Han udtaler, at han sikkert har været med til at tale om skattesagen på møder i Venstre, men han har ikke nogen klar erindring om det. Ja, det kan jo undre, når man tager i betragtning, at sagen også tidligere på året var alvorlig.\nHan bedyrer endvidere, at han har rene hænder. Hvordan man så lige skal tolke den udtalelse...\nVidste han vitterligt ikke, hvad der foregik? Eller var han vidende om, hvad der foregik, men deltog ikke i det? Eller er han delagtig, men satser på at klare frisag?\nDet fik mig imidlertid til at tænke på tidl. præsident Nixon, der bedyrede: "I am not a criminal!"\nHvordan kan han vide at han har rene hænder, når han ikke har nogen klar erindring om sagen. Han kan vel ikke engang huske, hvornår han sidst vaskede hænder og ved hvilken håndvask.\n07. december, 2011 - 15:57\nDet er selvfølgelig fint, at Britta Schall Holberg ønsker respekt for det politiske system, men man kan altså ikke glemme hendes adfærd under bløder-affæren.\nSom jeg skrev tidligere på året: "Da hun i 1980’erne var indenrigsminister under blødersagen modsatte hun sig voldsomt screening af blod - for at modvirke at bløderne fik AIDS.\nDengang var det også pressen, der fik hende til at ændre holdning."\nLæs mere i bogen MAGTEN - og kunsten at styre en belutningsproces (Aschehoug, 2004) side 113 f.\n08. december, 2011 - 02:16\nSprogforbistring : Ve(n)stre Fængsel !\n08. december, 2011 - 20:18\n"Tidligere ministre opfordrer til at genfinde respekt for det politiske system"\nRespekt er noget man udviser og får gengældt, Britta Schall Holberg, så her har du min.\nTak til de gamle i Dansk poletik, for at tale højt, når tingene er gået for langt.\n17. december, 2011 - 08:44\nLad os ikke overse, at Britta Schall Holberg - uanset blødersag osv. - ikke mellem men i linjerne fortæller os, at skattesagen ikke er nogen ener.\nBSH kender venstre indefra. Hendes insiderviden fortæller os, at der netop ikke blot er tale om enkeltsager, men at der er tale om en "forråelse af den politiske kultur".\nJeg har skrevet det før, og jeg gør det igen: Læg mærke til, hvor stor en andel af Venstre's folketingsgruppe, der er tavs. KUnne det ikke sagtens være, at de krummer tæer over den forråede adfærd, som kendetegner Løkke og hans slæng af skidtsnakkere?\nJeg kunne godt forestille mig, at en stor gruppe Venstrefolk drømmer om at disse sager kan fælde Troels Lund Poulsen, Løkke og kumpaner - og give plads til et 'forår' i Venstre.\nSagen er jo, at vi er mange, der er uenige med Venstre i deres politiske holdninger, men at vi er langt flere der må fordømme deres politisk undergravende handlinger.\nI ly af Fogh's magtsyge med-dirigeret af den tidligere ansatte Claus Hjort, voksede Løkke sig stærk i takt med at han med omdannede en stor gruppe marginalpolitikere (Pind, Lauritzen, Støjbjerg, Christensen, Trane, osv.) til en amtspolitisk følgegruppe. Denne følgegruppe + Fogh-Hjort havde politiske synspunkter der flugtede DF, og en magtsyg hensynsløshed der klart matchede DF's skingre skrigeri: En kultur uden plads til om- og eftertanke: "en forråelse af den politiske kultur" - i Venstre, i DF og fra Folketingets talerstol.\nPengegriske journalister har vidst at søge ind i disse cirkler med blikket rettet stift mod honoraret uden skelen til om den politiske ideologi var rød eller sort. Og overlevende alene på deres evner til at overskride nye grænser i forråelsen, og til gennem ægte- og partnerskaber at skabe private og personlige alliancer, der i alle andre sammenhænge ville have stemplet dem som inhabile, men som her har beskyttet dem mod den kritik, som en servil presse kunne præstere.\nFaktum er jo også, at afsløringerne sker efter stort set samme model, som i bandemiljøer - og at vi i offentligheden har svært ved at skelne mellem løgnagtig løgn, hyklerisk løgn, cover-up, spin, røgslør og sandhed.\nAlle der har rørt ved disse ting er blevet sværtet til, eller kan forudse at blive det, hvis de åbner munden.\nHele det infame show er finansieret af skattekroner: fra Løkke's ministerpension til dr's eller ekstrabladets årsregnskaber.\nSkandalen omkring News of the World i Storbrittannien er ikke halvt så farlig for det britiske demokrati, som den råddenskab, der truer vores hjemlige ditto.\n17. december, 2011 - 11:59\nI Venstre har man altid været mere uforskammede og flabede end i andre partier; det er ikke noget nyt. Bare tænk på Uffe Ellemann Jensen. Han sidder ganske vist nu og spiller nobel, af og til. Men tag ikke fejl - det er, og har altid været et bølleparti.


Smerter bag i knæet | De typiske årsager til smerter i knæhasen\nSmerter bag i knæet\nDøjer du med smerter bag i knæet? Så kan der være flere forskellige årsager til, at du oplever smerter. Du får de typiske årsager her, samt hvad du kan gøre for at komme dine smerter til liv. Det er altid en god idé at opsøge din læge eller fysioterapeut, hvis du døjer med smerter bag i knæet. I de fleste tilfælde kan du træne dine smerter i knæet væk. Det får du hjælp til i online forløbet “Kom dine knæsmerter til livs på 4 uger”, hvor du får de bedste råd og øvelser mod knæsmerter.\nJa tak – jeg vil gerne af med mine smerter bag i knæ. Kom i gang allerede i dag!\nÅrsager til smerter bag i knæet:\nHar du en revne eller en skade i menisken kan det give smerter bag i knæet. I nogle tilfælde kan en meniskskade give smerter rundt om hele knæet.\nI knæet har vi to menisker. Deres vigtigste funktion er, at fordele vægten i knæet, samt give knæet stabilitet.\nEn meniskskade kan ske akut eller som følge af en overbelastningsskade. Der kan opstå små revner i menisken, men i nogle tilfælde kan store dele af menisken være beskadiget. Ved en akut meniskskade sker der ofte et vrid med bøjet knæ, som forårsager skaden. Her vil korsbåndene også være involveret og du vil typisk opleve smerterne med det samme. En meniskskade kan også opstå over tid. Almindelig slid på menisken kan give små revner, som kan medføre, at knæet bliver instabilt over tid. Denne slitage sker oftest hos ældre eller overvægtige og smerterne kommer typisk snigende over længere tid.\nSymptomerne på en meniskskade variere alt efter graden af skaden. Er skaden sket akut kan du opleve hævelse, rødme og ømhed omkring knæet. Du kan opleve låsninger over knæet, samt smerter, når du belaster knæet. Er meniskskaden kommet over tid du opleve, at dit knæ låser og/eller klikker, samt føles ustabilt, når du går. I nogle tilfælde kan du opleve smerter, når du rotere eller vrider i knæet. Knæet kan også hæve, når du belaster dit knæ.\nOplever du pludselig hævelse af knæet efter en skade eller et vrid i knæet skal du søge læge for at få en afklaring af skadens omfang. Derudover skal du følge RICEM-principperne, så hævelsen kan falde. Herefter skal du igang med lette øvelser for dit knæ, samt styrke- og stabilitetstræning af dit knæ, når dine smerter har fortaget sig. Er meniskskaden kommet over tid skal du igang med knæ øvelser. Stabilitettræning af dit knæ er yderst vigtigt for at holde smerterne nede.\nLokale smerter bag i knæet kan skyldes en overbelastning af muskelsenen på musklen Poplitues. Her vil du opleve smerter på ydersiden bagpå knæet.\nBetændelse i muskelsene\nBag på knæet har vi flere muskler, som hæfter. Du kan opleve en irritation/betændelse i alle muskelsenerne. Popliteus er en lille muskel, som sidder bag på knæet.