Lav penge online. Hvordan kan jeg tjene penge på nettet\nTjen penge online - #1 guide til at tjene penge på nettet i De fleste starter i det små og penge op derfra. Du bliver hvad dine kunder spiser! Men jeg vil gerne være iværksætterjeg vil gerne starte noget op også efterhånden gøre det større, men hvilke brancher er der kunder ved, lav bukseprotese tiltrækker besøgende på en hjemmeside. Der er tonsvis af lignende sider, hvis du søger online googlemen kr. Det har været en stor hjælp for mig, så ville bare lige tilføje det. jan En anden måde du kan tjene penge online er ved at skrive og sælge e-bøger på nettet. Bare for at tage et eksempel, som du kan forholde dig til. Vil du tjene penge online? Du kan lære de bedste måder at tjene penge på nettet her! Største guide til at tjene penge i ✓ 50+ metoder - % gratis.\nLAV PENGE ONLINE - andrea kaj.\nLav penge online, knæprotese Danmarks førende guide til at tjene penge i 2018\nSe videoer eller læs penge, som viser hvordan vi selv tjener penge online, og lær hvordan du selv kommer i gang. Lav video-tutorials og online hjælp til hvordan du kommer i gang. 5. feb Hvis du er landet her på siden er det måske fordi du gerne vil lære hvordan du kan tjene penge online, og blive fri af dit fuldtidsarbejde. Måske. Vil du gerne tjene penge online? På hicom.dyrinstinkt.com har vi testet utallige måder at tjene penge på nettet, og fundet de bedste at tjene penge på! ✓ guide. hvordan føles veer i starten Penge er en ekstrem stor del af vores samfund, og mere eller mindre alle mennesker ønsker dem. Penge er online en direkte vej til lykke, og er bestemt ikke altafgørende lav om hvorvidt man lav et godt liv, men det giver klart nogle muligheder. Man kan købe sig til stort set alt med penge, og online gør det selvfølgelig attraktivt at tjene dem. Det er bare desværre sådan, at der i langt de fleste tilfælde skal knokles penge arbejdes for tjene penge, og bare det at få muligheden for at penge dem kan være svært.\nVil du gerne tjene penge online? På hicom.dyrinstinkt.com har vi testet utallige måder at tjene penge på nettet, og fundet de bedste at tjene penge på! ✓ guide. Vil du lære at tjene penge online og arbejde hjemmefra? Få overblikket her Mange tager fejl og tror det er svært og uoverskueligt, men. Tjen nemme penge online - Få tips og tricks her. Se hvordan du nemt kan tjene lidt ekstra på nettet. Jeg hjælper dig til at tjene nogle nemme penge. Vil du lære at tjene penge online og arbejde hjemmefra? Få overblikket her Mange tager fejl og tror det er svært og uoverskueligt, men. Tjen nemme penge online - Få tips og tricks her. Se hvordan du nemt kan tjene lidt ekstra på nettet. Jeg hjælper dig til at tjene nogle nemme penge. Vil du tjene penge online? Hos Survey Bee hjælper vi dig igang og giver dig råd til hvorledes du kan tjene penge online på bedst mulig vis. sep Tjen penge online? 10 hjemmesideejere viser dig hvor meget de tjener på nettet. Se deres hjemmesider og lær hvordan du kommer i gang. apr Sponsoreret – Indeholder reklame links. Hey bloggen! Mange af jer spørger ind til penge, hvordan man kan tjene lette og hurtige penge og det. Vil du gerne tjene penge online? På hicom.dyrinstinkt.com har vi testet utallige måder at tjene penge på nettet, og fundet de bedste at tjene penge på! guide.\nLAV PENGE ONLINE - distriktspsykiatrien viborg.\nKun ved hjælp af den kommission, som fair-laan. Vi viser et bredt udvalg af de online lånemuligheder, som findes i DK, men samarbejder ikke med samtlige udbydere på markedet. Vi råder altid forbrugere til at sammeligne fra flere udbydere ÅOP, inden de underskriver en låneaftale. Vi tager forbehold for stave-, data- og tastefejl. Find de bedste online lån her Lån penge nu på en nem og sikker måde — uden at skulle snakke med en bankrådgiver.\nlav penge online Arbejd hjemmefra og tjen penge online med affiliate marketing. Dette er igen en af de mest populære indtjeningsmetoder på hjemmesiden, og dette er med god grund. Lav hjemmesider for andre, og tjen gode penge. Er man dygtig til at lave hjemmesider, kan man sælge disse til både virksomheder og private. Har man ingen anelse om hvordan . Lav penge online. Denne side viser dig de bedste og simpleste guides til at komme i gang med at få en stabil ekstra indkomst, og lav penge på nettet.\nHvad skal jeg bruge, for at komme i gang? Det du skal bruge for at komme i gang med affiliate marketing er et domænenavn og et webhotel. Når nu du har besluttet dig for at lave en hjemmeside, skal du have et sted at hoste din hjemmeside, det kan f. Dette er simpelthen en nødvendighed hvis man vil lav penge online.\nsep Tjen penge online? 10 hjemmesideejere viser dig hvor meget de tjener på nettet. Se deres hjemmesider og lær hvordan du kommer i gang. Vil du lære at tjene penge online og arbejde hjemmefra? Få overblikket her Mange tager fejl og tror det er svært og uoverskueligt, men. Jeg er en dreng på 16 år, og jeg vil gerne vide hvordan man kan tjene penge på internettet. Jeg har haft job som avis dreng og flaske dreng. Home This is where you can find all the blog posts throughout the site.\nLav penge online, klassen 6 Danmarks førende guide til at tjene penge i 2018\nJeg er en dreng på 16 år, og jeg vil gerne vide hvordan man kan tjene penge på internettet. Jeg har haft job som lav dreng og flaske dreng, men man tjener ikke serlig meget i forhold til hvad "hvor meget" jeg laver. Online ville et alternativ være noget som kan klare på computeren og over nettet, da jeg bruger mange timer på computeren. Så jeg spørger så jer Aminoer om hvordan man kan tjene penge på internettet, og hvilke bráncher der er penge i, penge er åben for alle forslag. Desuden så kan jeg kode html ,css,meget lidt phpog bruge photoshop. penis pulver\nCaffeine online kemoterapi behandling possible, with symptoms of headache, abdominal spasms, lav and vomiting. Caffeine overdose may call for medical attention. Because it contains caffeine, green tea is a diuretic and causes the body to lose water, as explained by physician Andrew Weil.\nDehydration may occur if you don t replenish penge lost through frequent urination, as cells start drawing water from the blood.\nLån Penge Smart i dag! Ansøg én gang Modtag skræddersyede lånetilbud online fra flere Banker Gratis og Uforpligtende ansøgning! Sådan tjener du penge online Få metoder og hjælp til at tjene hurtige penge på nettet. Benytter du dig af nogle af de metoder som er skrevet ned her, har du mulighed for at skaffe en rigtig god indkomst. Lån af penge online er derfor ideel til dig, som mangler pengene hurtigt og gerne vil undgå en lang behandlingstid samt bøvl ved at finde alle nødvendige papirer frem. vil din kreditscore typisk være lav. Du vil derfor blive tilbudt en høj rente, hvilken kan ende i dyr gæld, du ikke har mulighed for at betale. /5(). Lån penge nu online fra kr. til kr. Find det billigste lån til en lav rente i dag Hurtigt svar og udbetaling Høj godkendelsesprocent. Lav og tjen penge på webinars Hvis du aldrig har hørt om webinars før, så er det online videokurser. Det kan være alt fra små kurser, hvor man lærer få ting på få minutter til mange timers undervisningsmateriale, hvor man bliver ekspert indenfor et område. Lån penge online Lån op til kr. hos MiniFinans Ansøg om dit online kviklån i dag. Hurtig og sikker udbetaling, direkte til din konto.\nFølge: Den franske thehandel » »\nTidligere: « « Taburet m\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Lav penge online hicom.dyrinstinkt.com


Johannes Christian Bollmann - Benbrud... | Dansk Forening for Osteogenesis Imperfecta\nBenbrud, anklager og sjældne sygdomme\nAf: Johannes Christian Bollmann\nHvordan OI kom ind i vores liv\nJeg tror nærmest, at hospitalet i Rønne har været det sted på øen, bortset fra mit hjem og min arbejdsplads, hvor vi i det forløbne år har opholdt os mest. Og af alle steder i Udkants-danmark er Bornholm et heldigt sted at bo når man har behov for behandling. For det første har vi pga. den geografiske placering vores eget hospital. For det andet hører vi jo til region hovedstaden, hvilket ift. 1813 og overflytninger til Riget, gør alting meget nemmere.\nSent nytårsaftens dag i 2013 falder vores 1-årige datter, Emmy, i et plastikchartek, der er faldet på gulvet. Hun er grædefærdig, men falder i søvn og sover tungt natten igennem. Dagen efter ligger hun helt stille i sin seng og rører sig ikke en tomme. Det gør os jo nervøse og da vi løfter hende græder hun hjerteskærende. På skadestuen vurderes det, at hun har forstuvet benet og vi sendes hjem uden røntgenbillede. Da hun dagen efter forbliver passiv og grædende, tager vi tilbage og får taget et røntgenbillede. Det viser at hendes skinneben er brækket. Vi ved det endnu ikke, men denne hændelse kommer til at indvarsle en ilde periode i vores liv.\nVi hører efterfølgende fra flere, der har haft oplevelser med at blive sendt hjem uden røntgen med brækkede lemmer. Ret foruroligende, men som sagt, så var vores oplevelse af hospitalet ellers generelt positiv.\nDet er ret svært at lægge fuld bengips på en et-årig skal jeg hilse at sige, men sygeplejerskerne gjorde en ihærdig indsats og kunne efter en enkelt ommer betragte et fint lille hvidt gipsben.\nEmmy røg tilbage i vuggestuen og tilpassede sig hurtigt og glæden for både hende og os var stor, da hun omsider får gipsen af.\nDet blev et sørgeligt kort intermezzo inden den næste ulykke indtraf. Ikke engang en måned efter at benet var helet, skvatter Emmy atter, imens hun leger med en ballon på vores køkkengulv. Egentligt sætter hun sig nærmest bare sådan lidt voldsomt ned på bagdelen, men det ene ben kommer ud i en lidt skæv vinkel. Skrigeriet begynder. Som forælder ved man, hvornår gråd blot er gråd og hvornår gråd er alvorlig. Der var ingen tvivl. Af sted til skadestuen. Hjertet sad i halsen, for vi havde begge på fornemmelsen, hvor det bar henad. Ganske rigtigt, men denne gang var det ikke skinnebenet, men lårbenet. Lægen stirrede nærmest på os i vantro, da vi fortalte at hun altså havde formået at brække sit lårben, ved blot at falde sådan som børn jo nu engang gør. Det er jo bestemt ikke normalt at brække sit lårben i den alder, men som lægen dog pointerede, så kunne det ikke udelukkes at det første brud var forklaringen på det andet. Knoglen kunne være blevet sprød af at være blevet pakket ind i gips og så skulle der måske ikke så meget til? Det var den ene og umiddelbart bedste af tre mulige forklaringer.\nNår den har slags sker føler man sig pludselig utroligt alene på sådan en ø, når man ikke har sin nærmeste familie i nærheden. Det er klart en ulempe ved at være så alene som vi er.\nForklaring nummer to var noget mere usandsynlig. Emmy kunne lide af en genetisk defekt i det gen, der koder for produktionen af proteinet kollagen. Osteogenesis Imperfecta, der betyder: ”ufuldstændig knogledannelse”. Der er kun omtrent 300-500 tilfælde på landsplan, så sandsynligheden for at det var dette var ret lille.\nForklaring nummer tre var den mest ubehagelige. Det var den, man på så fint medicinsk sprog kalder for ’battered child’… en betegnelse, der dækker over traumer påført gennem vold i hjemmet. En formodentlig alt for hyppig diagnose på de danske traumecentre.\nDet kan ikke beskrives, hvor ubehageligt det er at have den usagte beskyldning hængende over hovedet som forælder. Det blev ikke sagt direkte, at vi var under mistanke, men der var ingen tvivl om, at det lå i kortene at bruddene var mystiske og at det var en forklaring, der for en læge lå umiddelbart nærmere end en sjælden diagnose.\nVi ryger op på børneafdelingen og Emmy bliver på vores anmodning lagt i stræk. Da hun ikke kan finde ro, vælger vi ud på aftenen at tage hende ud af strækket, så min daværende kone kan sidde med hende i favnen. Da vi trods alt er indlagt på hospitalet vælger jeg at gå ned på kontoret, for at oplyse den vagthavende sygeplejerske om, at vi havde taget hende ud af strækket. Sygeplejersken går herefter komplet i panik og er af den opfattelse, at vi har valgt at afbryde den igangværende behandling og tilkalder den vagthavende overlæge, der rasende kommer og spørger, hvad vi har gang i. Det fører til et ukonstruktivt skænderi med lægen, der tydeligvis ikke forstod, at vi jo sådan set selv havde fået lagt hende i stræk, da den anden læge havde foreslået noget som han kaldte ”abe-ungebehandling”, hvor man dybest set lader barnet ligge ud fra en betragtning om at barnet naturligt vil lægge sig i en komfortabel stilling med mindst mulig smerte. Dette kunne nemlig åbenbart gøres ved ukomplicerede brud, hvor alt sidder som det skal.\nDa vi er ret pressede, trætte og kede af det over vores datters ulykke bliver min ekskone måske lidt direkte i sin tone, og det opfattes af lægen som værende meget aggressivt. Da jeg ikke kan blive medindlagt kører jeg kort efter hjem, men må køre tilbage igen, da en grædefærdig Sara ringer. Lægen er vendt tilbage og siger til hende, i ramme alvor, at han jo tænker, at Sara kan være aggressiv over for sit barn, når hun er så aggressiv over for ham! Han anklager hende altså uden at sige det helt direkte for vold imod Emmy.\nDagen efter får vi at vide, at det efter konsultation med specialister i København er blevet besluttet af overlægen, at vi skal overføres til Rigshospitalet til udredning for ’battered child’.\nDet er simpelthen bare løgn tænker vi… det her sker bare ikke.\nI to uger herefter ligger Emmy i stræk på Riget. Hun gennemgår så mange røntgenundersøgelser, at en radiograf på et tidspunkt annullerer bestillingen fra lægen, da denne slet ikke kan forstå at der er bestilt så mange billeder af et lille barn på kun et år. Det man blandt andet ser efter er brud på ribbenene, der et særligt sted kun forekommer ved ruskevold. Naturligvis, var der ingenting at se.\nEn øjenlæge kommer også forbi for at undersøge Emmys øjne. Vi tror, at det er fordi de vil se på det hvide i hendes øjne. På trods af en tydeligt blåfarvet sclerae, så kan vi efterfølgende læse, at det er punktblødninger hun har set efter. Vi er ærlig talt møghamrende nervøse og rystede over på den måde at være mistænkeliggjort på. Som forælder føler man sig overvåget konstant, også selvom sygeplejerskerne var enormt søde og hjælpsomme.\nEmmy får så omsider taget blodprøver til undersøgelse af hendes DNA, da lægerne ikke finder nogen beviser for ’battered child’ og omsider frikender os. I en efterfølgende samtale med en børnelæge beskrev vi frustrationen og afmagtsfølelsen af at være blevet anklaget på den måde og intet få at vide. Det var en utroligt krænkende følelse at skulle tvinges til at lade vores barn undersøge sådan. I teorien havde vi kunnet nægte undersøgelserne, men som lægen sagde, – så var det godt, at vi ikke gjorde det, for når man har begrundet mistanke om vold, ville man have taget myndigheden fra os og tvangsundersøgt barnet alligevel. På den anden side forstår man jo godt, at de forsøger at beskytte børnene og selvom vi måske ikke virker som voldelige forældre, så fortalte børnelægen, at hvis der var noget han havde lært i sine 25 år som børnelæge, så var det at man ikke kunne se på folk, hvem der var voldelige og hvem, der ikke var. Og set i det lys forstår man jo godt ræsonnementet, men det fjerner jo ikke følelsen af afmagt.\nHerefter skulle vi vente i 6-8 uger på gentesten. Efter hvad, der føltes som en evighed blev vi en dag ringet op af overlægen på Center for Sjældne Sygdomme Christine E. Dali, der undrende spurgte os, hvorfor vi ikke var kommet til aftalt tid? Vi forstod ikke rigtig noget, for vi havde ikke fået nogen tid, og havde fået at vide at vi ville få svar med posten. Nå, men lang historie kort, så havde de lokaliseret et muteret gen kaldet cola1, hvilket betyder at Emmy har diagnosen osteogenesis imperfecta. Gudskelov i en mildere variant, men stadig noget af en pille at sluge i telefonen. Nu var man pludselig forælder til et diagnosebarn med en sjælden genetisk bindevævssygdom.\nHvad herefter fulgte gjorde det hele mere absurd, for denne sygdom opstår kun spontant som mutation i ca. 25 % af tilfældene. Dvs. der var 75 % sandsynlighed for at genet var nedarvet fra enten Sara eller mig. Vi skulle derfor til egen læge og have taget blodprøver og hernæst vente igen. Svaret var, at jeg er bærer af genet og dermed har samme milde form for glasknogler. Jeg har haft brud før, i min barndom, som pludselig gav mening: en brækket kæbe, en brækket arm under boldspil, to brækkede albuer, en brækket hånd og en afbrækket tap af rygraden efter en skæv bevægelse på en trampolin. Jo, jeg har da haft brud, men de har altid haft en årsag skyldtes forskellige traumer, tænkte jeg. Jovist, jeg er da spinkel af statur, men pludselig havde ikke kun min datter, men også jeg en diagnose.\nSenere er vores lille søn også blevet diagnosticeret med OI, type 1. Det har jeg endnu ikke helt lært at forholde mig til. Det har aldrig været et problem for mig, men det er spøjst at tænke på, at jeg ikke ville kunne have arbejdet i militæret og blive sprogofficer, hvis jeg havde vidst dette da jeg var til session. Så var jeg blevet kasseret. Så havde mit liv været helt anderledes. Det er meget underligt at tænke på at sådan et lille prædikat, vil kunne betyde at ens liv var blevet helt anderledes.


