Vinterstøvler herre | Køb vintersko til herre her | Spejder Sport\nVil du gerne tilbringe mere tid ude under den danske vinter? Så er varme vinterstøvler til herre et godt sted at starte. Her på siden finder du lækre herre vinterstøvler, der nok skal få dig tørskoet gennem det kolde halvår. Vælg en vintersko til herre, der både kan bruges til fin brug og ekstreme vinterforhold.\nSorel Madson Moc Toe vinterstøvler, herre\n1.189,30 kr Før 1.699,00 kr\nSorel Madson Chukka WP (WaterProff) vinterstøvle, herre\n1.119,30 kr Før 1.599,00 kr\nHerre vinterstøvler – mere end blot et par sko\nVil du gerne tilbringe mere tid udendørs end hvad den mørke kolde vintertid indbyder til? Med et par ordentlige vinterstøvler til herre undgår du, at vinterkulden får fat i dig. Er dine fødder først kolde, så følger resten af kroppen hurtigt med. Derfor er et par gode herre vinterstøvler et musthave på årets koldeste dage – uanset om du skal stå stille i timevis på legepladsen eller vandre langt i snelandskabet.\nI Spejder Sport er vi vilde med funktionalitet og holdbarhed, og derfor finder du ikke bare billige vinterstøvler, der kun holder en enkelt sæson i vores sortiment. I stedet bliver du dækket ind på kvalitet, når du handler hos Spejder Sport. Hos os finder du nemlig et stærkt udvalg af holdbare, praktiske og stilrene herre vinterstøvler til rimelige priser. Gode vintersko og støvler som du kan få glæde af i mange år.\nStøvlerne her på siden har forskellige varmende detaljer, der tilsammen giver dig vandtætte og varme vinterstøvler, der kan stå imod både sne og sjap.\nVandtætte syninger, så du er sikret mod våd vinter\nVoksbehandlet læder for maksimal slidstyrke\nTykke såler, der isolerer mod den kolde jord\nVandtætte og åndbare membraner som GoreTex\nGod isolering såsom blødt fleece for eller en udtagelig inderstøvle i filt\nTip! Vælger du en vinterstøvle til herre med mindre foring, så sørg for, at der er plads til et par tykke uldsokker i den til de ekstra kolde dage.\nFlot udvalg af vintersko til herre\nFunktion, holdbarhed og stilrent design står øverst altid øverst på vores liste. Derfor har vi fyldt vores hylder med vinterstøvler i højeste kvalitet. Derfor finder du både vinterstøvler fra Danner og Sorel. Amerikanske Danner har lavet håndsyede støvler siden 1932, og denne tradition er gået i arv helt til i dag, hvor kvaliteten og stoltheden bag håndværket er bibeholdt.\nVi bliver også ved med at vende tilbage til Sorel sæson efter sæson. Af denne grund kan du finde flere Sorel vinterstøvler blandt vores udvalg af herre vinterstøvler. Begge mærker laver vinterstøvler til herre i holdbare materialer som læder og ruskind – derfor er det ikke kun deres stilrene design, der holder i mange år. Med den rette pleje (og masser af det) så får du vinterstøvler for livet.\nVinterstøvler til ethvert behov (uanset om du skal i vildmarken eller til fest):\nLækre herre vinterstøvler i kærnelæder til fint brug og sjap\nVinterstøvler til herre med forstærket tåkappe til hverdagsuniformen og outdoor\nForede Sorel vinterstøvler til vinter i ødemarken\nPlej dine vinterstøvler, mand\nNår du begynder at overveje at grave dine gamle vinterstøvler til mænd frem, så gør det. Så har du nemlig tid til at give dem en god portion kærlighed inden deres værnepligt starter. Det kræver ikke al verden, og nu du er i gang, kan du også lige tage dine andre herre støvler. Alle støvler har brug for jævnlig vask og pleje – Og særligt læderstøvler i høj kvalitet, som potentielt kan holde en hel livstid, hvis de behandles ordentligt.