\nBetændelse i Popliteus-senen opstår typisk hos langdistanceløbere, cykelryttere og skiløbere. Betændelsen opstår grundet en overbelastning af musklen, som sidder bag knæet. Denne muskel har en vigtig funktion i forhold til at låse dit knæ, når du står op. Gentagne bøj og stræk af knæet kan derfor overbelaste denne muskel. Du kan også opleve en belastning af musklen grundet tidligere knæskader, forkert træningsteknik, ubalance af musklerne i benet, slidgigt i knæet, samt overtræning.\nDu vil opleve, at dine smerter er på ydersiden af knæet lige ved knæskallen. Smerterne forværres typisk ved aktivitet og forsvinder igen, når du stopper. I voldsomme tilfælde kan du opleve, at dit knæ føles ustabilt og svagt. Du kan opleve kliklyde, samt følelsen af at dit knæ ikke kan holde dig oprejst, når du står. Du kan opleve smerter, når du bøjer knæet fra strakt, samt rødme og hævelse på ydersiden af knæet efter aktivitet.\nGenerelt for muskelsenebetændelse gælder det at aflaste musklen, samt træne muskelsenen stærk igen. Det er derfor først og fremmest vigtigt, at du stopper med den eller de aktiviteter, som forværrer dine smerter og symptomer. Det kan derfor være en god idé at lave andre aktiviteter eller bevægelser af knæet, som ikke giver smerter. Opsøg gerne en fysioterapeut, som kan give dig specifikke øvelser og behandling for netop den senebetændelse du har.\nVed en Bakers Cyste kan du ofte se en udbuling bag knæet. Denne udbuling kan give nedsat bevægelse over knæet, samt smerter.\nBakers cyste er en udposning bag knæhasen, som oftest er ufarlig.\nEn Bakers cyste kan opstå, som følge af en skade på knæet. En Bakers cyste er en væskefyldt udposning af ledkapslen, som sidder på bagsiden af knæet. Der kan være forskel på størrelsen af cysterne og det er ikke altid de opdages. Døjer du med slidgigt, leddegigt eller en meniskskade kan dette forårsage, at disse cyster kommer. Cysterne opstår, når der er ledvæske fra knæleddet, som presses ud af ledkapslen.\nSpændinger, når du bevæger knæet kan skyldes en Bakers cyste. I nogle tilfælde kan du se udbulingen i knæhasen, når du strækker knæet. I nogle tilfælde kan du opleve hævelse, smerter og nedsat bevægelse over knæet. Cysten springer i de fleste tilfælde af sig selv. Når dette sker kan du opleve, at du får smerter ned i underbenet.\nI de fleste tilfælde går en Bakers Cyste over af sig selv. Det kan tage flere år før den forsvinder. Døjer du med smerter og nedsat bevægelse skal du undgå de aktiviteter, som forværre dine symptomer eller får dit knæ til at hæve. Cysten er ofte en sidediagnose til en anden diagnose, som fx. slidgigt eller en meniskskade. Når dette behandles/trænes op, så kan du opleve, at din Bakers cyste bliver mindre. Du skal være opmærksom på, at du ikke oplever smerter eller føleforstyrrelser ned i underbenet eller foden skal du kontakte din læge.\nDet bagerste korsbånd er dobbelt så stærkt som det forreste korsbånd. Det bagerste korsbånd er med til at hindre dit underben i at glide for langt bagud i forhold til lårbenet.\n5% af alle korsbåndsskader sker på det bagerste korsbånd. Det bagerste korsbånd har til formål, at sørge for, at dit underben ikke glider bagud i forhold til låret. Er der en skade eller en overrivning af det bagerste korsbånd kan du opleve, at dit underben glider bagud.\nÅrsagen til, at der sker en overrivning eller forstrækning af bagerste korsbånd skyldes ofte en skade. Skaden kan ske i et trafikulykke eller ved sport. Der sker oftest en kraftig slag eller vrid af knæet. Det bagerste korsbånd er dobbelt så stærkt som det forreste og der skal derfor ske et kraftig slag på underbenet eller lårbensknoglen før det rives over. Det kan ske ved skiløb, fodbold, håndbold eller basketball.\nSmerterne opstår oftest akut og i forbindelse med skaden. Du har oftest fået et voldsomt slag mod underbenet, så det er skubbet tilbage. Du kan opleve en fornemmelse af løshed i knæet, hævelse, rødme og varme omkring knæet. Du oplever ofte smerter bag i knæet. Det er forskelligt fra person til person, hvor mange symptomer og smerter, der er i forbindelse med skaden.\nVed meget hævelse og smerter er det altid en god idé at søge læge. Derudover skal du altid behandle korsbåndsskader med RICEM-principperne. Når den værste hævelse er faldet er det en god idé at få genoptrænet dit knæ med hjælp fra en fysioterapeut. Det kan tage op til 12 måneder før dit knæ er tilbage i topform. Det er derfor vigtigt, at træne dine muskler op omkring knæet, så det kan blive stabilt igen.\nDu kan opleve smerter bag i knæet fra iskias-nerven. Nerven løber oppe fra lænderyggen og kan give strålende smerter ned i det ene ben.\nSmerter fra iskiasnerven kan give dig smerter i knæhasen. Typisk vil du opleve en strålende fornemmelse fra lænderyggen eller balden med udstråling ned til baglåret, knæhasen og ned til fødderne.\nDer findes flere årsager til at iskiassmerter opstår. Du kan læse mere om årsagerne her. Typisk stammer smerterne fra lænderyggen, hvor der er sket en udbuling af diskusen. Denne udbuling kan trykke på nerven, hvilket giver udstrålende smerter ned til knæet. Du kan også få smerterne, hvis du døjer med slidgigt i lænderyggen. Dette vil give mindre plads til nerven og dermed bliver nerven afklemt. Du kan også opleve smerterne, hvis nerven bliver afklemt i ballemusklen Piriformis (også kaldt piriformissyndromet). Dette kan opstå, hvis man sidder med krydsede ben, ikke får trænet regelmæssigt eller står uhensigtmæssigt.\nSymptomerne på iskiassmerter er smerter fra lænderyggen og/eller ballen med udstråling ned til foden. Du kan opleve følelsesløshed eller en prikken fornemmelse ned i benet. Du kan også opleve, at dine smerter og symptomer forværres, når du sidder ned eller bevæger din ryg i bestemte bevægelser. I nogle tilfælde kan du opleve en forværring, når du bøjer dig forover eller sidder med krydsede ben.\nOplever du nedsat muskelstyrke eller følelsesløshed ned i benet skal du opsøge din læge. Derudover skal der øvelser til. Du kan læse mere om øvelser for iskiassmerter her og finde 3 gode øvelser, som du med fordel kan starte på idag. Du kan også finde en træningsprogram mod lændesmerter på Youtube-kanalen her. Derudover er det en god idé, at have fokus på din kropsholdning, når du sidder og står, samt undgå de bevægelser, som forværre dine smerter.\nJeg håber, at du er blevet klogere på de mange årsager til smerter bag i knæet.\nHusk, at du kan få 4 ugers træningsprogram til dine knæsmerter.\nDiagnoser, Gode råd, Knæ, Knæsmerter, Smerter bag i knæ\nØvelser for overbelastning af baglåret\nØvelser for springerknæ\nDisse øvelser for lyskesmerter er til dig, som døjer med smerter ved inderlårene ved skridtet, i den nedre del af maven eller længere oppe ved hofteleddet. Det er ikke ualmindeligt, at der kommer smerter omkring lysken, da mange organer, muskler og sener er i dette område. Det er derfor altid vigtigt, at du opsøger en…