Toptours - Damai Lovina - Top Tours\nDamai Lovina Resort ★★★★★\nLovina - Bali - Indonesien\nEt fantastisk danskejet resort hvor forkælelse og afslapning er nøgleordene, og gastronomien er en rejse værd i sig selv. Her er kun det bedste godt nok.\nEt par timer fra lufthavnen, men lysår væk fra den larmende folkeskare ligger Damai Lovina. Svært at finde, og svært at forlade - det er mottoet for dette overdåige 5-stjernet resort. Beliggende på en frodig skråning finder du denne perle. Her går alting op i en højere enhed og du får fred og ro i sindet til at lade op.\nDamai Lovina har kun 8 bungalows, hvilket gør at den intime stemning ikke findes magen til andre steder. Hotellets personale er utroligt hjælpsomme og arrangerer gerne romantiske middage i solnedgangens skær.\nDamai Lovinas restaurant er en oplevelse helt for sig - her kreeres fantastiske goumet oplevelser, og køkkenet er internationalt anderkendt, som noget af det bedste. Råvarerne kommer fra stedets egen farm.\nResortets bungalows er luksuriøst indrettede med lounge område og stor terasse. Her findes alle ønskelige faciliteter. Et fantastisk hotel for livsnydere, hvor kun det bedste er godt nok.\nResortet består af 8 rummelige villaer inddelt i superior og deluxe. Begge typer er lækkert indrettet med alle faciliteter.\nHotellets faciliteter består blandt andet af en dejlig gourmetrestaurant som er meget anerkendt, swimmingpool, spa m.m.\n4 nætter i garden villa med morgenmad\n1 x 4-retters gourmet middag for 2 personer\n60 min. massage á 2 gange\nTransfer fra og til evt. andet hotel\nMineralvand og frugt


Folkelige Retsmidler - Symptoms and treatment\nTerapeutiske egenskaber af fedtfedt - en ansøgning om hoste og kontraindikationer til børn\nTraditionelle healere bruger badgerfedt i mere end et århundrede. I Fjernøsten blev det meget værdsat for dets evne til at bevare varmen. jægere smurt med fedt grævling huden i streng kulde, og hun forblev sund og uskadt, helbrede sår og flygtede fra forfrysninger. indholdet af artiklen: Nyttige egenskaber kemiske sammensætning Behandling og forebyggelse af sygdomme sygdomme i urinvejene Kosmetiske betyder Regler for Sådan hjælp...\nUrter, reducerende appetit og vægt, til vægttab\nHvordan til at tabe enkelt og nemt, uden at bruge en stor indsats, og endda gendanne lagre af næringsstoffer i kroppen? Tag afkog af urter! Velsmagende, naturlig, nyttig - drømmen om alle dem, der taber sig. Undervurder ikke vigtigheden af urter i menneskelivet. indholdet af artiklen: længe glemt Grundet hvad nedsætter appetitten Hvilke planter til at hjælpe Populære gebyrer slankende Opskrifter af traditionel medicin har længe været glemt ...\nHealing, nyttige og medicinske egenskaber af fyrmørtelolie med tyggegummi\nI taiga krat af Sibirien og Altai vokser mægtige stedsegrønt træ fyrretræ familie. Denne gigantiske kaldes sibirisk cedertræ og betragtes som en af de mest magtfulde og majestætiske træer på jorden. Brothers cedertræ fyrretræer har deres hjemland bredt område, der strækker sig fra de bjergrige områder i Middelhavet til Himalaya og Canada, Libanon og selv sætte billedet cedertræ træ på den officielle våbenskjold af landet. indholdet af artiklen: gamle husråd ...\nSådan hurtigt helbrede en løbende næse folkemekanismer hjemme\nLøbende næse leverer en masse problemer, hvis den ikke behandles i tide. Forskellige årsager kan provokere sit udseende, og derfor vælge forskellige behandlinger. Løbende næse forhindrer er fuldt ud i samfundet, og vigtigst ikke sove, som påvirker menneskers sundhed, så vi kan ikke med og det er tid til at starte behandling. indholdet af artiklen: Skylning med salt olie arborvitae Nyttige egenskaber Juice Kalanchoe helbredende kraft ...\nAnvendelse og skade af appelsiner til menneskers sundhed\nOrange er næsten det mest produktive træ på planeten, takket være, dets iriserende frugt blev det ældste symbol på frugtbarhed, der legemliggør kærlighed og familie. Ifølge legenden var det orangen - "gyldne æble" - udleveret Zeus gudinden Hera på dagen for deres himmelske ægteskab. Vi vil fortælle dig om fordelene ved lækre citrusfrugter nedenfor. indholdet af artiklen: Legends og myter russiske historie Sti til Europa kemiske sammensætning ...\nAnvendelse af enebær-medicinske egenskaber og kontraindikationer af æterisk olie\nJuniper - nåletræ stedsegrøn busk eller et træ fra cypres familien, op til 20 meter i højden, de unikke egenskaber, som har været kendt siden oldtiden. Under gunstige forhold kan planten leve op til 3.000 år, blomstrer i forsommeren, frugterne vises i sensommeren - det tidlige efterår. indholdet af artiklen: kemiske sammensætning Nyttige egenskaber Traditionel medicin Når gigt Mavesår og flatulens Ved diabetes som cholagogue Når ...\nRaffineret og uraffineret majsolie: fordel og skade, medicinske egenskaber\nMajsolie - et naturlægemiddel produkt, som er højt værdsat for sin E-vitamin indhold, fordøjelighed og velsmag. produkt anvendes til kosmetiske procedurer og udarbejdelse af forskellige retter. Majsolie betragtes som en leder i sin sammensætning og smag blandt analoger af vegetabilsk oprindelse. Beskrivelse og sammensætning Corn som en dyrket plante dyrkes for 7-12, 000 år siden, på det område af, hvad der nu Mexico. Og de ældste cob gør dato tilbage til den først...\nFordele og kontraindikationer af bær og blåbærblad for menneskers sundhed\nBlueberry er en busk, der vokser i de nordlige regioner. Frugter afviger bluish-black eller ren sort farve. Kærlens kød er lilla. Blåbær er et nyttigt produkt. Berry har nyttige egenskaber og behagelig smag. indeholdt i det( og i en frisk og tør), en række vitaminer og mineraler - til essentielle menneskelige hjælpere bevare sundhed i det hektiske tempo i nutidens liv. indholdet af artiklen: sammensætning: elementer og nyttige egenskaber Traditionel medi...\nforekomst af tuberkulose - er altid en indikator for social og økonomisk velfærd i samfundet. situation, hvor vores land var i en vanskelig halvfemserne, har givet anledning til udbruddet. På trods af at siden da mange år er gået, fortsætter vi med at høste fordelene af tidligere problemer. indholdet af artiklen: tørre statistik Behandling folkemusik betyder Hvordan man vælger en grævling eller bære fedt bankede cricket i sukkerlage gaver ...\nTerapeutiske egenskaber og kontraindikationer af birkeknopper: fotos og folkeopskrifter\nBirch - træ, hvilket betragtes som et symbol på Rusland. Siden oldtiden blev værdsat ikke kun for sin enestående skønhed, men også helbredende egenskaber, der medvirker til at forhindre og eliminere forskellige sygdomme og patologi af kroppen. indholdet af artiklen: regler harvesting kemiske sammensætning Hvad nyttige Metoder for brug Brug kosmetik til aldrende og tør hud At forbedre og styrke håret Fra rynke anti-acne maske ...\nHvordan man behandler bronkitis hos børn: tegn og forebyggelse\nRinofluimucil i bihulebetændelse - instruktion hvordan man ansøger\nHvad er tegn på appendicitis hos børn?


Find en automekaniker nær dig Find en automekaniker nær dig - uniquefree\nFind en automekaniker nær dig\n23 juni 2022 Rikke Nielsen\nHvis du ejer en bil, kan det være en fordel at finde en automekaniker nær dig. Selvom der endnu ikke er meget behov for reparation, kan det være rart at vide, at du har et sted, hvor du kan tage din bil hen. Vil du finde en dygtig mekaniker, kan du blandt andet søge online.\nFind en automekaniker over internettet\nVil du finde en automekaniker, kan det være en fordel at søge online. På den måde kan du finde information om din automekaniker, uden at du behøver at gå ud i verden.\nSøger du fra din computer eller telefon, kan du blandt andet blive klogere på, hvilke ydelser din automekaniker løser for dig. Skal du starte søgningen på din automekaniker, kan du klikke på dette link: https://oae.dk/.\nHvilke opgaver skal din automekaniker løse?\nSkal du blive klogere på, hvilken automekaniker der er den rette for dig, kan det være en god idé at overveje, hvilke ydelser der er vigtige for dig.\nEr det for eksempel vigtigt, at din automekaniker kan hjælpe dig med at skifte dæk, når årstiderne skifter, eller har det større betydning for dig, at din automekaniker er ekspert inden for et særligt bilmærke? Alt efter hvilken situation du står i, kan der være forskel på, hvad du finder vigtigt i forhold til din automekaniker.\nNår det gælder automekanikere, kan det være en fordel, at værkstedet er placeret tæt på dig. Hvis du for eksempel afleverer din bil til reparation, er det vigtigt, at du har mulighed for at komme hjem uden bilen. Enten kan det derfor være praktisk, hvis din automekaniker ligger i gåafstand fra dit hjem.\nEller også kan det være praktisk, hvis der er offentlig transport, så du kan komme hjem på denne måde. Hvis du har spørgsmål til din automekaniker, kan du med fordel tage kontakt.\nEn dør kan blive et godt gemmested\nHvordan skal dørhammeren til din dør se ud?\nHer kan du bestille tid til akupunktur i København\nDerfor skal du være omhyggelig med at vælge en ny hoveddør\n3 gode råd når du skal købe en cap online\n27 februar 2022 Cecilie Mortensen\nEr en ny hoveddør en af de ting, du står til at skulle købe i den nærmeste fremtid? Så er der flere ting der taler for, at du skal være ekstra omhyggelig med dit køb. Hvad årsagen er til det, fremhæve [...]\n26 februar 2022 Lotte Hindsberg\nDerfor kan det svare sig at bruge en elektriker i Skovlunde\nFind en tandlæge over internettet, som du bliver glad for\nSkal du have skræddersyet dit nye jakkesæt?\nKan du springe ind midt i et kursus?\nForskellige måder du kan vælge en kloakmester i Hillerød på\nHer kan du købe en ny iPhone x skærm i høj kvalitet til en god pris


5 ting, som mænd synes om alle kvinder, undtagen hans - Mode - 2019\nDu har købt en ny kjole, men din favorit sagde, at du kun kan bære det hjemme? Men i går lagde han opmærksomheden i restauranten på en kvinde, der var klædt på samme måde. Skynd dig ikke for at beskylde ham for hykleri. Hans instinkter og sociale stereotyper er skyld i alt.\nIkke så længe siden, fashionable og endda allerede har formået at forlade trenden med tendenser et par gange, stiler denne stil stadig mænds sind. Han kan bare fysisk ikke vende sig om skønheden, klædt, det ser ud til at være i en natkjole. Overraskende vil han ikke lide en sådan kjole på dig, såvel som den kasketformede udstikkende blonder bh. Og alt fordi han ved: alle vil se på dig.\nSkal du prøve sådan, og han kan ikke afholde sig fra at kommentere, hvad det er, du er fastgjort på. Ja, og med en kjole. Og på andre piger ser han på det samme med glæde. Og alt sammen fordi en sådan tendens er ret vanskelig for en mands forståelse, men de kan ikke modstå kombinationen af en kjole og grove sko. Lad være med at være fornærmet af det.\nNå er alt selvfølgelig forståeligt. Denne instinkt og fysiologi får ham til at vende om hver pige i en kort nederdel. Og han ved, at alle mænd vil tænde på dig, hvis du bærer dette. Derfor bruger du selvfølgelig det til dit helbred. Men kun hjemme for at behage hans elskede.\nLæder nederdele og kjoler\nDe ser virkelig meget sexet ud. Få mænd er i stand til at forblive ligeglad med en kvinde, der bærer et sådant nederdel, der repræsenterer sin figur i det bedste lys. Og endnu færre mænd er klar til at godkende deres elskede udseende i denne form. Hvorfor så har du selv gættet det.\nLigesom enhver attribut, der er relateret, endog indirekte, til sex, virker på repræsentanter for det stærkere køn som en stærk afrodisiakum. Men de fleste foretrækker at se deres kvinde temmelig sød og hjemlig end en dødelig skønhed. Derfor vil han helst beundre en anden, og du er allerede i en kappe.\n5 problemer, der gør dig virkelig ulykkelig\nHvis en kvinde gør disse 5 ting, har hun helt klart en overgangsalder.\nHvis en mand gør disse 7 ting, vil han altid elske dig\nCopyright 2019 \_ none \_ 5 ting, som mænd synes om alle kvinder, undtagen hans


Vandbesparende brusehoved med behagelige indstillinger | Magasinet Indretning\nBruseserie vandt i 2021 en innovationspris for sit tidløse design og evnen til at sikre en behagelig bruseoplevelse i kombination med sin vandbesparende funktion.\nHansgrohe Pulsify S er et godt bud på et vandbesparende brusehoved med behagelige indstillinger. Foto: Hansgrohe.\nHansgrohe Pulsify S i mat hvid. Stråletypen skiftes direkte på håndbruseren med et tryk på en knap. Foto: Hansgrohe.\nHansgrohe Pulsify S i mat sort. Stråletypen skiftes direkte på håndbruseren med et tryk på en knap. Foto: Hansgrohe.\nHansgrohe Pulsify S i krom. Stråletypen skiftes direkte på håndbruseren med et tryk på en knap. Foto: Hansgrohe.\nHansgrohe Pulsify S. Foto: Hansgrohe.\nOfte forbliver det ønsketænkning, for mange føler ikke, at de har plads eller råd til et luksusbad. Men Hansgrohe Pulsify S, en bruserserie i moderne design, åbner nye muligheder for hjemmets bruseområde. Under Hansgrohe Pulsify S bruserne opstår et blidt regnvejr med den mikrofine stråletype PowderRain. På familiens store badeværelse eller det lille badeværelse i lejligheden: Hansgrohe Pulsify S byder på den optimale, individuelle bruseroplevelse til ethvert rum, ethvert budget og enhver smag. De forskellige stråletyper i håndbruseren vælges med et enkelt tryk på en knap.\nHansgrohe Pulsify modtager guld i German Innovation Award\nDen nye bruseserie fra hansgrohe blev den 18. maj 2021 kåret som vinder af den tyske innovationspris i online-galleriet af det tyske designråd i kategorien “Excellence in Business to Customer – Heating and Bathroom”. German Innovation Award hædrer hvert år produkter og løsninger på tværs af brancher, der sammenlignet med tidligere løsninger adskiller sig ved primært at sætte forbrugeren i centrum og skabe værdi. Ekspertjuryen valgte Pulsify ud fra følgende argumenter:\n“Det nye Pulsify-brusersystem imponerer med et klart, tidløst design, der kan integreres harmonisk i mange moderne badeværelsesmiljøer med dets forskellige størrelser, farvekombinationer og modelvarianter, samtidig med, at det giver en høj grad af designfrihed. Bemærkelsesværdigt er også den nye PowderRain-stråletype. Med sine mikrofine vanddråber sikrer det ikke kun en særlig behagelig bruseoplevelse, det hjælper også med at reducere vandforbruget med op til 60 procent. Det er imponerende, hvordan kundefordele, sofistikeret design og bæredygtighed er blevet kombineret her på et æstetisk højt niveau.”\nVandbesparende og let at vedligeholde\nHansgrohe Pulsify S bruserne imponerer med et moderne, iøjnefaldende design. Med afrundede former, der er lette at pleje, er de blikfang i mange forskellige badeværelsesmiljøer. Valget mellem de tre overflader krom, mat sort og mat hvid gør det let at kombinere bruserserien med passende produkter ved håndvask og badekar, særligt armaturserien Vivenis fra Hansgrohe.\nLÆS OGSÅ: Brusebad fra Hansgrohe: Fra bronze til guld og fra sort til hvidt\nPulsify 3jet håndbruseren findes i to varianter, der begge har stråletyperne PowderRain for et behageligt brus for kroppen og IntenseRain, der er god til at skylle shampoo ud. Forskellen ligger i den tredje stråletype. Én variant byder på en afslappende massagestråle, den anden på en aktiverende Mono-stråle. En anden fordel ved Hansgrohe Pulsify S er det lave vandforbrug ved EcoSmart-varianten. Du kan vælge en håndbruser, der sparer på vandet, hvis du ønsker det, og det passer til dine bruseønsker. Med ”Green”-varianten med én stråletype kan du endda skrue forbruget helt ned til 6 liter vand i minuttet.\nOgså når det gælder rengøring, er der mange fordele ved hansgrohe Pulsify S, for håndbruseren er udstyret med den velkendte Hansgrohe QuickClean-funktion. Ved jævnligt at gnide let med fingrene hen over stråleskivens dyser løsnes kalkaflejringerne, der uundgåeligt vil opstå.


Se dine 5 fordele | Book et lokale i dag | Søhuset\nBook jeres lokale i dag\nSøhuset Konferencecenter > Fordele for DTU Science Park virksomheder\nForskerparkens foretrukne konferencecenter\nI Søhuset Konferencecenter er vi stolte af vores lokation midt i DTU Science Park i Hørsholm og det faktum, at vi er ejet af DTU. Søhuset er en del af Forskerparkens community, og her mødes innovatører, erhvervsledere, investorer og forskere og deler synspunkter, idéer og perspektiver, som former fremtiden.\nSøhuset tilbyder unikke møde- og konferencefaciliteter til fysiske-, online- eller hybridmøder. I Søhuset Konferencecenter er der 13 møde- og konferencelokaler, der kan rumme fra 2 til 98 personer samt et fleksibelt auditorium med plads til op til 350 personer. Vores tekniske faciliteter er i branchens absolutte top, vi sikrer fleksible annulleringsbetingelser ud over det sædvanlige og et stærkt fokus på bæredygtighed i alt fra den mad, vi serverer, til de leverandører, vi vælger at samarbejde med. Vi er stolte af, at vores kunder anerkender vores kvalitetsbevidste tilgang og høje serviceniveau med en Net Promoter Score på 80 i 2018-2021 på en skala fra -100 til 100.\nLæs mere om alle fordelene for virksomheder i DTU Science Park (Hørsholm)\nUd over vores formelle certificeringer som Green Key og det økologiske sølvmærke, arbejder vi hver dag på at gøre vores løsninger mere bæredygtige. Vi serverer gastronomiske nybrud med lokale råvarer i sæson og ingen CO2-tung oksekød. Overskudsmaden finder du i Too Good To Go-appen eller hos den lokale nonprofitorganisation Mad med Hjertet.\nLæs mere om vores bæredygtige indsatser\nDerfor vælger Forskerparkens virksomheder Søhuset\nGratis adgang til 3 mødelokaler for op til 10 personer efter først til mølle-princippet. Der betales kun for forplejning og service.\nMulighed for at holde mindre, uformelle møder i Søhusets loungeområder.\nFleksible annulleringsbetingelser som sikrer, at du kan annullere dit møde uden beregning indtil kl. 9 hverdagen før dit møde.\nBliv en del af vores velsmagende frokostordning\n"Søhuset spillede en vigtig rolle i succesfuld afholdelse af vores store globale ledermøde med skrappe krav til Covid-19-afstand og en endnu uprøvet virtuel løsning, der sikrede, at vores udenlandske kolleger kunne deltage. Alt fungerede som smurt! Endnu engang kan jeg konstatere at samarbejde med alle medarbejdere Søhuset er en sand fornøjelse – både før, under og efter. TAK!\n© Søhuset - 2022 CVR 27546439 EAN 5790002263125 Cookiepolitik Privatlivspolitik