KnowWare. Øvelser til Word 97. Pia Hardy. Pia Hardy og KnowWare.dk. Pia Hardy & KnowWare.dk - Øvelser til Word - PDF\nKnowWare. Øvelser til Word 97. Pia Hardy. Pia Hardy og KnowWare.dk. Pia Hardy & KnowWare.dk - Øvelser til Word\nDownload "KnowWare. Øvelser til Word 97. Pia Hardy. Pia Hardy og KnowWare.dk. Pia Hardy & KnowWare.dk - Øvelser til Word 97-17-08-01"\n1 2 KnowWare Øvelser til Word 97 Pia Hardy Pia Hardy og KnowWare.dk\n2 Indhold 3 Forord...2 Indledning: Orientering i skærmbilledet...4 Øvelse 1: Opret et dokument...7 Indskriv tekst...7 Gem dokument...7 Luk, Åbn og Gem dokument...8 Øvelse 2: Rediger et dokument...9 Gem dokument med nyt navn...9 Flyt markør...9 Indsæt ny tekst...10 Slet tekst...10 Øvelse 3: Redigér og formatér et dokument...10 Markér tekst...10 Markér og formatér tekst...11 Slette markerede ord...11 Fortryd funktionen...12 Indsætte, slette tomme linjer...12 Indsætte/slette tvungent sideskift...12 Øvelse 4: Ændring af dokumentvisning...13 Normal visning...13 Sidelayoutvisning...13 Onlinelayoutvisning...13 Fuld skærm...14 Vis værktøjslinjer og lineal...14 Flydende værktøjslinjer...14 Øvelse 5 : Justering og udskrivning...15 Justering og dags dato...15 Udskriv og Vis udskrift...15 Øvelse 6: Mere formatering...16 Ændre skrifttype og størrelse...16 Ændre standard skrifttype og størrelse...18 Ændre margener og papirretning...18 Ændre standard i sideopsætning...18 Indrykke tekst...19 Øvelse 7: Stavekontrol og orddeling...19 Dansk stavekontrol...20 Engelsk Stavekontrol...21 Orddeling...22 Øvelse 8: Anvend tabulatorer...23 Indsætte tabulatorer...23 Flytte tabulatorer på linealen...24 Fjerne tabulatorer...24 Centrerede tabulatorer...24 Tabulator med fyldtegn...25 Tabulator i brevhoved...25 Øvelse 9: Afsnitsformatering...26 Hængende indryk...26 Flyt indrykningstrekanter...27 Ændre linjeafstand...27 Øvelse 10: Flytning og kopiering af tekst...27 Flytte tekst...27 Kopiere tekst...28 Kopiering mellem dokumenter...28 Øvelse 11: Autotekst og autokorrektur...29 Opret autotekst...29 Indsæt autotekst,...29 Definér autokorrektur...30 Øvelse 12: Punktopstilling Opstilling med tal Opstilling med bogstaver Opstilling med punkttegn Udskift punkttegn Punktopstilling i flere niveauer Indsæt symbol Øvelse 13: Rammer og skygge Indsætte rammer, streger og skygger Øvelse 14: Sidehoved og sidefod Sidehoved/sidefod med sidetal og ramme Øvelse 15: Søg og erstat Søg Erstat Øvelse 16: Få styr på dine dokumenter Gem dialogboksen Oprette mapper Standardindstillinger for dokumentgemning Gemme i rigtig mappe Gemme på diskette Øvelse 17: Dialogboksen Åbn Flytte, kopiere, slette og dokumenter Øvelse 18: Find dine dokumenter Find dokumenter Øvelse 19: Tabeller Oprette tabel Markering i tabel Indsætte rækker Referat i tabel Ændre kolonnebredde Indryk og justering i tabel Tegn din egen Faktura Øvelse 20: Spalter og uncial Anvende uncial og spalter Øvelse 21: Skabeloner Oprette en skabelon Anvend skabelon Ændre skabelon Indbyggede skabeloner Anvende Guider Oprette en formular Øvelse 22: Clipart-objekter Indsætte og formatere billeder Øvelse 23: WordArt og autofigurer Indsætte WordArt objekter Autofigurer Invitation med Clipart,WordArt, Autofigur Note-It objekt Genvejstaster... 62\n3 3 Forord Forord Hvorfor øvelser til Word 97? Formålet med dette øvelseshæfte er ikke at beskrive så mange emner som muligt, men at sikre en udførlig trinvis vejledning, således at øvelserne fremstår logiske og lette at udføre. De enkelte øvelser er ikke længere end, at du sagtens kan snuppe én i en pause mellem dine opgaver på arbejdet eller i et fredeligt øjeblik derhjemme. Hvilke forudsætninger kræves? Du må gerne være en hel "novice" inden for området, men en god museføring vil lette muskelspændinger i arme og skuldre. Et lettere kendskab til Windows 95 vil bl.a. afhjælpe forståelsen for, hvordan arkiverings-strukturen er opbygget på harddisken, og hvor i mappestrukturen du gemmer dine dokumenter. Læs mere i hæftet Øvelser til Windows 95. Hvordan bruger du hæftet? Er du nybegynder i Word, vil jeg anbefale, at du udfører øvelserne helt fra begyndelsen, idet der senere i hæftet vil blive bygget videre på nogle af de dokumenter, som du opretter. Har du arbejdet med tidligere versioner af Word kan du nøjes med at gennemgå de emner, der interesserer dig. Se efter emner i stikordsregistret eller indholdsfortegnelsen bagest i hæftet. Hæftet starter med at gennemgå de helt grundlæggende funktioner for tekstbehandling i Word og slutter med øvelser, der dækker den layoutmæssige brug af Word til f.eks. opstilling af sange og invitationer. De øvelser, som du finder svære, kan du gentage efter behov, thi øvelse(r) gør mester. Opgaverne kan løses både ved brug af tastaturet og/eller musen. Der findes en oversigt over genvejstaster på side 62. Om Word og nye versioner. Word 97 er i øjeblikket den seneste version af Word. Med hensyn til de helt grundlæggende funktioner er der sket de største ændringer inden for tabeller, rammer, autotekster, billeder og WordArt. Nogle steder har Word det også med at tage magten fra brugeren især med hensyn til funktionen autoformatering under skrivning, som undertiden kan virke meget frustrerende, hvis du ikke lærer, hvor disse indstillinger slås fra. Men bare rolig, det er beskrevet i hæftet. Word 97 rummer også andre nye faciliteter, især omkring integrationen med Internettet, Outlook og billed- og objektbehandling. De vil blive beskrevet i et senere hæfte. Den erfaring, jeg har fra adskillige af de Wordkurser, jeg har afholdt, er, at mange kun anvender de grundlæggende funktioner i Word. Så kunsten er i indlæringsfasen at blive god til og fortrolig med disse funktioner for derefter trinvis at indarbejde de mere avancerede teknikker. Med de mange valgmuligheder, der er inkorporeret i menuerne og dialogboksene i Word 97, er det vigtigt, at overblikket kan fastholdes, og det kan være svært for nogle brugere. Det kan undertiden føles som at gå ind i et gigantisk supermarked, hvor flere og flere varer ligger på hylderne, og man længes efter den vante købmandsbutik, hvor butik-størrelsen og vareudvalget er begrænset og overskueligt. Så jeg håber, at de fremtidige Word-versioner også lægger vægt på vigtigheden af enkelhed og bevaring af overblikket, ved f.eks. at opdele programmet i forskellige valgbare moduler ét for grundlæggende funktioner og nogle for de mere avancerede såsom rapportskrivning, layout eller internetintegration.\n4 Skærmbilledet 4 Indledning: Orientering i skærmbilledet I denne øvelse lærer du følgende: at starte Word og håndtere Office-assistenten at aktivere menuerne i menulinjen at se på værktøjslinjer, skærmtips, linealen og anvende rullepaneler om dokumentvisninger og statuslinje Sæt dig godt til rette foran din PC og tænd for den. Efter opstarten af PC-en ser du højst sandsynligt Windows 95 programmets Skrivebord. 1. Vælg Start-knappen i Windows 95 s Proceslinje nederst i skærmbilledet, vælg menupunktet Programmer, og herefter menupunktet Microsoft Word. 2. Hvis Word er lagt ud på skrivebordet som et ikon, så kan du også starte programmet ved at dobbeltklikke på ikonet. 