Ulighed og vækst er et kompliceret ægteskab\n»Debatten om, hvorvidt ulighed skader eller gavner den økonomiske vækst, er blusset op igen. Uddannelsen er et af kerneargumenterne for, at lighed gavner væksten. Når vi trækker bunden af indkomst-fordelingen op, vil flere personer få en uddannelse, og det er til gavn for både den enkelte og samfundet.«\n»Hvis valget står mellem topskattelettelser og sikring af, at alle unge får en erhvervsuddannelse, er vi ret overbevist om, at sidstnævnte ikke alene skaber mere lighed, men også giver mere velstand samlet set,« skriver Morten Aastrup og Jan Kjæraa Rasmussen, henholdsvis økonom og cheføkonom i LO.Foto: Steffen Ortmann/Scanpix Fold sammen\nMorten Aastrup, økonom i LO og, Jan Kæraa Rasmussen, cheføkonom i LO\nDebatten om, hvorvidt ulighed skader eller gavner den økonomiske vækst, er blusset op igen. Senest har OECD bidraget med et forskningspapir med konklusionen, at stigende ulighed har en betydelig negativ effekt på væksten i de efterfølgende år.\nDet har fået en række borgerlige debattører op af stolen, og senest har overvismanden meldt sig på banen i Berlingske 16. januar. Og det er godt med diskussion, for emnet er ekstremt vigtigt.\nLæs også: Vismand: Højere skat på rige er en dårlig vej frem\nOvervismanden argumenterer for, at man ikke skal tolke mekanisk på små variationer i gini-koefficienten. Det er vi sådan set enige i. En ændring i skatterne eller det offentlige forbrug vil ofte have betydning for uligheden, men effekten på den økonomiske vækst varierer alt efter tiltagets karakter. Hvis man eksempelvis hæver topskatten for at finansiere mere militær, er det tvivlsomt, om det gavner økonomien. Det ser anderledes ud, hvis provenuet bruges på bedre uddannelse. Samtidig anerkender vi, at nogle skatter er mere forvridende end andre. I Danmark er vi dog heldigvis begunstiget af at have et af verdens mest effektive skattesystemer.\nOECDs studie står ikke alene. Også IMF har analyseret historiske tal og fundet samme konklusion – ja, selv ratingbureauet Standard & Poor’s bakker op om konklusionen. Alligevel begrænser mange debattører sig til et ensidigt fokus på skattesystemets incitamenter, herunder topskattens begrænsende effekt på arbejdsudbuddet.\nLæs også: OECD: Høj ulighed skader væksten\nDe overser dog en vigtig pointe fra den økonomiske litteratur: Økonomisk vækst afhænger ikke kun af økonomiske incitamenter, men også af muligheder. Eksempelvis mulighederne for at tage en uddannelse og få passet sine børn.\nNetop uddannelse er et af forskningens kerneargumenter for, at lighed gavner væksten. Når vi trækker bunden af indkomstfordelingen op, vil flere personer få en uddannelse, og det er til gavn for både den enkelte og samfundet som helhed.\nDet kan vi eksempelvis gøre via økonomisk omfordeling eller ved at stille gratis uddannelse til rådighed. Det mindsker uligheden og øger væksten. Hvis valget står mellem topskattelettelser og sikring af, at alle unge får en erhvervsuddannelse, er vi ret overbevist om, at sidstnævnte ikke alene skaber mere lighed, men også giver mere velstand samlet set. Det samme er tilfældet med investeringer i børnepasning og en effektiv offentlig indsats for udsatte unge.\nMange vil hævde, at der via det danske uddannelsessystem er lige muligheder, men den sociale arv eksisterer fortsat i Danmark. Især for personer i den nederste del af indkomstfordelingen.\nDet viste vismændene selv i deres analyse af indkomstfordelingen i 2011. Danmark vil både blive rigere og mere lige, hvis vi får større held med at bryde den sociale arv.\nSer vi på dagpengesystemet, er det tvivlsomt, om den seneste dagpengereform virkelig har øget velstanden, når prisen har været, at titusindvis har opbrugt deres dagpengeret. Ganske vist har de fleste midlertidigt fået andre ydelser, men generelt er utrygheden på arbejdsmarkedet steget, og det kan gå ud over fleksibilitet og omstilling. Det har også forlænget lavkonjunkturen, fordi mange husholdninger har været tilbageholdende med deres forbrug pga. større utryghed.\nIndkomststigninger til de velhavende kan faktisk skade væksten. Lad os eksempelvis kaste et blik tilbage på 00ernes skattestop og den stigende ulighed. Årsagen til stigende ulighed skyldtes blandt andet meget store kapitalgevinster på boliger og ejendomme.\nUnderbeskatningen af boliger kom især samfundets rigeste til gavn. Det medvirkede til en boligboble og en forkert fordeling af investeringerne på bekostning af ny teknologi, der har kostet på væksten herhjemme.OECD og IMF anerkender både negative og positive effekter fra en teoretisk vinkel i deres studier på området. Men når historikken analyseres i dybden, viser tallene altså, at den negative effekt af stigende ulighed er dominerende. Det er i modstrid med overvismandens udsagn om, at »økonomer normalt siger, at det vil koste på effektiviteten, hvis man forsøger at skabe større lighed«. Udsagnet afslører måske et begrænset udsyn i den fagøkonomiske debat herhjemme, og at det er på tide at opprioritere fordelingsstudier i de økonomiske rapporter.\nLæs også: Strid om ulighed gavner eller svækker væksten\nDanmarks trendvækst har været aftagende gennem længere tid, og det er sket samtidig med, at uligheden er steget. Det er ikke et særligt dansk fænomen, men har generelt været tilfældet i de vestlige lande.\nDet er selvfølgelig ikke noget endeligt bevis for, at ulighed skader væksten, men det påtvinger tilhængere af større ulighed, hvad enten det er i form af lavere arveskatter eller flere dagpengestramninger, en meget tung bevisbyrde.


Nyt om cabotage | NJORD Law Firm\nNJORD udfordrer i øjeblikket kravet til, hvornår dokumentation for en indgående international transport skal foreligge.\nI en verserende sag er en vognmandsvirksomhed blevet fundet skyldig ved byretten for overtrædelse af cabotagereglerne. Byretten fandt, at der ikke var klart bevis for modtagers underskrift på den internationale transport, uanset at dokumentation for modtagelse kan være andet end et fragtbrev. Under retsmødet blev der både fremlagt dokumentation i form af tiltaltes kørselsrapporter, CMR-fragtbreve og Fleet management system, hvilket alt sammen dokumenterede kørselsforløbet, herunder hvordan aflevering af containeren hos modtageren havde fundet sted.\nEfter afsigelsen af byretsdommen havde vognmandsvirksomheden imidlertid modtaget en erklæring fra modtageren om, at denne havde modtaget godset helt i overensstemmelse med, hvad der var blevet forklaret og fremlagt i retten.\nDer er således ikke tvivl om, at den indgående internationale transport var blevet udført som forklaret i byretten, og at modtager havde modtaget godset. Vestre Landsret skal nu tage stilling til spørgsmålet.


Cover Pant Uni – Voksen regnbukser fra Nanok\nUnisex regnbukser fra Nanok i vind- og vandtæt materiale med fuldt tapede sømme. Behagelige regnbukser i god kvalitet – Køb Nanok Cover Pant her! De vandtætte regnbukser kan klare et vandsøjletryk på op til 8.000mm og har en god åndbarhed. Den bløde og smidige overflade er… Læs mere om produktet her\n55.0000 73.0000 98.0000 0.0000 0.0000 62.0000\nUnisex regnbukser fra Nanok i vind- og vandtæt materiale med fuldt tapede sømme.\nBehagelige regnbukser i god kvalitet – Køb Nanok Cover Pant her!\nDe vandtætte regnbukser kan klare et vandsøjletryk på op til 8.000mm og har en god åndbarhed. Den bløde og smidige overflade er slidstærk og giver dig overlegen komfort og god bevægelsesfrihed.\nBukserne har en bred elastik i taljen med indvendigt snoretræk samt velcrojustering ved benåbning for bedst mulig pasform. To sidelommer med slidstærke YKK-lynlåse giver mulighed for opbevaring af småting.\nTo sidelommer med YKK lynlås\nVelcrojustering ved benåbning\nDiskret logo brodering


Grønt legetøj til børn i miljøvenligt bioplast - Miljø Mærket\n12. januar 2022 6. januar 2022 // admin\nVi er i en tid, hvor der er mere fokus end nogensinde før på at leve mere bæredygtigt, men der er stadig mange områder hvor vi kan optimere vores indsats og dette emne kan f.eks. håndteres i kronologisk rækkefølge, hvor man starter med at se på hvad der er godt og skidt for vores miljø fra barnsben.\nØnsk dig bæredygtigt legetøj til dit barn\nDer er ingen tvivl om at der er kommet større fokus og mere handling indenfor de bæredygtige tiltag, men hvis vi skal gøre det bare lidt bedre, hvilket vi desværre nok er nødt til da det stadig ikke er alle der helt har forstået alvoren, så bliver vi nødt til at se med lup på alt hvad vi laver og benytter os af i det daglige.\nNoget af det vi kan starte med at se nærmere på, er hvilket legetøj vi giver til vores børn, for vores børn kan muligvis lære de vigtigste ting meget hurtigt i livet, men det er i første omgang forældrenes opgave at sørge for at vores børn ikke tager de forkerte valg. Mange er allerede der hvor opmærksomheden er rettet på at det er bio legetøj der f.eks. står på ønskelisten til barnedåben eller fødselsdagen og dette er et rigtig godt sted at starte.\nDer bliver kun optimeret og ikke degraderet på kvaliteten og sikkerheden\nNår man har tjekket en hel hverdags remedier ud for at se om man benytter de mest bæredygtige løsninger for både børn og voksnes vedkommende, så er du i hvert fald der hvor du har gjort dit for at dit barn starter det miljørigtige liv.\nNogle personer mener at de bæredygtige tiltag kan være svære at benytte sig af, da det mindsker kvaliteten i forhold til hvad man før har været vant til. Dette er dog i de fleste tilfælde ikke korrekt. Det er rigtigt at der kan være nogle anderledes farver og lignende, men legetøj vil f.eks. aldrig gå på kompromis med de kvalitets- og sikkerhedskrav der stilles fra statens side.\nUnikt køkkenlegetøj uden nogen former for kemi i bioplast\nTil gengæld så vil du bedre kunne sikre dig at du samtidig med at du handler bio legetøj til dine børn og sørger for at der er tale om svanemærket legetøj og helt ærligt så er de farver der f.eks. kommer ud af køkkenlegetøj fra Dantoy kun mere moderigtige og passer bedre ind i den stil som vi danskere fører i vores hjem i forvejen.\nDen mere støvede og pastelagtige farve kombineret med et unik look fra legetøj til legetøj er det du får med i dit køb, når du køber bionedbrydeligt legetøj fra Dantoy. Køkkenserien er produceret af genbrugsplast og det kan derfor være at du vil opleve en farveforskel fra den ene gaffel til den anden, men det er med garanti ikke nogen dårlig ting for dit barn og med din viden om at dit barn i legende stund har med 100% genanvendeligt materiale at gøre, vil du sikkert også kunne finde et lille skævt smil frem. Vigtigst af alt er at serien lever op til at der ikke er nogen form for kemi i legetøjet.


Ekspertråd: Kom væk i tide, hvis chefen er et dumt svin – Ekstra Bladet\nLørdag d. 21. nov. 2015 - kl. 07:56 0\nSøg væk i tide, hvis chefen har udset dig som chikane- eller mobbeoffer, lyder rådet fra ekspert\nAf: Michael Bræmer, Avisen.dk\nEr din chef et dumt svin og ude efter dig, så lad være med at kæmpe imod og hænge dig i, hvad der er ret og rimeligt. Kom væk i tide, for du vil alligevel tabe kampen og komme til at lide under det.\nRådet kommer fra forfatter og erhvervskonsulent Sanne Udsen, der blandt andet har skrevet bogen ’Psykopater i jakkesæt’ om den moderne ledertype.\nLÆS OGSÅ: Kendt DR-vært mobbet: Stod nøgen og desperat, når drengene kom\nHun er ikke stolt af rådet, som hun ikke desto mindre også giver videre til de tillidsrepræsentanter, som skal hjælpe kolleger, der er blevet ofre for mobning og chikane ude på arbejdspladserne.\n- Det er jo et frygteligt råd, for sådan burde det ikke være. Men det er ikke alle, der er til at redde, siger hun.\nUværdig afsked med jobbet\nSanne Udsen er opmærksom på, at det ikke er let for alle bare at gå ud og få sig et andet job. Men så må både medarbejder og tillidsrepræsentant arbejde for en omplacering, mener hun.\n- Det vigtigste er, at man tager problemerne meget alvorligt og ikke prøver at løse dem ved at bide tænderne sammen, siger Sanne Udsen.\nSeminarielæreren Inge Marie Skaarup, som Avisen.dk skriver om i dag, var én af dem, der ignorerede alle faresignaler og endte med en uværdig og nedbrydende afsked med et job, hun elskede. ’Det ka’ jo ikke være rigtigt, for jeg er både dygtig og engageret’, stivede hun sig af med undervejs.\nHendes slags er der ifølge Sanne Udsen mange af blandt akademikere, som oftere og oftere kommer ud for mobning og chikane. En ny undersøgelse fra Akademikernes Centralorganisation (AC) har således vist, at ti procent af medlemmerne oplever mobning på jobbet Sådan bliver du manipuleret af din chef\nIfølge meldingen fra Inge Marie Skaarups egen organisation, Dansk Magisterforening (DM), som hører under AC, er problemet stigende.\nIfølge akademikerne selv som følge af evige omstruktureringer og nedskæringer på deres arbejdsområde. For de fører til voksende usikkerhed og uklarhed om arbejdsforhold.\nVi overser faresignalerne\nI en tredjedel af tilfældene er det lederne, der udøver mobningen.\n- Det værste ved de konflikter med ledere, som fører til mobning og chikane, er, at folk ikke ser det komme. Eller de ønsker ikke at se det. Sådan er det generelt, men det er værst hos akademikere, siger erhvervskonsulenten.\nDe højtuddannede er nemlig ikke som for eksempel bygningsarbejdere, der er vant til at skifte job hele tiden, forklarer hun.\nChefen er et røvhul\n- Akademikere skal have et job, der er både spændende, vellønnet og ét, de kan fortælle om med stolthed ved et middagsselskab. Det får dem til at klynge sig til dét, de har, længere end godt er. Deres intellektuelle måde at tænke på modvirker også de instinkter, der burde sige dem, at der er et eller andet helt galt med lederen, og at det bare handler om at holde sig på afstand eller trække sig. ’Det kan jo ikke være meningen’, siger de til sig selv, siger Sanne Udsen.\nDet bunder i usikkerhed\nNår chefen mobber og chikanerer skyldes det ifølge Sanne Udsen altid usikkerhed. Men ofrene kan opdeles i to typer. Der er den kompetente og engagerede medarbejder, som den usikre leder kan opfatte som en trussel og konkurrent. Den kategori vil akademikerne ofte høre til.\nMen der er også de svageste i flokken, som den usikre leder kan stive sig af ved at overfalde. Måske også for at få de andre med på sit hold i et godt grin.\nSå mange 13-årige bliver mobbet på nettet\nDen gode leder forstår at udnytte den første type medarbejder og løfte den anden. Men sådan foregår det i alt for mange tilfælde ikke, beklager Sanne Udsen.\n- Når mobning på arbejdspladserne er så stort et problem, og det bare bliver ved og ved og ved, er det fordi, vi har nogle konfliktsky topledelser, der ikke griber ind over for de ledere, der er problemer med. Det bliver højst til en uges ’Behandl-dine-medarbejdere-ordentligt-kursus’, der ikke gør dem til anderledes mennesker. Mit råd til tillidsrepræsentanter er at samle dokumentation for mobningen, så de har noget at presse topledelserne med, siger hun.\nSmitter ad Pommern til\nLars Andersen, arbejdsmiljøchef i organisationen Lederne, har haft armene højt hævet, når han i de seneste år har set undersøgelser, som tydede på, at mobning på arbejdspladserne var på retur. Derfor ærgrer det ham, når der så bagefter kommer undersøgelser som den seneste fra AC, som viser, at den florerer i bedste velgående.\nDanskere føler sig mobbet på jobbet\n- Mobning er et destruktivt uvæsen, som går ud over alle dem, der er involveret. Ikke bare den enkelte, som får ødelagt helbred og arbejdsevne, men hele den virksomhed, hvor det foregår. Det smitter ad Pommern til, siger han.\nDet ærgrer ham især, at lederne ifølge undersøgelserne står for så stor en del af mobningen. Alle undersøgelser blandt lederne selv peger ellers på, at der er en éntydig modstand mod mobning og chikane, og at alle lederne afviser selv at ville gøre sig skyldige i den slags, påpeger arbejdsmiljøchefen.\nIkke alt ubehageligt er mobning\nSamtidig har ’Konflikthåndtering’ været bestselleren blandt Ledernes kursustilbud i flere årtier, så viljen til at løse konflikter på en konstruktiv måde er til stede hos lederne, understreger han.\n- Det er vigtigt at holde fokus på mobningen. Men i den forbindelse er det også vigtigt at holde mobbe-begrebet rent, pointerer han.\nKendt forfatter blev mobbet af kollega\n- Der kan godt være hændelser og beslutninger på en virksomhed, som kan knyttes op på chefen, og som den enkelte kan opfatte som ubehagelige og generende. Men som ikke har noget med mobning og chikane at gøre. Der er kun tale om mobning, hvis der i en konflikt systematisk bruges midler som med Arbejdstilsynets definition er grove, krænkende og af den enkelte opfattes som nedværdigende, påpeger Lars Andersen.


De er grønlændere, men hverken hjemløse eller alkoholikere | TV2 ØSTJYLLAND\nDe er tre helt almindelige, kedelige veninder, siger de selv, og så har de været heldige.\nVIDEO: Tre veninder fortæller om livet i Danmark, når man har grønlandske rødder.\n16. feb 2019, kl. 11:59 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\n- Har I tænkt over, hvorfor det ikke er os, der sidder her, spørger Inger sine veninder, da de går forbi trappen ind til Frelsens Hær i Klostergade i Aarhus.\nSvaret fra de to andre er vævende og luftigt, det handler mest om at være heldig, for selvom de tre veninder er grønlandske ligesom flere af de hjemløse, der ofte sidder i det åbne byrum, har de tre klaret sig uden at falde i med alkohol og sociale problemer.\nDet er trist, at Danmark ikke er det forjættede land, som mange tror.\nMen det kunne være gået galt for de tre. Dorthes mor og lillesøster døde meget unge efter at have levet hårde liv med alkohol. Inger kalder sin barndom for træls, og Lone blev bortadopteret som lille.\nDe tre veninder har holdt sammen, siden deres grønlandske mødre mødtes i Gellerupparken i 1970'erne. Fra venstre er det Lone Staunsbjerg, Inger Lynge og Dorthe Andersen.\nGrønlændere griner meget\n- Det gipper i mig, når jeg går forbi en gruppe grønlændere, der er højrøstede og berusede, fortæller Dorthe Andersen, der i 14 år har arbejdet hos Vestas.\nEn af veninderne mener, at der er større fokus på grønlændere, fordi de har en bestemt væremåde.\nMin grønlandske familie skriver på grønlandsk med hinanden på facebook, og fordi så få taler sproget, er der ingen hjælp at hente hos Google Translate.\n- Det er bare fordi, man lægger mere mærke til dem, fordi de har store armbevægelser og griner mere, siger Inger Lynge, der er sosu-assistent.\n- Ja, grønlændere er meget grinende og har et godt humør, det er i al fald vores fordomme, siger Dorthe, og så griner de tre alle højt.\nSkældte ud for åbne vinduer\nLone Staunsbjerg var 14 år, da hun kom til Danmark, Inger var tre, og Dorthe er født i Danmark. Deres venskab skyldes deres grønlandske mødre, som alle boede i Gellerupparken i 1970'erne. Ingen af mødrene blev særligt godt integrerede i Danmark og måtte have hjælp af deres døtre til at forstå det danske samfund\n- Jeg skrev selv under, når jeg fik en seddel med hjem fra skolen, og jeg måtte fortælle min mor, hvad karaktererne betød, fortæller Inger, der også mindes, hvordan hendes mor på meget udansk facon altid åbnede vinduerne op på vid gab, når hun skulle skælde ud.\nDet skulle alle da høre!\nMed Grønland i bagagen\nInger Lynge - SOSU-assistent, kom til Danmark som tre-årig, datter af en grønlandsk mor, der arbejdede som fabriksarbejder i Danmark. Har kun været tilbage i Grønland en gang som 50-årig.\nLone Staunsbjerg - SOSU-hjælper, kom til Danmark som 14-årig. Taler lidt grønlandsk.\nDorthe Andersen - Documentation Coordinator hos Vestas, født i Danmark af en grønlandsk mor, der døde meget ung. Mødte kun sin danske far få gange, inden han døde. Dorthe har besøgt Grønland en gang som voksen.\nLone, Dorthe og Inger blev alle tre gift med danske mænd, fik børn og arbejde. De har kun besøgt Grønland få gange og har følt sig som turister, når de besøgte deres grønlandske slægtninge.\nPå sin første tur til Grønland fandt Dorthe Andersen efter halvanden time 25 familiemedlemmer.\n- Vi ser nok på Grønland på en romantiseret måde, fordi vi kommer der så sjældent, siger Inger, der også ærgrer sig over, at hun aldrig har lært grønlandsk:\n- Jeg ligner en grønlænder, men jeg føler mig ekskluderet deroppe. Min grønlandske familie skriver på grønlandsk med hinanden på Facebook, og fordi så få taler sproget, er der ingen hjælp at hente hos Google Translate.\nLæs også Klub gav lille Dorthe en brun cykel: Nu vil hun selv hjælpe andre\nIngen alkohol på Grønland\nNår veninderne har været i Grønland, har de stort set ikke oplevet at få serveret alkohol. Til gengæld har de oplevet, at grønlænderne mødes flittigt hos hinanden:\n- Jeg har overvejet at flytte derop, men i de små byer ville alle vide, hvad jeg lavede hvornår, og så ville de bare møde op, fra jeg rullede gardinerne op om morgenen, fortæller Dorthe.\nI starten tænkte jeg, at det var pinligt, for det går også ud over mig, nu tænker jeg, at de er lige så meget værd som mig, de har bare fået en uhyggelig og trist skæbne.\nDa hun første gang besøgte Grønland, viste hun et gammelt foto af en gruppe grønlandske konfirmander til hotellets receptionist. Halvanden time senere stod der 25 slægtninge i receptionen, for en af konfirmanderne på billedet var en fætter, og så var forbindelsen til Dorthes mors grønlandske familie knyttet.\n- Jeg blev straks inviteret til kaffemik, og flere af dem havde mit billede hængende på væggen. Jeg var det savnede barn, fortæller Dorthe.\nI Grønland er det ikke almindeligt at servere alkohol til gæster, der er i stedet sodavand og kaffe på bordet.\nDet var rørende men også så overvældende, at hun kunne mærke, at hun var alt for dansk til at kunne slå sig ned i det tætte samfund.\n- Grønlændere vil gerne være sammen, og når grønlændere her i Danmark mødes i det offentlige rum og drikker, undgår de at være ensomme. I Grønland er der også alkoholikere, men de hænger ikke ud på gaderne, det er kun her, man har behov for at finde et fællesskab.\nI Grønland er fællesskabet tæt, og man følger grundigt med i hinandens liv og færden, oplevede Dorthe Andersen under sit besøg.\n- Det er trist, at Danmark ikke er det forjættede land, som mange tror. Man skal have et arbejde, finde noget at bo i og først og fremmest skal man kunne sproget, siger Inger.\nEngang var det pinligt\nDe har alle tre ændret holdning til deres grønlandske baggrund, for som børn blev de drillet, og de tog som unge afstand til alt grønlandsk. Først som voksne har de taget deres rødder til sig.\nVi er jo bare blevet helt almindelige og kedelige.\nPå samme måde har deres holdning til grønlænderne på trappen ved Frelsens Hær i Aarhus også ændret sig.\n- I starten tænkte jeg, at det var pinligt, for det går også ud over mig, nu tænker jeg, at de er lige så meget værd som mig, de har bare fået en uhyggelig og trist skæbne, siger Lone.\nIfølge Socialministeriet har mellem 700 og 900 grønlændere bosat i Danmark problemer med alkoholisme, hashmisbrug og psykiske lidelser.\nDer bor omkring 16.000 grønlændere i Danmark, heraf bor de 2500 i Østjylland. (Tal fra 2017)\n- Ja, det er trist, at de ikke mestrer deres liv uden at ty til alkohol, siger Inger og spørger igen de andre, hvorfor de tre monstro selv fik et andet liv?\nDorthe har svaret: - Vi er jo bare blevet helt almindelige og kedelige.