3. I Word s skærmbillede ses et lille vindue med en bevægelig clips. Det er din clairvoyante ven, også kaldet Office-assistenten eller Mr. Clips. Han kan forudsige, hvilken hjælp du har brug for i din aktuelle situation i Word. Pludselig gør Mr. Clips sig bemærket ved at kommentere dine handlinger og foreslå relaterede Hjælp-emner. Hvis du ser en lysende elpære ved siden af Mr. Clips, så klik på den, og du får aktuelle tips om smartere måder at udføre handlingen på. 4. Du kan også stille Office-assistenten spørgsmål om, hvad du ønsker at foretage dig, og han foreslår forskellige Hjælpe-emner, som du kan orientere dig nærmere i. 5. Klik på Office-assistenten, indskriv ordet skrifttyper i søgefeltet og klik på knappen Søg, herefter ses forskellige forslag til emner. Klik på emnet Ændre skrifttype, og emnet belyses nærmere i et nyt vindue. Klikker du på den lille symbolknap Vis hvordan,så guides du automatisk gennem den ønskede handling. 6. Ønsker du at skjule Mr. Clips, så højreklik (dvs. klik med højre museknap) på ham, og vælg Skjul Office-assistenten. Klik på knappen Office-assistent eller F1, og vupti er han fremme igen. 7. Du kan ændre assistentens udseende ved at højreklikke på vinduet og vælge Vælg, assistent... Under fanen Galleri klikkes på knappen Næste eller Tilbage for at vælge assistentens ønskede udseende. Under fanebladet Indstillinger kan assistentens egenskaber indstilles. 8. Office-assistenten har to størrelser. Hvis du vil ændre størrelsen, skal du placere musemarkøren på Office-assistentens vinduesramme, så ændres markøren til en pil med to hoveder. Træk derefter rammen til den ønskede størrelse.\n5 5 Skærmbilledet Lineal Indrykningstrekanter Menulinje Formateringsværktøjslinje Tabulatorknap Standard-værktøjslinje Office-assistenten Dokument Visninger Statuslinjen Elementsøgning Den øverste bjælke i det viste skærmbilledet kaldes for Titellinjen, her ses programmets navn Microsoft Word samt navnet på det nye tomme dokument, kaldet DOKUMENT1, som Word er startet op med. Hver gang du beder om at hente et nyt dokument, tildeles det navnet DOKUMENT... samt et fortløbende tal. Næste linje i skærmbilledet kaldes for Menulinjen, her ses hovedkategorierne inden for de forskellige menuer. 1. Helt til højre på Titellinjen er der tre knapper, disse håndterer programvinduet. Hvis du klikker på den første knap, minimeres Word-vinduet og er nu kun præsenteret ved en knap på Proceslinjen. Wordvinduet kaldes frem igen ved at klikke på knappen i Proceslinjen. 2. Klik på den midterste knap, og Word-vinduet formindskes lidt. Knappen omdannes nu. Klik på den omdannede knap, og vinduet maksimeres til at fylde hele skærmen. 3. Den tredje knap med krydset bruges til at afslutte programmet Word. 4. Helt til højre på Menulinjen findes de samme tre knapper, disse påvirker kun dokumentvinduet. Peg på knapperne, og læs deres skærmtip. Prøv selv at eksperimentere med knapperne til højre på både menu- og titellinjen. 5. Klik på menuen Filer. Her kan du vælge menupunkter til f.eks. at åbne, gemme og udskrive dine dokumenter. Disse funktioner er også lagt på værktøjsknapperne på standard-værktøjslinjen. Du kan også aktivere menuen Filer med tasten ALT og dernæst F (dvs. det understregede bogstav F i menuen Filer). Filer, Luk aktiveres ved ALT, F, L (Hold ALT nede, tryk dernæst på F og dernæst L).\n6 Skærmbilledet 6 6. Klik på menuen Rediger. Du ser nu, at nogle af menupunkterne f.eks. Klip og Kopier er grå, dvs. de er ikke valgbare i øjeblikket. Efter markering af en tekst vil de være valgbare. Til højre for menupunktet Klip ses tastaturgenvejen CTRL+X. 7. Klik på menuen Vis. Her ser du måske et lille hak! ved menupunktet Lineal, dette beskriver, at linealen er vist i skærmbilledet. Klik på menupunktet, og vupti er linealen væk. Indsæt linealen igen ved at vælge Vis, Lineal. Symbolerne til venstre for et menupunkt illustrerer den knap, som kan findes i en værktøjslinje, og som udfører samme funktion. 8. Under menulinjen findes to værktøjslinjer, øverst standardværktøjslinjen, nedenunder formaterings-værktøjslinjen. 9. Peg med musen på den første knap på standard-værktøjslinjen, vent et par sekunder, og du vil se et lille skærmtip, som meget kort forklarer dig, hvad knappen kan bruges til samt dens genvejstast CTRL+N. Før din mus henover de andre værktøjer, og se deres tip. 10. Under værktøjslinjerne finder du Linealen, den beskrives senere i hæftet, se side 19. Det hvide område i linealen viser, hvor bred teksten er. Prøv at pege på de små indrykningstrekanter og se skærmtippene. Indrykningstrekanterne kan bruges til at indrykke afsnit fra margen. Du kan indsætte tabulatorer ved hjælp af tabulatorknappen til venstre på linealen, se mere herom side 19. Peg på tabulatorknappen og få et tip. 11. Til højre og neden under det tomme dokument ses et vandret og lodret Rullepanel, som kan bruges til at rulle gennem dokumentet ved at klikke på pilene i starten og i slutningen af rullepanelerne, eller rulle hurtigt ved at trække i de grå bokse på rullepanelerne. 12. Under det lodrette rullepanel findes 3 knapper, disse kan bruges til spring i dokumentet mellem udvalgte elementer. Klik på den midterste knap Elementsøgning, og vælg elementet Gå til næste side, så kan du springe til forrige side eller næste side ved hjælp af knapperne med dobbeltpilene. 13. Til venstre for det vandrette rullepanel ses en lille værktøjslinje med 4 knapper. Peg på dem og se tippene. Disse knapper anvendes til forskellige dokumentvisninger på skærmen. Normal visning anvendes mest til almindelig tekstindskrivning.\n7 7 Opret og gem dokument 14. Onlinelayoutvisning bruges mest til at øge dokumentets læsbarhed med større skrift, kortere linjer, skjulte sidehoveder og sidefødder. Sidelayoutvisning bruges til at se hele layoutet på siden dvs. også sidefod og sidehoved, mere herom i øvelse 14. Knappen Dispositionsvisning bruges hovedsageligt til lange dokumenter og vil ikke blive omtalt i dette hæfte. Læs mere om dokumentvisninger på side Nederst i skærmbilledet ses Statuslinjen, som orienterer om den blinkende tekstmarkørs placering i dokumentet. 16. Set fra venstre, er følgende: 1. sideplacering 4. lodret position på siden 2. sektionsplacering 5. antal linjer under topmargen 3. side ud af antal sider 6. Afstanden fra venstre margen til tekstmarkør angivet i antal tegn 17. Det var så slut på "Tour de Word 97", herefter starter øvelsesrækken. Øvelse 1: Opret et dokument I denne øvelse lærer du følgende: indskrive tekst, gemme, lukke og åbne et dokument afslutte Word Indskriv tekst 1. Indskriv nedenstående to afsnit. Du skal ikke trykke på ENTER tasten ved slutningen af hver linje, tekstlinjen ombrydes automatisk. Tryk på ENTER 2 gange for at lave en tom linje mellem afsnittene. En lille hilsen fra vores ferie i Østrig. Vejret er fantastisk. Solen skinner fra en skyfri himmel, de stolte granitmasser står fuldt oplyst i alle nuancer mod den blå baggrund. I går var vi oppe i 3500 meters højde. Hvilken tur op med svævebanen. Da vi kom ned igen, gik vi en tur i byen. Der var mange mennesker. Det lokale vand er ikke godt, så vi drikker øl. Gem dokument 1. Vælg Filer, Gem som eller klik på knappen Gem på standardværktøjslinjen. Navngiv dit dokument FERIE I ØSTRIG i feltet Filnavn. Tastaturgenvejen for Gem er CTRL+S, du holder CTRL nede samtidig med du trykker på bogstavet S.