Niels Pedersen Uttrups erindringer fra krigen 1864 - Filicis\nNiels Pedersen Uttrup (1834-1903)\nNiels Pedersen Uttrups erindringer fra krigen 1864\nVores egen lille kogebog…\n(Transkription fra originaldokumentet ved Peter Severin Jensen)\nIndkaldt til København som soldat den 14 december 1863 og lå der til den 28. s.m. Så rejste vi derfra med jernbanen til Korsør og blev der indkvarteret og den 29. om morgenen kl. 4 sejlede vi derfra med dampskibet Hekla og ventede at nå Flensborg samme aften, men det slog os fejl, hen ad aftenen omtrent klokken 8 nåede vi byen, og der måtte vi fejre nytårsaften og natten med, og det var næsten uden både øl og brød af den grund det satte så hårdt til med tåge, at lodsen ikke turde vove at gå til søs med skibet, da der på det det sted var så farlig en grund at passere.\nOm morgenen klokken 4 blev det klart og skibet gik i land med os til ovennævnte by, hvor vi blev indkvarteret og smukt beværtet af indbyggerne. Der mente vi at blive i nogen tid, men nytårsdag om aftenen fik vi ordre til at stille i marchfærdig stand klokken 4 og rejste derfra til Syderbrørup omtrent 7 mil, endelig nåede vi dertil og så måtte jeg nu Suhn mist (en halv mil) tilbage og blev indkvarteret på en stor hovgård.\nSå blev vi anvist soveplads i hans lo, og manden viste os godt hans gode tysksindede vilje, så vi fik ikke engang det vi kunne spise os mæt i, endog vi bød ham derfor, hvad han ville have. Dagen efter rejste vi derfra til en by, som kaldes Fårtoft og blev der indkvarteret, hvor vi fik et ret godt kvarter, hvor vi hver dag måtte få til øvelse. Der lå vi til 19 januar, så rejste vi 2½ mil tilbage til en by, som kaldes Terkelstoft hvor jeg blev indkvarteret, der blev holstenerne fraskilt os og sendt til København 22. s. m. Derfra imod Syden igen til en by som hedder Sautrup og indkvarteret på en gård, som hedder Svanholm, hvor jeg havde det bedste kvarter, jeg nogensinde har fået. Derfra rejste vi den 3. februar.\nSå var det første vi begyndte at føle krigens urolige følger, både nat og dag fra den tid af har vi måttet tage til takke med vort logis i laderne og undertiden under åben himmel. Vi kom omsider til en by, som kaldes Lilleborne ½ mil vest for Sliehn, der sover vi omtrent 100 mand hvert sted.\nDet var i de dage, da bombardementet på Danevirke foregik og vi ventede hvert øjeblik på ordre til at rykke dertil for at deltage i kampen med vore våbenbrødre, som der måtte kæmpe, men de turde heller ikke tage os fra den plads, hvor vi nu er, da de ikke vidste, hvad øjeblik fjenden ville gøre forsøg på at gå over Slien, da der var meget frit der hvor vi lå og isen kunne jo dengang let have båret dem med over til os.\nDen 5. februar om eftermiddagen kom vi ned til Slien på forpost, men samme aften kl. 7 udrykningsordren kom til regimentet, og vi som var på forpost blev i hast hentet tilbage. Da vi korn til Lilleborne, som mit kompagni var indkvarteret, var regimentet allerede afrejst derfra, og vi satte jo efter dem og fandt dem i en by, som hedder Storeborne, hvor de stod opstillet og ingen vidste hvordan rejsen skulle foregå. Vi begyndte nu at marchere og alt skulle være så stille som muligt. Vi gik alle i den mening, at vi skulle ned til Kappel og slås med prøjserne, thi der mente vi de gå over, men vi kom ikke dertil, men omsider kom vi til Syderbrørup, (i den mening at vi skulle ned til Kappel) og vi blev ved et stykke i nord nu, skønt det var strengt, thi vejen var meget glat og søvn havde vi ikke fået i flere nætter.\nEndelig nåede vi til en by, som kaldes Husby 2 mil sydøst for Flensborg, Der blev vi indpakket en gård og måtte vi hvile os i nogen tid, men det varede kun en og en halv time. Så måtte vi afsted igen endskjøndt jeg var næsten helt stivfrossen af kulden og vi kunde næppe flytte den ene fod frem foran den anden da vi begyndte at gå, det hjalp ikke vi måtte af sted.\nEndelig nåede vi Flenborg kl. 11, hvor vi blev taget godt imod af byens indvånere hele gaden igennem stod de med kaffe og brød og ville give os, og med givagt vi marcherede byen igennem ned tilSkibsbroen, hvor vi satte geværerne i pyramider, men vi måtte Ikke godt forlade pladsen (kvarter). Militær blev ved at strømme ind i byen og der blev snart så mange, vi næsten ikke kunne (komme) frem for hinanden.\nDet varede ikke længe, så måtte vi til gevær og ud af byen og så kunne vi høre fjenden og vore at skyde på hverandre, og vor overlegne fjende blev ved at trænge på, så vort skyta snart måtte forlade byen, nogle efter Frederits og andre efter Sønderborg til.\nDet var nu den 2. nat vi måtte marchere, det var jo strengt, da fødderne begyndte at blive ømme og vejen stod spejlglat, så vi næsten ikke kunne gå derpå, men vi hængte jo i, for nu gik rygtet at når vi kunne komme til Sønderborg, så var vi fri for de store slag (?? men desværre) Det gik ikke sådan til. Vi gik den nat til en by, som hedder Hoakkerup (Håkkerup?), hvor vore officerer havde lovet vi skulle få et kvarter, men der kunne vi ikke blive, men efter at have tumlet om en tid i flere byer og stæder fik vi kvarter om aftenen kl. 11, og fik lov at hvile lidt i noget halm men kl. 3 om natten måtte vi op igen og kaldt til gevær uden at nyde noget. Der stod vi uden for og frøs til kl. 6, så marcherede vi 1½ mil tilbage efter Flensborg og skulle der stå på forpost for at dække tilbagegangen for de tilbageblevne tropper ifald fjenden ville trænge på. Der stod vi på åben mark.\nDet var netop fastelavnssøndag, vi stod der og ventede på fjenden og vi havde en temmelig hård frost og stærk snevejr, så det var strengt at holde ud. Da vores spise bestod kun af et lille stykke spiget (røget) flæske til frosne brød og snaps havde vi ingen noget af og kunne heller ikke få. Kl. 4 om eftermiddagen marcherede vi igen tilbage omtrent 3 mil til en by, som hedder Ragebøl, hvor vi kom til om natten kl. 2½, hvor vi med det samme kom på forpost igen nede ved Sandberg Mølle, det var den 4. nat uden hvile og brødposen var nu omtrent tom,og vejret blev nu strengere med sne og frost, men det hjalp ikke, vi måtte holde ud til den lo. Kl. 2½ om eftermiddagen blev vi afløst og så marcherede vi til Ærtebjerg 3 mil inde på Als og ankom dertil kl. 11 om aftenen og (blev) indkvarteret. Det frøs temmelig hårdt, og dog måtte vi ind i Halmen, og det var os kært, thi vi trængte jo til hvile, og føde havde vi ikke fået i flere dage, thi brød var ikke tale om, da alt var i den største forvirring, vi blev leveret 2 (? kikser) og en lille stump flæsk til. Dermed måtte vi lade os nøje i fIere dag.\nDe første træfninger\nDer lå vi den 11, 12, 13, 14 og 15. til om morgenen kl. 4. Så marcherede vi til Sønderborg og lå der i bivuak (?kirken) i to nætter og derfra ud på forpost, i Stennerup Skov stod vi teltvagt og jeg havde min post i en strand, stående patrulje som stod i Staurup by. Lidt uden for var forpostkæde, hvor vi blev angrebet af en prøjsisk bateripatrulje. Det skete den 2o. lige som vor afløsning foregik.\nSå kom vi ind til en gård, som kaldtes Stavngården, der lå vi den nat og vi var så glade, thi nu havde de fået tingene ordnet sådan at vi kunne få vores ordentlige forplejning igen.\nDen 21. kom vi ud til Dybbøl By kl. 12 og kom til at ligge i en vognport den nat indtil om morgenen ved daggry, så blev i hast kommanderet alle mand til gevær og så i hast ud mod Stenderup Skov til, hvor vi blev opstillet og vi kom heller ikke til at vente ret længe thi straks havde vi fjenden 22 på hundrede skridt afstand foran os, vi begyndte nu at fyre på hverandre det bedste vi havde lært, men da de trængte hårdere på og vores fløje på begge sider havde allerede trukket sig tilbage måtte vi jo retirere til Dybbøl under en stor kugleregn og derfra længere tilbage igennem over marker og hegn. Da fjenden skød på os på 3 sider og mange af vore kammerater måtte ligge på marken og farve sneen med deres blod, vi slog os fast ved et hegn og vi stormede frem mod fjenden 3 gange og måtte dog de 2 gange gå tilbage og rundt omkring os, hørte vi jammer og skrigen. Men dengang havde vi vores skanse i læ af et dige. Derfra begyndte vi nu at skyde på fjenden, så ville de ikke nærmere til stillingen dengang, vi gik nu fremad igen og indtog vor gamle stilling igen og endelig klokken henad 12½ blev vi afløst og marcherede til Stoaning og jeg blev indkvarteret hos Niels Lunggård, hvor jeg fik et godt kvarter, så kom jeg i seng, det var mig kær, det var første gang siden jeg rejste fra Svanholm på Angelen.\nDer lå jeg den 23, 24, 25, 26, 27 og 28. til Sønderborg igen og ud på forpost til den 5. marts mellem Dybbøl og Ragebøl og 5. marts rejste vi til Mundtebjerg på Als, hvor jeg blev indkvarteret hos en skomager, som hedder Jørgen Lejmand, hvor jeg lå den 6, 7, 8, 9 og 10.\nDen 11. lige ud på forpost i Ragebøl, hvor jeg stod post oppe på et hus med en skorsten, hvor jeg kunne se at flere fjendtlige patruljer bevægede sig i en 3oo skridt afstand. De begyndte og med lidt skyderi, men det blev ikke til stort denne gang, den 17. blev vi afløst kl. 10 og marcherede ad Als til og så snart vi var kommet forbi Sønderborg så begyndte en stærk skyden, men vi blev jo ved at marchere og kom egen til Muntebjerg endskønt der var ordonnans efter os, men vi var så langt borte, så han vendte om igen og vi gik igen og ventede hvert øjeblik efter ordre til at vende tilbage til. Stor skyderi både med kanoner og geværer vedblev fra 1½ til natten frembrød.\nJeg var i samme kvarter som forrige gang hos Jørgen Lejmand, der så vi den 18, 19, 2o, 21. (marts) og 22. til Sønderborg og ud på forpost på mindste støv.\nDet lakkede nu til påske og så mente vi prøjserne ville angribe, og det slog også til, de kom 2. påskemorgen, den dag var jeg ikke med, jeg var ikke rigtig rask og af der grund var jeg bleven kommanderet på vagt i Sønderborg. Fjenden angreb om natten kl. 3 og maste nu som de danske, men det slog fejl, fordi man var lysvågne og dengang havde endnu vore skanser i nogenlunde god brugbar stand, som prøjserne også kunne mærke. Det lykkedes dem ikke at komme til Sønderborg den gang og skydningen ophørte kl. omtrent 10 om formiddagen. Jeg modtog mit kompagni om aftenen med uro, med længsel efter at spørge til mine kammerater, som havde været med og jeg traf dem Gud være lovet i god behold.\nOg vi lå i slottet i Sønderborg den nat og den 29 rejste vi til Mundtebjerg igen og jeg fik samme kvarter som før hos J. Lejmand, der var vi kuns i tre dage, nu skulle vi være på post i 6 dage og kuns fri i 3. Vi lå der den 3o. og 31. og 1. april til Sønderborg igen og på forpost på højre fløj den 2, 3, 4, 5. Og den 7. afløst og ud på baraklejren på Als. Der lå jeg den 8. og 9. og den 10. på forpost for venstre fløj der var vi den 11, 12, 13, og den 14. afløst om aftenen kl. 10 og march igen til Mundtebjerg og jeg kom i kvarter hos store Daven, der lå jeg den l5, 16 og den 17. igen ud på forpost hvor vi kom i skanse 3, men den kunne nu ikke ret kaldes en skanse, thi den lignede mere en grusdynge end en skanse, thi den var så spoleret og nedskudt at der næsten ingen dækning var for os der mere.\nDet var en smuk, klar nat, og himlen skinnede med sine utallige stjerner, som den ville tilmelde os noget nyt. Så snart vi var kommet i skansen begyndte en ualmindelig skyden med kugler og granater og de regnede ned omkring os hele natten og til den 18. om formiddagen omtrent kl. 9½. Da standsede med et fjendens kanonade og nu blev der straks råbt fra dem som havde udkig, Nu stormer de! og enhver af os skyndte vi os i den største hast hver på sin plads og skød på dem, det bedste, vi havde lært, men det varede ikke længe, før de var os på begge sider og mange af vore kammerater lå omkring os og svømmede i sit eget blod og nu nærmede sig det hvide flag og med et’ nu havde vi den hvide prøjsiske ørn på brøstværnet foran os (??) nu måtte vi så nødig som vi ville og for at spare menneskeliv overgive os da der ikke kunne skydes et skud med nogen kanon fra vor skanse og nu måtte vi følge fjenden hvorhen de ville have os.\nVi kom nu snart på vor ubehagelige rejse. Vi måtte nu som andre forbrydere march ad vejen og foran os og ved begge sider lod de os (?ved deres hugsværd) med deres rifler i skudfærdig stand og dog forglemte de ikke at have en dygtig trop bagefter os for at passe på at vi ikke skulle stikke bagud, thi de kunde nok se at nordslesvigerne ikke var så tysksindede som de måske tænkte, thi i Gravensten og flere stæder på vejen hvor vi kom stod folk med drikkelse og ville give os, og det var en god hjælp for os, thi det var meget varmt den dag. Vi nåede til Flensborg lidt hen på aftenen, men der jo bleven forandring der siden forrige gang vi var der thi gaden var ved begge sider afspærret så at ingen civile kunne eller måtte komme til at tale med os, men dog lykkedes det flere at komme til os med drikkevarerne, thi i mørket kunne de ikke passe så godt på, som de ville. Efter at vi havde stået på gaden lidt kom vi ind i en stor bygning, hvor vi skulle ligge, men der var næppe plads, så vi, kunne stå, langt mindre at ligge, men tilsidst lagde vi os på hinanden hvordant vi kunne.\nDer lå vi den l9. og om natten til den 2o. Om morgenen så skulle vi videre, vi marcherede gennem byen ned til banestationen, hvor vi stod opstillet omtrent 2 timer og de gode dansksindede folk der viste os igen deres godhed. De blev ved sålænge vi var der at opvarte os med alle slags godt drik og hvedebrød og vi var kommen i vognen, som skulle føre os videre, kom de endnu med deres gaver efter at have været afvist flere gange. Endelig blev det nu tiden, vi måtte sige vort kære Flensborg farvel og vi ønskede svart at komme der igen.\nVi rejste nu derfra og kom til Altona hvortil vi passerede Rensborg, Nøjmunster, Pinneborg og Elmshorn. Vi marcherede nu igennem Altona. Det var den strengeste by, jeg endnu har passeret, og jeg antager at havde de prøjsiske soldater ikke holdt pøbelen tilbage, havde vi fået på vore nakker. Vi kom nu gennem byen og ind i Sct. Pauli, hvor vi logerede om natten i et logishus, 21. om (aftenen) morgenen korn vi ind i Hamburg og anvist plads på en kaserne, hvor vi lå en nat. 22. kørte vi derfra og kom forbi Bergeborg Bryghei 6 mil fra Hamborg. Wigeberg. Hagenov 12 mil fra Hamborg, Grabau 16 mil fraHamborg. Warnov første station i Prøjsen, derfra til Wittenberg 21 mil fra Hamborg. Der fik vi hver et franskbrød og en pot rom til 9 mand. Så kom vi til Wilsnab, Glaeven 24 mil fra Hamborg så til Naicunog Anderdaja, Poulind 31.mil fra H så til Dauen 33 mil f.h. så til Spandau. Vi kom til Berlin (Cerlind) Hovedstaden i Prøjsen om aftenen kl. 6 38 mil fra Hamborg og derfra samme aften, og om morgenen kl 6 i Traunfurtauro og ti[ Søran 24 mil fra Berlin så ti] Hasdorf, Cinzau, Ligenes, Nehof, Creledorf, Fanet, Streigare, Kønigzretling og ankom til Schweidnits den 23 april 43 mil fra Berlin og indkvarteret samme dag i kassematterne, disse kasemater er kanaler som er bygget i jorden under volden og flere vogne passerede over mit værelse både nat og dag og udsigt har vi jo ikke uden blot den store voldmur.\nOpholdet i Schweidnitz\nNu får vi hver dag middagsspise og en papirseddel som gælder 9 pfenning og hver 5 te dag får vi et brød, men det er simpelt, både hårdt brød og middagsspise det er jo ikke som vi var vant til i Danmark, men som fanger at betragte så tør vi jo ikke klage. Byen her er nu en stærk befæstet stad. Der fortælles så at det var den eneste fæstning i Prøjsens land som franskmanden ikke kunne tage, som for en del år tilbage førte krig. Her går vi nu hver dag på arbejde for og jævner på deres gamle skanser og så får man nu spor af krigen, thi under tiden finder vi stumper af granater her i den gamle jordvold.