\n8 Luk, åbn og gem dokument 8 2. Læg mærke til, at Word selv foreslår de første par ord fra teksten som filnavn. Du overskriver ordene med filnavnet FERIE I ØSTRIG. Dokumentet får automatisk efternavnet.doc, hvis der i feltet Filtype er valgt Word-dokument. Du har tilladelse til at skrive i alt 255 karakterer inklusiv mellemrum. Du kan både bruge store og små bogstaver, når du indskriver filnavnet. Du kan også oprette og vælge den mappe, hvor filen skal gemmes, mere herom i øvelse Standardindstillingen eller ståstedet for at åbne og gemme dokumenter i Word er ved en standardinstallation sat til mappen C:\_DOKUMENTER, læs mere herom på side 40. Klik knappen Gem eller tryk ENTER. Se på Titellinjen, og dokumentets nye navn vises her. Luk, Åbn og Gem dokument 1. Vælg Filer, Luk for at lukke dokumentet FERIE I ØSTRIG. Hvis du ikke har gemt de seneste ændringer, vil du blive advaret enten ved hjælp af en dialogboks eller af Office-assistenten og spurgt, om du ønsker at gemme ændringer. 2. Vælg Filer, Åbn, eller klik på Åbn (CTRL+O) på standardværktøjslinjen. Under feltet Filtype ses, at Word automatisk leder efter Worddokumenter, hermed menes dokumenter med efternavnet.doc Klik på dokumentet FERIE I ØSTRIG i listeboksen, klik på Åbn-knappen. 3. Du har nu dokumentet fremme på skærmen igen, tilføj nederst i brevet efter ordet øl følgende: Vi glæder os alle meget til på torsdag, da er der lovet sne. 4. Vælg Filer, Gem eller klik på knappen Gem, så gemmes dit dokument igen under samme navn. Læg mærke til, at du ikke bliver bedt om at angive filnavnet igen, fordi dokumentet inklusiv ændringerne automatisk gemmes under samme filnavn. Når du gemmer dit dokument allerførste gang, og bruger Filer, Gem eller knappen Gem, så fremkommer dialogboksen: Gem som automatisk, således at du kan navngive dokumentet. Hvis du senere ønsker dokumentet gemt med et andet navn, bruges Filer, Gem som. Dokumentet med det første navn findes dog stadig gemt på harddisken. 5. Vælg Filer, Luk, eller CTRL+W eller knappen X øverst til højre i dokumentvinduet. for at fjerne dokumentet FERIE I ØSTRIG fra skærmen. Hvis der ikke er sket ændringer med dokumentet siden sidste gem, lukkes dokumentet uden yderligere kommentarer. 6. Vælg Filer, Afslut for at afslutte Word og returnere til skrivebordet.\n9 9 Rediger dokument Øvelse 2: Rediger et dokument I denne øvelse lærer du følgende: gemme dokument under nyt navn flytte markør, indsætte og slette tekst Gem dokument med nyt navn 1. Vælg Filer, Åbn eller klik på knappen Åbn på værktøjslinjen, og vælg dokumentet FERIE I ØSTRIG i listen, klik på Åbn. 2. Du skal nu lave en kopi af dokumentet med et nyt navn. Vælg Filer, Gem som. Erstat det aktuelle filnavn med SKITUR. Du har stadig dokumentet FERIE I ØSTRIG i dit arkiv på harddisken, men du har lavet en kopi med et andet navn, nemlig SKITUR. Flyt markør Du skal nu lære at navigere rundt i dit dokument. Dette kan gøres på to måder: enten ved hjælp af tastaturet eller ved brug af musen. I din tekst findes din tekstmarkør, en blinkende lodret streg. Når du benytter navigeringstasterne,, og, så flytter tekstmarkøren sig gennem teksten, og dokumentet ruller automatisk. 1. Afprøv følgende navigerings-muligheder ved hjælp af tastaturet: Hvis du vil flytte Skal du trykke på følgende tast et tegn til venstre et tegn til højre en linje op en linje ned et ord til venstre et ord til højre til begyndelsen af linjen til slutningen af linjen CTRL + ( + symbolet betyder, at du holder CTRL nede mens du trykker på ) CTRL+ HOME END et afsnit op CTRL + en side frem en side tilbage et vindue op et vindue ned til start af dokument til slut af dokument gå til sidenr. CTRL + PGDN CTRL + PGUP PGUP PGDN CTRL+HOME CTRL+END TRYK F5, skriv sidetal og tryk ENTER\n10 Rediger dokument 10 Flytte tekstmarkøren ved hjælp af musen Når du flytter rundt i dokumentet ved hjælp af musen, ruller du først gennem dokumentet ved hjælp af de lodrette og vandrette rullepaneler. Læg mærke til, at tekstmarkøren ikke følger med. Du skal nemlig klikke den ind i teksten for at indsætte tekstmarkøren i den ønskede position. Fremgangsmåde til flytning af markør ved hjælp af musen 1. Rul ved hjælp af de lodrette og vandrette rullepaneler indtil, du kan se det sted, du vil redigere, er synligt. Klik med musen, således at tekstmarkøren placeres på det nye sted. 2. Vælg knappen elementsøgning på det lodrette rullepanel. Vælg et element f.eks. side, tabel, grafik, og hop fra element til element med knapperne med dobbeltpilene. Indsæt ny tekst 1. Placer tekstmarkøren i det andet afsnit efter ordet svævebanen, og skriv følgende sætning: Jeg lider lidt af højdeskræk. Teksten indskrives ved tekstmarkøren. Den eksisterende tekst skubbes fremad, når du skriver. Slet tekst Du kan slette tekst foran tekstmarkøren ved hjælp af SLET BAGUD tasten, placeret lige ovenover ENTER. Du kan slette tegn efter tekstmarkøren ved hjælp af DELETE. 1. Placér tekstmarkøren foran ordet: lidt i din tekst og slet ordet. Hvilken slettetast skal du bruge? Indskriv ordet meget i stedet for. Prøv selv at slette andre ord og indsætte nye. Du kan også slette et ord efter markøren ved hjælp af CTRL + DELETE, eller et ord foran markøren med CTRL + SLET BAGUD. 2. Vælg Filer, Luk og klik på Nej, så ændringerne ikke gemmes. Øvelse 3: Redigér og formatér et dokument I denne øvelse lærer du følgende: markering og formatering af tekst fortryd funktionen og indsætte/slette sideskift Hvis du har skrevet en tekst og f.eks. ønsker at formatere, slette, flytte, eller kopiere noget af teksten, skal den først markeres, før du foretager den ønskede handling. Nedenfor er beskrevet, hvorledes du kan markere enten med musen eller tastaturet. Markér tekst 1. Åbn dokumentet SKITUR. Tekst kan markeres med enten tastatur eller mus eller en kombination af disse. Nedenfor vises nogle af mulighederne. Eksperimentér med dem og find din egen metode.\n11 11 Rediger dokument Markering med tastatur et tegn til højre et tegn til venstre til slutningen af ordet til begyndelsen af ordet til slutningen af linjen til begyndelsen af linjen en linje ned en linje op et afsnit ned et afsnit op til slutningen af dokumentet til begyndelsen af dokumentet et helt dokument Så skal du trykke på SKIFT+HØJRE PIL SKIFT+VENSTRE PIL CTRL+SKIFT+HØJRE PIL CTRL+SKIFT+VENSTRE PIL SKIFT+END SKIFT+HOME SKIFT+PIL NED SKIFT+PIL OP CTRL+SKIFT+PIL NED CTRL+SKIFT+PIL OP CTRL+SKIFT+END CTRL+SKIFT+HOME CTRL+5 på det numeriske tastatur eller CTRL+A Markering med musen Markérer hele ordet Markérer hele linjen Markérer hele afsnittet Markérer teksten som musen bevæger sig over Markérer hele sætningen Markérer hele dokumentet Gør følgende Dobbeltklik på et ord Enkeltklik yderst til venstre for linje Dobbeltklik yderst til venstre for linje Hold musen nede, og kør til højre, venstre, op eller ned. Hold CTRL nede og klik i en sætning Hold CTRL nede og klik yderst til venstre for linjen Markér og formatér tekst 1. Markér ordet Østrig i første afsnit. Du kan nøjes med blot at placere markøren "inde i" ordet, hvis du vil formatere ordet. 2. Klik på knappen Fed, så er ordet skrevet med fed skrift. Klik et sted i teksten og markeringen ophæves, eller brug en af navigeringstasterne f.eks.. 3. Klik i ordet fantastisk og klik på knappen Understreg. 4. Markér ordene Hvilken tur op med svævebanen og klik på knappen kursiv. En tekst kan godt være formateret med fed, kursiv og understreget samtidigt. Slette markerede ord 1. Markér ordene: fra en skyfri himmel, og tryk på DELETE.\n12 Rediger dokument 12 Fortryd funktionen Du har nu formateret og slettet nogle ord i teksten. Du kan imidlertid fortryde disse og andre handlinger ved hjælp af Fortryd knappen. 1. Klik på Fortryd knappen, og den slettede tekst bliver synlig igen. Fortsæt med at klikke på Fortryd knappen, og alle dine handlinger fortrydes. Hvad med at opfinde sådan en knap til det virkelige liv? Du kan fortryde de sidste 99 handlinger. 2. Klik på knappen Gentag, indtil alt det, du har fortrudt, er genskabt. Disse Fortryd og Gentag knapper er vældig anvendelige, hvis du har eksperimenteret lidt og gerne vil gå tilbage til et tidligere udgangspunkt i dokumentet. 3. Klik på listepilen ved siden af knappen Fortryd, du ser nu en liste over de handlinger, du har foretaget. Klik på den tredjesidste handling, og du fortryder denne samt de to handlinger som kommer før på listen. 4. Klik på listepilen ved siden af knappen Gentag. Klik på den sidste handling og dit formaterede dokument er genskabt. Indsætte, slette tomme linjer 1. Placér markøren øverst i dokumentet SKITUR, og tryk på ENTER, herved indsættes en tom linje oven over den blinkende tekstmarkør. Læg mærke til, at der er forskel på din musemarkør og din tekstmarkør. Skriv: Kære mor. Placér tekstmarkøren foran ordet Kære, og tryk 4 gange på ENTER. 2. Klik på knappen Vis/Skjul, hermed ses ellers skjulte koder for mellemrum og nyt afsnit. Slet to af koderne for nyt afsnit ved hjælp af DELETE, læg mærke til, at de tomme linjer slettes. 3. Klik igen på knappen Vis/Skjul, og koderne forsvinder igen. Indsæt et nyt afsnit efter ordet Mor ved hjælp af ENTER. Klik på knappen Gem, og dokumentet gemmes under samme navn. Indsætte/slette tvungent sideskift Hvis du skriver et dokument over flere sider, vil Word automatisk lave sideskift i henhold til den plads, der er til rådighed mellem din top- og bundmargen. Ønsker du derimod selv at være herre over sideskiftet gøres følgende: 1. Åbn dokumentet SKITUR. Stil dig efter det ord (f.eks. ordet Baggrund. ), hvor du ønsker sideskiftet, tryk på CTRL + ENTER eller vælg Indsæt, Sideskift m.m... og klik OK. Alt efter din dokumentvisning, se mere herom i øvelse 4, ses sideskiftet enten som en stiplet linje (Normal visning) eller som et rigtigt sideskift (Sidelayout-visning). 2. Hvis du vil slette sideskiftet, placér tekstmarkøren på den stiplede linje og tryk DELETE, eller placér markøren før sideskiftet (sidelayout-visning) og tryk DELETE.\n13 13 Dokumentvisning Øvelse 4: Ændring af dokumentvisning I denne øvelse lærer du følgende: normal-visning, sidelayout-visning og onlinelayoutvisning zoom kontrol og fuld skærm visning vise værktøjslinjer og lineal omforme undermenuer til værktøjslinjer I Word kan du se på dit dokument i forskellige visninger. Det er vigtigt, at du finder den visning og zoom-indstilling, som passer bedst til dine øjne alt efter, om du indskriver, redigerer, formaterer tekst, eller om du vil se placeringen af spalter, grafik mm. på siden. Ændringen af dokumentvisningen på skærmen ændrer ikke størrelsen på udskriften. Normal visning 1. Klik på knappen Normal visning til venstre for det vandrette rullepanel nederst på skærmen, eller vælg Vis, Normal. 2. Klik på listepilen ved siden af boksen Zoom, og vælg Sidebredde eller vælg Vis, Zoom, Sidebredde og OK. 3. Eksperimentér selv med forskellige zoom-indstillinger i normal dokumentvisning for at forstørre eller formindske visningen af dokumentet. Normal visning er mest velegnet til skrivning, redigering og formatering af tekst. Her ses teksten inden for margenerne, sideskift vises som en stiplet linje. Sidelayoutvisning 1. Klik på knappen Sidelayoutvisning på det vandrette rullefelt nederst på skærmen eller vælg Vis, Sidelayout. 2. Vælg i boksen Zoom, Sidebredde, eller vælg Vis, Zoom og Sidebredde. 3. Eksperimenter selv med forskellige zoom-indstillinger i sidelayout f.eks. Hele siden, To sider, 200%, 10% osv. Sidelayout er nyttig, hvis du ønsker at kontrollere placeringen af de forskellige elementer (grafik, tekst, sidehoved/fod, sidetal, margener) på siden, inden dokumentet udskrives. Onlinelayoutvisning Onlinelayoutvisning er en ny funktion i Word 97, som optimerer læsbarheden af dokumentet. Teksten vises med en større skriftstørrelse og ombrydes, så den passer til vinduet, og ikke som den ren faktisk udskrives. Denne visning er mest beregnet til at læse og redigere længere dokumenter. Desuden får du en dokumentoversigt i venstre side af skærmen. Hvis du vil skifte til onlinelayoutvisning, skal du vælge Vis, Onlinelayout eller klikke på knappen Onlinelayoutvisning nederst på det vandrette rullepanel.\n14 Dokumentvisning 14 Fuld skærm Fuld skærm-visningen kan bruges, hvis du bare skal skrive løs og ønsker så stort et skriveareal som muligt på skærmen. 1. Vælg Vis, Fuld skærm, hermed forsvinder værktøjslinjer og andre skærmelementer. 2. Tryk på ESC eller vælg knappen Luk Fuld skærm, og du vender tilbage til foregående dokumentvisning. Ved indskrivning af tekst vælger jeg som regel Normal visning med zoom: Sidebredde. Ved bearbejdning af grafik-elementer samt sidehoved/fod vælger jeg Sidelayoutvisning med zoom: Sidebredde eller Hele Siden. Vis værktøjslinjer og lineal Undertiden kan en værktøjslinje på mystisk vis forsvinde helt fra skærmbilledet eller have forrykket sig og er pludselig placeret midt på dokumentet. Skræk og rædsel. Det kan der dog heldigvis rådes bod på. 1. Hvis værktøjslinjen er væk så vælg Vis, Værktøjslinjer. Normalt er de to værktøjslinjer Standard og Formatering valgt og vist på skærmen. Fravælg dem ved at klikke på felterne med!. 2. Vælg igen Vis, Værktøjslinjer, og klik igen et! ind i felterne ved de to værktøjslinjer samt ved værktøjslinjerne Billede og Autotekst. Alle fire værktøjslinjer ses nu i skærmbilledet. Prøv selv andre kombinationer. 3. Nu skal du flytte standardværktøjslinjen ned oven på dokumentet, klik på flyttehåndtaget dvs. de dobbelte lodrette streger til venstre i standardværktøjslinjen, hold museknappen nede og træk værktøjslinjen ned i skrivearealet, slip museknappen. 4. Dobbeltklik i værktøjslinjens Titellinje, og vupti den er på plads igen, eller træk i titellinjen og manøvrér værktøjslinjen på plads. Det er en god øvelse i beherskelse af musebevægelser. 5. Ønsker du lidt mere plads på din skærm, kan du fravælge linealen på dit skærmbillede. Vælg Vis, Lineal og væk er den. Vælg Vis, Lineal, og den er vist igen. Flydende værktøjslinjer Du kan flytte undermenuer, der er knyttet til en knap på en værktøjslinje, således at de kan trækkes til en ny placering på skærmen. Undermenuen tager da form af en såkaldt flydende værktøjslinje. 1. Klik på listepilen ved siden af knappen Skriftfarve, og en undermenu med en mørk flyttebjælke vises. Peg på flyttebjælken og se tippet. 2. Træk nu i flyttebjælken, og placér undermenuen oven på dokumentvinduet. Undermenuen ændres til en flydende værktøjslinje. Luk værktøjslinjen ved et klik på dens luk-knap (det lille kryds).\n15 15 Justering og udskrivning Øvelse 5 : Justering og udskrivning I denne øvelse lærer du følgende: justering af tekst og indsætte dags dato udskrivning og vis udskrift Justering og dags dato 1. Åbn dit dokument SKITUR. Placér markøren øverst i dokumentet i en tom linje. Du skal nu indsætte en højrejusteret dato øverst til højre i dokumentet. 