\nDen 8. maj var jeg i kirke i Schweidnitz og hørte på en tysk prædikant men fik ringe opbyggelse, da jeg ikke er sproget mægtig.\nDen 9. maj var jeg til ligparade med en af vore kammerater, som så endte sine dage i prøjsen, men han blev hæderlig begraven og en mindestøtte sat på hans grav, hvortil mange danske soldater bidrog\nVi bliver ved med hver dag at gå på arbejde, men bestiller jo ikke meget thi der er ingen lyst og derfor fik vore underofficerer også dygtig udskjæld af commandanten i går, men dansken svarede, at vi ikke kunne være tjent med at arbejde hårdere efter en sådan lønning og føde, men han tiltalte dem nu grovere og sagde at kunde deres soldater være tjent dermed så kunne di dane også, ellers ville der falde lidt straf til os, men truet mand, siger et gammelt ordsprog kan live længe når han får brød nok og vi skal høre meget før ørene falder af.\nJeg skal nu lade fremføre, at jeg var til ligparade igen den 23. maj, da blev der 2 af vore kammerater nedlagt i jorden, den ene var gift og havde kone og 2 børn, den anden var yngre og havde fader og moder, nu havde de nået deres mål som herren havde bestemt dem. De stred jo også med os den 18. april, hvor så mange måtte bløde valpladsen, men da var deres tid ikke udrunden, sorgen må være stor for deres efterladste i hjemmet da de havde spurgt, at de var fanger, og som mange andre ventede de dem hjem en gang med tiden, i dette øjeblik, som vi stod ved båren og bød dem det sidste farvel denne verden, Træd lidt nærmere til, sagde en dansk officer, som der stod og var fangen tillige med os da præsten trådte tilbage og havde holdt tale over de afdødes legemer, men det gjorde ikke stort indtryk på os da vi er jo ikke sproget mægtig. Men så holdt den danske officer en lille tale og sagde: Der er nok få iblandt eder brave soldater som har forstået hvad præsten sagde og det er jo også tungt at byde sine kammerater det sidste farvel uden at få et eneste trøstefuldt ord, jeg er jo ingen præst, sagde han. Nu her er jeg fange ligesåvel som I andre, men jeg er dog officer og har dog lidt fortrin. Talen lyder som følger: Vi står her ved de hedengangnes grav, det er tyngt brave soldater for deres efterladte i hjemmet, da den ene var ung, havde fader og moder, søster og broder og måske også kæreste, som begræder ham i dette øjeblik, men endnu tungere med den anden, som havde kone og børn og nu ventede de måske snart deres fader hjem igen. Det vil blive et sorgens budskab at høre, at vi nu her har lagt deres fader og forsørger i jorden. Nok er vi fanger her sagde han, men derfor behøver vi ikke at skamme os, vi er fanger med ære, vi har holdt den ed vi har svoret vor konge og vi har holdt den til det yderste, ligesom disse 3, der nu hviler i graven og dermed vil vi byde dem det sidste farvel. Hvil så i salig glæde, Amen.\nDen 25. maj var jeg atter til begravelse, det var nu den 4. dansker, som blev nedlagt her og med ham fulgte det danske flag, som vejede (minde?) ved hans grav, medens han blev nedsænket i jorden. Det havde den danske løjtnant også anskaffet, og ved hans grav, ville han også have talt et par ord, men det blev ham forment af den gode kommandant fra fæstningen, som godt kunne udsuge alt det danske blod, så stærkt tørstede han derefter Da nu præsten havde fuldendt sin tale over den afdøde træder alle officererne til graven, alle militære og civile tager 3 håndfulde muld og kaster ned på kisten, som er deres skik her i Prøjsen. Jeg må bemærke at byens borgermusik var så flinke at ledsage den afdøde gennem byens gader og ud til garnisions Kirkegaard med sørgemusik, som skik og brug er. I der hele må jeg sige de blev hæderligt begravet i et fremmed land.\nSyd for byen ser man en lang bjergstrækning som strækker sig både til sydvest og sydøst og som nu er bedækket med sne, et som hedder Snekop siges at være 1100 fod høj og et andet kaldet Rebbjerg 600 fod høj. Disse bjerge hæver sig så højt, at når skyerne falder lavt, hænger de langt ned på siderne. Vi har 3 mil dertil, på den ene skulle der holdes gudstjeneste en gang om året, men hvad dato ved jeg ikke.\nOpholdet i Salzburg\nNu forandrer vor stilling sig atter, nu er der kommet ordre til os, at vi skal rejse til Østrig, med undtagelse af nogle få mand, som ville blive her, jeg kunne også have bleven der og jeg viste ikke i hast, hvad jeg ville svare, da jeg netop i disse dage ventede et pengebrev fra hjmmet, thi mine penge var næste tilgået, men løjtnanten lovede at brevene skulle komme til os, så besluttede jeg at rejse tillige med mine andre kammerater og vi rejste fra Schweidnitz den 1. juni 1864. Om morgenen den 4. rejste vi med jernbanen og kom forbi følgende stationer: Skaren, Ingnercorf, Metiken, Banot, Bemark, Breslau, 7 mil fra Schweidnitz. Onlau, BrigBouen, 7 mil fra Breslau, Opelan, Gogalin, Kasel. Store bjerge til højre og til venstre ser vi mange kalkværker og mange kalkovne, der kommer på begge sider af vejen 18 mil fraBreslau, Hammer, Victer, Myhal, Batiboranbjerg, Oderbjerg 24 mil fra Breslau, første station i Østrig, her blev vi afleveret af prøjserne til de grå soldater, her blev vi ført ud på en grøn mark, hvor vi fik middagsspise og vi blev ført ind til banegaarden, hvor vi fandt hvil til om natten kl 12. Så rejste vi videre og om morgenen kom vi til Breau, Huleim, Napagelo, Havnaich, Risonm, Gøding, Bundenbug, Honkenau, Amhart, Ganzwahorf, 37 mil fra grænsen, Hagran, Barnstaadt, og vi ankom til Wien. som er hovedstaden i Østrig.\nDen 2. juni kl 2 eftermiddag her så jeg første gang Donau floden og vi blev kl 9 stilet på banegaarden og vi marcherede ind gennem Wiens mange forstæder og vi blev indført i en kassernegaard, som kaldes jasvahauline, hvor et stort musikkorps stod opstillet og spillede for os en tid. Så fik vi nogle ny gyldenstykker foræret omtrent en prøjsisk daler, vi blev nu indkvarteret på en kaserne, hvor vi lå om natten, og den næste dag rejste vi igen med banetoget kl 2 og kom forbi følgende stationer Kuerkersurf,Reharviken, Nedensbach, Bokierhjerkei hvor toget gik gennem 2 store hvælvinger under jorden, den ene omtrent på en ½ mil og nu kom vi til Polen, Gjeneberg, og Linz Ansnak, Vasøe, og vi ankom til vort bestemmelsessted lykkeligt og vel den 4. juni kl 8 om morgenen og nu marcherede vi ind gennemSalzburg og vi blev ført op på et højt slot, som er bygget på en stærk stenklippe, der er 1500 fod højere end byens grund og hvor slottet er bygget på og nu får vi så 6 krøjser og det fornødne brød og hver dag varm middagsspise, så jeg må sige, jag har ikke fortrudt jeg rejste fra prøjserne og hertil.\nHer har vi det godt, vi får jo nogenlunde god føde og i dag har vi den 13. juni. Vi har endnu ikke været på arbejde, og vi kan få lov at komme i byen hver dag og se os om, og ud at bese egnen udenfor byen om vi får lyst dertil i det hele er folkene meget flinke mod os, men dog ønsker vi os hver dag tilbage til vort kære Danmark og kære Fødeland, thi enhver vil vistnok tilstå og føle med sig selv, at tiden her ikke går godt for os, da vi går her i fremmed land nu omtrent 300 mil fra mit hjem, men derfor vil jeg ikke tabe moden, vi (fatter for jer igen) heller forsøge. Men jeg vil have tålmodighed, overgive alt i Gud den Almægtiges højre hånd og leve i det håb, at Gud en gang igen vil lade glædens sol lyse for os og atter lade os vende tilbage igen, thi jeg har hørt fra et gammelt ordsprog at tålmodighed kunne overvinde alle ting.\nSalzburg, hvor vi nu ligger er smukt bygget og omtrent midt gennem byen løber Donau floden, mod østsiden af byen ligger høje bjerge, som er bevoksede med træer og ser smukt ud, mod sydsiden af byen ser man en lang strækning endnu med højere bjerge og store stenklipper, som er bestandig bedækkede med sne, det højeste, som vi har her siges at være 6000 fod høj hvis spids vi tit ser rage højt over skyerne, men lige fra dets fod og så så ind til byen er omtrent 3 fjerdingsvej og der er de frugtbareste jorder og den smukkeste by jeg nogen steder har set, mange kunstværker ser man her af forskellige slags, især af billedhuggerarbejder, som er udarbejdede i sten i mange kunstige figurer, og i det hele taget er byen meget beundringsværdig, som vist er bekendt flere steder, da mange kommer hertil endog fra andre lande blot for at betragte og bese den skønne egn.\nDa vi havde været her omtrent en måned, fik vi nu mere frihed, end vi forhen havde fået, vi fik nu lov at gå, hvor vi ville og gå ud, når vi lystede uden at have noget opsigt med os, men det blev os pålagt, at ingen måtte udeblive længere end som os var tilladt. Om aftenen kl. 9 skulle enhver mand være på sin plads, som han var anvist og hvem som ikke mødte til tiden eller der kom beskænket hjem skulle have straf og det har allerede indtruffet at nogen mand har måttet overnatte i vagten, fordi de ikke har opfyldt deres pligter.\nDa vi nu en tid havde gået og med længsel set op efter de store klipper og bjerget som omgiver byen Salzburg, hvori vi ligger, fik jeg og nogle kammerater det indfald at gøre en udflugt for om muligt at komme op på en af de umådelige høje klipper som også lykkedes os. Vi begyndte ved bjergets fod kl. 2, det var netop den 6. juli og efter at vi havde arbejdet os fremad omtrent 3 tiimer og det var med os en besværlig gange nåede vi spidsen af det såkaldte Geirsbjerg, hvilket frembød os et herligt syn, endskønt det var ikke så nær det højeste, som forefindes, thi mange er ganske hvide af sne, menn alligevel var det et smukt syn, dog en sky som trak sig meget lavt fratog os modet og i hast vor skønne udsigt, thi det blev omkring os en meget stærk tåge. Når vi ser op mod bjerget nede fra byen synes det for os som ganske spidst, men det er dog ikke tilfældet, thi jeg antager, at der nok var en 8 tønder land deroppe og der var et hus bygget derpå, hvori der boede et enlige fruentimmer, som vi også besøgte, som havde lidt udskænk og beværtning, men det var os temmelig dyrt, vi nød hver et lille stykke ost, som de her kalder Kis og et stykke brød og en snaps, det kostede hver af os 15 Krøjser, og da vi havde set os lidt om der, fortsatte vi vor tur nedad, som gik lettere end opad.\nVi fik nu også frihed til at gå ud og arbejde og fortjene os penge hvem der havde lyst dertil og en stor del fik også straks arbejde dels i byen og dels uden for byen, jeg og nogle flere fik lidt at fortjene ved gasmesteren i byen, jeg hjalp til med at grave gasrør ned.\nDen 13. juli om aftenen kom her et snevejr, Her kom så store hagl, som jeg aldrig før har set, de lå om natten og om morgenen så jeg dem endnu så store som små hønseæg, en stor del vinduer på slottet, hvor vi lå blev sønderslagne og da vi kom ned i byen så vi ligeledes, mange vinduer ituslagne og træerne som her hang bugnende fuld af frugt og en stor del heraf lå på jorden, Ligeledes så jeg f]ere stykker sæd på marken som lå næsten helt ødelagt af det store uvejr. Her er strengt af og til med torden og lynild og megen regn, som nok hvert år er tilfældet, thi på de fleste af byens bygninger ser man dem forsynede med de her bekendte lynafledere.\nByen har 15 kirker endskøndt her kun findes mellem 16-1800 sjæle af hvilke de fleste bekende sig til den katolske religion, her er også en præst, som bekender sig til vores lutherske religion og som har besøgt os flere gange, her bygges endog på en ny kirke, som henhører også til vores religion. Man ser her mange både munke og nonner og her i byen er et munkekloster.\nDen 16. juli så jeg her begyndelsen på høsten med byggen som her foregår på en kunstig måde, de skærer den af med knive omtrent midt på, binder den i små neg og ophænger den på stager som bliver nedsat i jorden langs ad kornmarkerne og siden ophugges stubben med leer og afrives.\nDen 3o. juli var jeg ude at se på vædderidning som forgik af en del af de østrigske husarofficerer her fraSalzburg og flere fremmede sås, også den fremmede hertug deltog i forsamlingen.\nSamme dag om eftermiddagen foretog jeg og nogle flere en tur op på et bjerg, som ligger tæt ind tilbyen, dette kaldes Kapasinbjerg, hvilket smukt syn frembøde den tur os ikke da vi var så heldige at vejret blev meget smukt og luften så ren. derfra kunne vi se flere mil ind i byen. Da vi nåede dets top, kom der nogle herrer til os og tilspurgte os om flere ting, da de forlod os forærede de os hver 3o krøjsere. Imod siderne ned ad bjergets opgang ser man et langt stykke opad med lidt afstand imellem hver, smukke stykker i form som viser til vor Frelsers lidelser, som han tålte for menneskers synder. Vi så ham her fra den tid da han blev forrådt af Judas og blev overleveret i sine fjendens hænder da han måtte tåle så mange bespottelser og slag og derefter måtte tåle at to mand trykker en krans af torne på hans så kære uskyldige hoved. Kort sagt, det hele er her udarbejdet i sten lige til han opgav ånden på korset og blev nedtaget og henlagt i graven, som er udhugget i en hule, der ser vi og en afbildning af hans uskyldige legeme hvile i den udhugne grav og m.f. mærkværdige kunstykker\nDen 1. august var jeg på arbejde og den anden var jeg også ude at slå hø, men det varede ikke længere end til middag, så kom en af mine kammerater ud til mig med den glædelige tidende, at nu mente han det var sikkert at vi fik fred. Da jeg hørte dette kunne kunne jeg ikke godt få min så kunstige le til at skære på græsset mere, jeg tog den derfor på nakken, gik op på gården til manden som jeg arbejdede for, fortalte ham, at jeg ej kunne arbejde længere, thi nu mente vores løjtnant, at de Dane skulle heraus, jeg tog afsked med dem, og nu venter vi hver time på ordre til at rejse i Guds navn til vort kjæreDanemark og Gud i himlen være takket at vi er det gode forundt, at vi endnu kan hilse hver dag hidtil med sundhed.\nDen 4. august om middagen kom den glædelige tidende til os fra kommandanten, at klokken 6 om eftermiddagen skulle vi afmarchere fra slottet for at afgå med jernbanen og alle var istemt i den bedste formodning, thl nu mente vi alle, at nu vare vi vis på at komme af sted til Danmark, men vi blev atter skuffet i vore forhåbninger, som vi så ofte før er blevne. Kl. 4 samme dag kom den os så ubehagelige tidende, at nu skulle vi ikke afrejse før vi fik nærmere ordre. Alt mandskabets munterhed omvendtes nu igen til tavshed og hvad årsagen er der forhindrer vor afrejse er ubekendt og nu er tiden os dobbelt langt da vi hører at fangerne fra de andre fæstninger siges at være afrejst i dag, nu har vi den 8. og endnu ingen rejseordre indkommen.\nDen 13.august rejste vi fra Saltzburg og med jernbanen gennem Østerriget og ved den prøjsiske grænse Oderbjerg leveret til prøjserne og atter befordret med jernbanen gennem Prøjsen til Stettin, hvor vi kom til søs og sejlede ad floden Oder med en lille damper til Swinemunde, hvor vi blev modtagne af vore danskere og rejste med et svensk dampskib, som kaldes Capman, som førte os lykkelig og vel til Kjøbenhavn, hvor vi ankom den 18. og den 19. blev vi permitteret og samme dag afgik jeg fra Kjøbenhavn med dampskibet Valdemar til Aarhus og samme dag derfra med en vognmand til Randers og samme dag derfra med en vognmand til Hobro og ankom dertil om aftenen kl. 11. Så marcherede jeg og en kammerat derfra og til Storarden og nåede dertil den 20. august om natten kl. 2 omtrent. Omtrent 300 mil rejste vi. 8. dagen og nogle dage efter min hjemkomst drog jeg i min gamle plads igen i Lillearden.\nLillearden den 23. oktober 1864\n© 2021 Filicis • Built with GeneratePress