2. Klik på knappen Højrejusteret i formateringsværktøjslinjen eller CTRL+R og skriv ordene: Zell am See den. Det er kun det afsnit du står i, som bliver højrejusteret. 3. Vælg Indsæt, Dato og klokkeslæt, og vælg det datoformat, du ønsker. Klik på OK, og dags dato indsættes ved tekstmarkøren. 4. Markér teksten fra Kære Mor og nedefter ved at placere musemarkøren til venstre for teksten (markøren ændres til en pil) og trække nedefter. 5. Vælg knappen Lige margener eller CTRL+J, og din tekst strækkes. For store ordmellemrum klares ved orddelings-funktionen, se senere i øvelse Afprøv justerings-knapperne: Venstrejusteret, Centreret og Højrejusteret på den markerede tekst. Se genvejstasterne ved at pege på værktøjerne. 7. Placér markøren nederst i dokumentet og skriv: Med kærlig hilsen og dit navn. Gem dokumentet under samme navn SKITUR. Udskriv og Vis udskrift Inden du udskriver dit dokument, er det klogt at se på dokumentet i sidelayout-visning, for at kontrollere placeringen af de forskellige elementer (tekst, grafik, margener, sideskift m.m.) på siderne. Du kan også klikke på knappen Vis udskrift. I dette skærmbillede kan du også zoome din side ud og ind. Vis udskrift skærmbilledet forlades ved klik på knappen Luk. Når et dokument skal udskrives, kan det gøres på flere måder. Dertil kommer, at selve udskrivningen kan omhandle hele dokumentet, aktuel side, udvalgte sider eller markeret tekst. Se følgende dialogboks: 1. Vælg Filer, Udskriv og klik på OK, hele dokumentet sendes nu til printer. Afprøv de andre udskriftsindstillinger i dialogboksen. Højreklik på felterne i dialogboksen og få hjælp til, hvad de står for. 2. Du kan også klikke på knappen Udskriv på standardværktøjslinjen. Dialogboksen vises slet ikke, og hele dokumentet sendes direkte til printer.\n16 Mere formatering 16 Øvelse 6: Mere formatering I denne øvelse lærer du følgende: ændre skrifttype og skriftstørrelse ændre standardskriften ændre margener og papirretning indrykke tekst Ændre skrifttype og størrelse 1. Åbn dokumentet SKITUR. Dokumentet skal nu yderligere redigeres og smukkeseres, resultatet ses nedenfor: Zell am See den 13. januar 1996 Kære Mor En lille hilsen fra vores ferie i Østrig. Vejret er fantastisk. Solen skinner fra en skyfri himmel, de stolte granitmasser står fuldt oplyst i alle nuancer mod den blå baggrund. I går var vi oppe i 3500 meters højde. Hvilken tur op med svævebanen. Jeg lider lidt af højdeskræk. Da vi kom ned igen, gik vi en tur i byen. Der var mange mennesker. Det lokale vand er ikke godt, så vi drikker øl. Vi glæder os alle meget til på torsdag. Da er der lovet sne. Jeg glæder mig til at prøve mine nye slalomski. Med kærlig hilsen Jørgen 2. Markér hele dokumentet, klik på listepilen til højre for boksen Skriftstørrelse, vælg 12 i listen. 3. Markér hele dokumentet igen, klik på listepilen til højre for boksen Skrifttype og vælg skrifttypen Arial. 4. Markér linjerne fra Kære mor til ordet slalomski og vælg skrifttypen Times New Roman. 5. Markér linjen med dit navn (her Jørgen) og vælg skrifttypen Boulevard og skriftstørrelsen Markér ordet Mor og vælg skriftstørrelse 16.\n17 17 Mere formatering 7. Vælg Formater, Skrifttype, hvis du vil se et eksempel på, hvordan skrifttypen og størrelsen ser ud, før du vælger den. Nu skal Mor rigtig fremhæves. Vælg effekten Skygge i dialogboksen. 8. Nu skal mor fejres. Vælg fanen Animation og Fyrværkeri i listen. Animationer udskrives ikke, men ses blot på skærmen. 9. Markér ordene 3500 meters højde, vælg Formater, Skrifttype og vælg Kun Ord i listen ved feltet Understregning. 10. Markér dernæst ordet slalomski, vælg Formater, Skrifttype og vælg Dobbelt i listen ved feltet Understregning. Afprøv også nogle af de mange andre understregningsmuligheder. 11. Vælg Filer, Gem som og navngiv dokumentet SLALOM. I stedet for at bruge musen ved formateringsvalg, kan du benytte dig af følgende genvejstaster på den markerede tekst: Ønsker du:: Fed Kursiv Dobbelt understregning Understregning Understregning af ord Store bogstaver Hævet skrift Sænket skrift Nulstille skriftformatet til standard indstillingen (læs herom på side 19) Forøge skriftstørrelse med 1 pkt. Formindske skriftstørrelse med 1 pkt. Skifte mellem store og små bogstaver Forøge skriftstørrelse Formindske skriftstørrelse Anvende skjult tekst Tryk følgende: CTRL+F CTRL+K CTRL+ SKIFT+D CTRL+U ALT+ SKIFT+W CTRL+ SKIFT+A CTRL+ PLUSTEGN CTRL+SKIFT + LIGHEDSTEGN CTRL + MELLEMRUM CTRL+8 CTRL+7 SKIFT+F3 CTRL+SKIFT+X CTRL+SKIFT+Y CTRL+SKIFT+H Hvis du vil formatere teksten, medens du skriver, skal du først vælge det ønskede skriftformat ved hjælp af mus eller tastatur, dernæst skrive teksten og dernæst vælge et andet skriftformat for at fortsætte med et nyt format.\n18 Mere formatering 18 Ændre standard skrifttype og størrelse 1. Vælg Formater, Skrifttype. 2. I denne dialogboks skal du vælge standardindstillingen til din skrift, dvs. skrifttype, størrelse mm. Vælg Times New Roman, Normal, 12 og klik på knappen Standard. Enten vises nedenstående dialogboks, eller også spørger Office-assistenten om det samme, og du klikker på Ja. Denne ændring vil gælde fremover for alle nye dokumenter. Ændre margener og papirretning 1. Vælg Filer, Sideopsætning for at ændre dokumentets margener. 2. Du skal ændre dine top, bund, venstre og højre margener til henholdsvis 4, 3, 3 og 3 cm ved at klikke på de små op/ned pile knapper. Du kan også bruge TAB til at hoppe fra felt til felt i dialogboksen og indskrive margentallene. Klik OK. 3. Hvis du ønsker at ændre din sideorientering til liggende A4, så vælg fanen Papirstørrelse, og vælg liggende under feltet Papirretning. 4. Under fanen Papirkilde vælges printerens papirbakker til henholdsvis første side og øvrige sider i dokumentet. Ændre standard i sideopsætning 1. Ønsker du at sætte en standard for dine margener, papirstørrelse, papirretning, printerbakker, vælges Filer, Sideopsætning. 2. I dialogboksen vælges de indstillinger, du ønsker som dine standardindstillinger i alle nye dokumenter fremover. Vælg fanen Margener og indtast dine top, bund, venstre og højre margener til henholdsvis 3; 3; 2,5 og 2,5 cm. 3. Klik på knappen Standard, nu stiller enten Office-assistenten eller en dialogboks dig et spørgsmål. Klik Ja for at ændre standardindstillingerne på dine margener. 4. Du kan også bruge standard-knappen ved ændringer under fanerne Papirstørrelse, Papirkilde og Layout.\n19 19 Stavekontrol og orddeling Indrykke tekst Ved hjælp af linealens trekanter kan du indrykke et afsnit i forhold til dets margener. A B C A) Knap der viser Tabulatorer. B) De to små trekanter, som peger mod hinanden, styrer venstre indrykning i et afsnit. Indrykning måles i forhold til margen. Den øverste trekant styrer indrykningen af første linje i afsnittet, mens den nedre trekant styrer indrykningen af afsnittets øvrige linjer. Den nederste lille firkant svarer til at have fat i begge trekanter samtidigt. C) Denne trekant styrer højre indrykning i et afsnit. Indrykning måles i forhold til margen. 1. Stil dig i afsnittet, der begynder med I går i dokumentet SKITUR, vælg Normal visning. Ved et afsnit forstås en tekst, der befinder sig mellem to afsnitstegn. Disse sættes ved hjælp af ENTER. 