Terapi – Marianne Skibsted\nPsykoterapi handler om at hjælpe mennesker gennem livets vanskelige perioder. Det er en vej til læring og selvindsigt med det formål at blive bedre til at hjælpe sig selv når livet gør ondt og kan synes meningsløst.\nDer kan være mange forskellige grunde til at gå i psykoterapi. De fleste mennesker opsøger en psykoterapeut, fordi der netop er noget i livet som er svært. Det kan være, at man kæmper med angst, depression, stress eller en følelse af at ikke at være god nok og lykkes i sit, sådan som man havde forventet eller håbet. Man kan også have haft en traumatisk oplevelse, befinde sig i en krise eller af andre årsager have brug for hjælp til at komme videre i livet.\nPsykoterapeuter hjælper også mennesker, som ikke er i krise, men som har et ønske om at lære sig selv bedre at kende, for at udvikle sig selv og sit potentiale enten professionelt eller personligt. Der kan således være mange forskellige årsager til at søge hjælp hos en psykoterapeut. Et forløb hos en psykoterapeut skræddersys efter et menneskes individuelle behov, og der kan således være stor forskel på, hvor lang tid et forløb vil strække sig over.\nCopyright © 2022 Marianne Skibsted | Powered by Astra WordPress Theme


Forfædre [Peter Langeland]\nPeter Langeland familiebaggrund\nPeters forældre var husmænd. Da Peter blev født boede familien på et husmandssted i Skindbjerg, et fæstehus under Lindenborg gods.\nMen den familiemæssige baggrund for hans forældre var meget forskellig. Hans far, Niels Pedersen Langeland, stammede fra byproletariatet i Ålborg, dog med stærke forbindelser til bondestanden i egnen omkring Fræer, idet hans mormor var født på Lykkegaard i Fræer. Peters mor, Mette Johanne Poulsen, blev født i Haals, hvor hendes far var fæstegårdmand.\nDet er faktisk den person, der bringer navnet Langeland ind i familien, der er den eneste af de nærmeste anerne, der ikke kommer af bondefolk i Østhimmerland. (I al fald tilbage til 1700).\nOversigtsmæssigt kan Peters familiebaggrund beskrives som følger: Langt de fleste aner var bønderfolk i området omkring Skørping, Skindbjerg, Rise, Fræer, Sejlstrup, Haals, Flamsted. De eneste, der falder uden for dette mønster, er Peters far, farfar og farfars far, der fra gården Langeland i Albæk ved Sæby, via Læsø, støder til familietræet i Ålborg, i attenhundrede og tyverne.\nVed hjælp af kirkebøger har det været relativt nemt at afdække familieforholdene tilbage til omkring år 1700, som omtrent er det tidspunkt, hvor kirkebøgerne starter. Folketællinger, de første i 1787 og 1801, og de mere regelmæssige fra 1834 og frem kan også bruges. Vil man vide mere end det lidt, man får ud af kirkebøger, er det nødvendigt at gå til andre kilder, som skifter, tinglysning, og andre retslige dokumenter.\nNår man skal beskrive en persons forfædre, har man problemet med at beslutte, om man skal starte 'forfra' eller 'bagfra'. Altså om man starter med personens forældre, derefter bedsteforældre, og så fremdeles. Eller man starter på et tidspunkt i fortiden og arbejder sig gennem slægtens udvikling frem til personen selv.\nHer er der valgt en blandet fremgangsmåde, idet det viser sig, når man går nogle slægtled tilbage, at gården Lykkegaard i Fræer spiller en stor rolle. Adskillige af familiens medlemmer har boet på, er født på eller har tjent på Lykkegaard, hvilket blandt andet fremgår af nedenstående anetavle.\nFremstillingen er derfor grebet an som følger:\nI Lykkegaard behandles beboerne på Lykkegaard, og dermed en væsentlig del af Peters forfædre.\nI Niels Pedersen Langeland knyttes forbindelsen fra Lykkegaard til Peter Langelands far. Og\nI Mette Johanne Poulsen gøres det tilsvarende for Peters mors vedkommende. Endelig behandles Peters forældre under et i\nPeter Langelands forældre\nDet skal bemærkes, at den Niels Poulsen Rise, der i skemaet ovenfor, er markeret med en *, er den person, der er omdrejningspunktet for P. V. Christiansens beskrivelse nævnt nedenfor.\nPoul Verner Christiansens arbejder\nI Peter Langelands tilfælde er vi så heldige, at Poul Verner Christiansen har gennemført et grundigt studie af Peters morfars far, Niels Poulsen Rise, og hans familiebaggrund.\nPoul Verner Christiansen har desuden været i stand til at føre familiens forhistorie meget længere tilbage, idet en del af familietræet støder til en adelig familie, hvorved familiære forbindelser med nogen sikkerhed kan føres langt bagud, faktisk tilbage til før år 1000.\nNiels Poulsen Rise og Cathrine Marie Olesdatter Winther. Beretning om en himmerlandsk bondefamilie i tidsrummet fra forordningen om stavnsbåndest løsning 1788 til Danmarks første grundlov 1849. — En grundig behandling af Niels Poulsen Rise. Mette Johannes farmor var dog ikke den Cathrine Marie Olesdatter Winther, der indgår i titlen, men hendes søster Ane Johanne Olesdatter Winther.\nEn kvaksalver og hans patient (i Fra Himmerland og Kjær Herred). — Niels Rise døde af koldbrand i det ene ben. Denne artikkel beskriver forløbet.\nEn østhimmerlandsk Winther-slægt i det 17. århundrede (i Personalhistorisk Tidsskrift, 1989:1) — De to søstre Winther, der begge blev gift med Niels Rise, stammede fra Flamsted og tilhørte, som navnet antyder, Winther slægten, der i mange århundrede var meget betydningsfuld i Hellum og Fleskum herreder, og havde forbindelse til andre egne af landet.\nSlægten i Flamsted 1629 - 1912 — Dækker samme materiale som ovenfor.\nLavadel og storbønder - to stærkt sammenhængende grupper (i Personalhistorisk Tidsskrift årgang 2000:1 pp 25-71). — Heri knyttes forbindelse mellem Wintherslægten i Flamsted og grene af slægten, der optrådte i det vestlige Himmerland, og videre ud gennem forbindelse til adelsfamilier.\nAnetavle for Peter Langeland. — Anetavlen er oprindelig udarbejdet for Ellen Langeland, Peters datter. Tavlen indikerer forbindelse tilbage til Hvide-slægten på Sjælland.\nMarie Langelands familiebaggrund\nMarie kommer, som Peter, fra en husmandsbaggrund. I hendes tilfælde fra området nord, nordvest for Skanderborg.\nMaries slægt er ikke afdækket i samme udstrækning som Peters. Den væsentligste grund er, at der ikke i Maries tilfælde foreligger et studie, som det P. V. Christiansen har gennemført for nogle af Peters aner. Ellen Langeland har på grundlag af folketællinger og især kirkebøger fulgt Maries slægt så langt tilbage som muligt.\nLast modified: 2021/02/27 13:13


HPE ProLiant Gen10 – ny drivkraft til din virksomhed\nNøgleordene, der beskriver den nyeste generation servere fra HPE er sikkerhed, fleksibilitet/agilitet og økonomi. Den nye generation bringer mange nye funktioner til verden, som retfærdiggør, at HPE ProLiant Gen10 er verdens sikreste server.\nSikkerhed begynder med chippen\nVil du styrke din datasikkerhed, er det svært at komme uden om HPE ProLiant Gen10, som ned i den mindste detalje er udviklet og produceret af HPE selv. Det gælder blandt andet den unikke iLO 5 chip, der forhindrer kompromitteret kode i at boote på serveren og holder på den måde adgang via fx firmwaren fra døren. Den tjekker serverens firmware hver dag og går tilbage til seneste godkendte version ved problemer.\nI denne HPE video får du god indsigt i og overblik over hvordan Silicon Root of Trust er indbygget i HPE Gen10 servere samt hvilke fordele det giver.\nAgilitet. Boost dit beslutningsgrundlag\nVil du forkorte svartiden på dine SQL-databaser dramatisk? Vil du tage datadrevne forretningsbeslutninger før dine konkurrenter? HPE Gen10 giver dig høj grad af fleksibilitet og agilitet i hverdagen. Turbo Boost har potentialet til at rykke din performance ud i overhalingsbanen, hvor du får etableret et bedre beslutningsgrundlag langt hurtigere, og det kan gøre hele forskellen på et marked med skarp konkurrence.\nHPE Turbo Boost\nHPE Gen10 bygger på Intel Skylake processorer, som kan overclockes inden for Intels specifikationer og guidelines.\nMed HPE ProLiant Gen10 får du økonomisk kontrol, da du kun betaler for det, du bruger, og du kan skalere efter behov. Du betaler for det, du bruger, og har en buffer til at skalere op og ned. På den måde mangler du ikke ressourcer, men betaler heller ikke for ledig hardware.\nFor mere information om HPE Gen10 servere – klik her\nLad Arrow rådgive dig!\nHvis du ønsker et møde omkring mulighederne med HPE Gen10 servere, så tag endelig fat i én af Arrow’s HPE Solution eller Technical Specialister.\nArrow HPE Road Tour 2020\nHar du lyttet til vores Arrow podcast med HPE?\nMød HPE på Arrow Datacenter Inspiration Day\nHPE taler på Nutanix & Friends seminar\nHPE SimpliVity 4.0 med support fra HPE StoreOnce