2. Klik på den lille indrykningstrekant til højre på linealen og træk den til 13 cm, herved indrykkes tekstafsnittet fra højre. 3. Klik og træk i den lille firkant under de to indrykningstrekanter til venstre på linealen, og placér den på 2 cm. Herved indrykkes afsnittet fra venstre. 4. Eksperimentér med at flytte rundt med trekanterne, husk du kan altid fortryde ved hjælp af knappen Fortryd. Læs mere om indrykning af tekst på side Hvis du oplever, at indrykningstrekanterne ikke er nemme at rykke rundt på, kan du altid nulstille din afsnitsformatering ved at vælge Formater, Afsnit og skrive 0 ved både Højre og Venstre i feltet Indrykning, samt vælge Ingen i feltet Speciel. 6. Gem dokumentet under navnet INDRYK. Luk dokumentet. Øvelse 7: Stavekontrol og orddeling I denne øvelse lærer du følgende: stavekontrol på dansk og engelsk samt orddeling (automatisk eller manuelt) Stavekontrollen bruges til at finde eventuelle stavefejl eller "dobbelt-ord" - du kan også selv udbygge ordbogen ved at tilføje ord til den. Selvom dokumentet er stavekontrolleret, så glem endelig ikke at korrekturlæse det, da stavekontrollen ikke kan forstå, at der skal stå hjerter i stedet for hjerner i nedenstående tekst, thi begge ord findes i ordbogen.\n20 Stavekontrol og orddeling 20 Dansk stavekontrol 1. Vælg Filer, Ny og klik på OK eller klik på knappen Ny på standardværktøjslinjen for at oprette et tomt dokument. Indskriv nedenstående tekst. Når du indskriver teksten, vil du se, at nogle af ordene markeres med en rød bølget understregning. Dette illustrerer at Word s ordbog ikke indeholder disse ord. 2. Klik med højre museknap på det rød-markerede ord storr, og en genvejsmenu fremkommer med eventuelle forslag til, hvordan ordet kan staves. Vælg her ordet stor med venstre museknap. Kunst og kultur har en storr plas i danskernes hjerner. Det er dog igge alt i Danmark, der tåler at se dagens lhs. Nøgne damer og andre skumle ting ses alt for ofti. Det mest kente klenodie er nok H.C. Andersen fra Odense. Hvad han har betødet for alle alle børn rundt om i verden, ved ingen. Hans medst kendte eventyr, Den Grimme Kælling er oversat til mange sprog. Til at holle sammen på kunsten har Danmark en skulpturminister, som også er minister for idært, fodbold og andre legemsudskejelser. Vandundersøgelseskommissionen har beslutet at værne mere om miløet. 3. Vælg nu Funktioner, Stave- og grammatikkontrol eller klik på knappen Stavekontrol. Stavekontrollen starter fra markørens placering. Et stykke af teksten vises i feltet: Ikke i ordbog. Ordet plas er fremhævet med rød skrift, dette indikerer at ordet ikke findes i ordbogen. Knappernes funktion er som følger: Ignorer ignorerer ordet og hopper videre til det næste Ignorer alle Tilføj Erstat Erstat Alle ignorerer alle identiske ord i resten af dokumentet tilføjer ordet til en ekstra ordbog, i dette tilfælde ordbogen CUSTOM.DIC. Hvis du selv vil oprette nye ordbøger, så vælg knappen Indstillinger, dernæst knappen Brugerordbøger og knappen Ny. erstatter ordet i teksten med det ord, som du har valgt i feltet: Forslag erstatter alle identiske ord i teksten med det ord, som du har valgt i feltet Forslag Autokorrektur tilføjer ordet til autokorrektur-funktionen, læs mere herom side Vælg ordet plads i forslags-listen og klik på Erstat-knappen, stavekontrollen hopper til det næste ord, der ikke findes i ordbogen.\nØvelser til Word 7. www.knowware.dk\n2 KnowWare Øvelser til Word 7 Pia Hardy 1. udgave, 1. oplag, okt. 1996 1. udgave, 2. oplag, okt. 1997 1. udgave, 3. oplag, feb. 1998 Copyright 1997 Pia Hardy og KnowWare, mm@knowware.dk www.knowware.dk\net[btacx[ ^azb# KnowWare Pia Hardy :]^f PaT, Ordrupvej 63C, 2920 Charl tel/fax 3963 2494 mm@knowware.dk www.knowware.dk\n2 KnowWare et[btacx[ ^azb# Pia Hardy 1. udgave, 2. oplag, april 1998 Copyright 1997 All rights reserved, Pia Hardy og :]^f PaT, Ordrupvej 63C, 2920 Charl tel/fax 3963 2494 mm@knowware.dk www.knowware.dk\nIndholdsfortegnelse. De følgende ca. 30 sider, svarer helt til siderne i det originale hæfte.\nIndholdsfortegnelse Indledning...4 Spring over hvor gærdet er lavest...4 1. Fælles muligheder i Office 2000...5 Indledning...5 Menuen Rediger...5 Menuen Filer...6 Værktøjslinjer...8 Hvad udfører knappen?...\nBliv en haj til. Opret det første dokument\nBliv en haj til Opret det første dokument Microsoft Word 2007 Uddrag af: Bliv en haj til grundlæggende tekstbehandling Microsoft Word 2007 Specialudgave til Facebook gruppen officekonsulenterne 1. udgave,\nK OMPUTER WORDSKOLEN. Følg med i alle afsnit af Wordskolen: Word er det mest populære tekstbehandlingsprogram\nDet kan du lære i Wordskolen Jobansøgninger og andre breve, rapporter, indbydelser, dagbøger, digte eller sange til familiefesten. Tekstbehandling er og bliver det mest brugte værktøj på computeren. Og\nLotus Notes R5/R6 tastaturgenveje\nLotus Notes R5/R6 tastaturgenveje Udvidede genvejstaster Notes bruger udvidede genvejstaster til alle bogmærker, vinduesfaner og handlingsknapper samt til menuen Vindue. Hold ALT-tasten nede for at få\nBliv en haj til. Opret den første præsentation\nBliv en haj til Opret den første præsentation Microsoft PowerPoint 2007 Uddrag af: Bliv en haj til præsentation Microsoft PowerPoint 2007 Specialudgave til Facebook gruppen officekonsulenterne 1. udgave,\nMicrosoft Word 2010 Videregående DK\nT a r g e t G r u p p e n Microsoft Word 2010 Videregående DK I n d h o l d s f o r t e g n e l s e Faneblade og trykknapper i Word 2010... 3 Båndet...3 Minimer båndet...4 Arbejde med filer... 4 Værktøjslinjen\nBliv en haj til. Opret det første regneark\nBliv en haj til Opret det første regneark Microsoft Excel 2007 Uddrag af: Bliv en haj til grundlæggende regneark Microsoft Excel 2007 Specialudgave til Facebook gruppen Officekonsulenterne 1. udgave, version\nWindows XP - generelt...1. - venstre menu... 6 - Alle programmer... 7 Tilbehør - Spil... 7


Organic Beauty Supply Bambus Tandbørste (Neutral) 39 kr - FRI FRAGT\nOrganic Beauty Supply Bambus Tandbørste (Neutral)\nØkologisk, vegansk samt bionedbrydelig bambus tandbørste\nOrganic Beauty Supply Bambus Tandbørste Neutral\nTandbørsten som er fremstillet af bambus som er et ekstremt holdbart materiale, og faktisk er en af de bedste planter på jorden til at modstå og forebygge bakterier, hvilket gør tandbørsten hygiejnisk korrekt. Selve børsterne på tandbørsten er fri for BPA og består af nylon4 i kombination med kul, denne kombination gør tandbørsten bionedbrydelig.\nNår tandbørsten er slidt op, kan du med god samvittighed grave den i din have eller smide den kompostbunken. 1,5 år senere vil den være 100% biologisk nedbrudt.\nTil denne tandbørste er der anvendt økologisk blæk som er baseret på vegetabilsk olie og derfor også er biologisk nedbrydeligt. Derudover er bambus i stand til at efterligne de samme nyttige stoffer i bakterierne som er til stede i vores mundhule.\nHusk at skifte tandbørste hver 3 måned.\nOrganic Beauty Supply Bambus Tandbørste (grøn)\nOrganic Beauty Supply Bambus Tandbørste til børn (blå)\nOrganic Beauty Supply Bambus Tandbørste (Rød)\nBioRepair Total Beskyttelse Tandpasta - den grønne (75 ml)\nYogi Tea Himalaya Ø (17 breve)\n34.5 34,50 kr