\nFørste skridt er at finde ud af, hvilke materialer dine vinterstøvler er lavet af (glat læder, nubuck, ruskind, kunststof). Du skal altid bruge vask og imprægnering, der passer til materialet.\nAndet skridt et at rense materialet. Brug en ren og fugtig klud til det værste og derefter et passende renseprodukt.\nNår det er tørt, kan du bruge pleje og imprægnering, der passer til dine vinterstøvlers materiale.\nSe også vores video guide til pleje af vinterstøvler til herre:\nKlik ind på vores guide til vedligeholdelse af sko og støvler, og find en udførlig vejledning og gode tips til, hvordan du passer bedst muligt på dine nye vintersko og vinterstøvler til herre.\nSådan vælger du gode vinterstøvler til herre\nDer findes rigtig mange vinterstøvler til mænd, der rammer helt ved siden af. Nogle tager vand ind, andre varmer bare ikke fødderne særlig godt. Og bruger du tid i naturen, eller får vi en våd vinter med temperaturer under 5 grader, skal du have ordentligt fodtøj. Vi klæder dig på til at vælge gode varme vinterstøvler, der kan det, de skal (rigtig godt endda).\nDe skal være vandtætte. Den våde danske vinter kalder på vandtætte vinterstøvler. Sørg for at støvlerne har vandtætte syninger og en troværdig membran såsom GoreTex. Membranen holder vandet ude, men lader også dine fødder ånde.\nMed eller uden for? Snakker vi frostgrader, så er forede støvler en god idé. Vælg for af filtet uld for maksimal varme. I temperaturer over 0 grader kan en herre vintersko med god isolering som Primaloft være nok til at klare ærterne.\nSe efter en tyk og blød sål. Sålens tykkelse isolerer dig mod den kolde jord – her er det næsten jo tykkere jo bedre. Sørg for at den også giver sig lidt. Køber du en vinterstøvle med hård sål, sender du dine fødder på overarbejde. Lidt ligesom at gå i et par skistøvler.\nVælg en vinterstøvle med god plads. At holde varmen er sådan set at binde luften omkring kroppen. Sidder din vinterstøvler til herre for stramt, så maser du luften ud af isoleringen. Derfor må du ikke købe dem for små. Prøv altid vinterstøvlerne med en tyk sok inden, du køber.\nHusk også resten af kroppen\nVarme vinterstøvler kan godt føles kolde, hvis du taber kropsvarme fra andre steder på kroppen. Det varme blod hentes nemlig ind til de indre organer for at opretholde kernetemperaturen. Suppler med uldundertøj, handsker, hue og halsedisse. Vil du vide mere om, hvordan du holder varmen om vinteren? Så læs vores guide Sådan holder du varmen, når kulden bider.\nFind gode vinterstøvler til herre på tilbud\nVi har jævnligt vinterstøvler til herre på tilbud – det gælder bare om at være på dupperne. Hvis du vil være sikker på, at tilbuddet ikke går din næse forbi, kan du melde dig ind i kundeklubben. Kundeklubben er de første, der får nys om alle vores særlige tilbud og udsalg gennem vores nyhedsbrev. Mange tilbud og fordele er kun forbeholdt kundeklubben, og så får de tidlig adgang til vores generelle tilbud samt udsalg på webshoppen og outlet. Altså er der bedre chance for at snuppe et par gode vinterstøvler til herre på udsalg som medlem af kundeklubben.\nTøv ikke med at kontakte os, hvis du har behov for vejledning. Vi sidder klar på 43 55 35 00 alle hverdage mellem klokken 10:00 - 15:00. Hos os får du gratis fragt ved køb over 298,-. Har du valgt en forkert model, eller ønsker du at returnere, så har du hele 30 dages retur. Du er også altid velkommen til at slå et smut ned i en af vores butikker og prøve lidt forskelligt på. Vores medarbejdere vil med glæde hjælpe og rådgive dig, så du får de helt rigtige støvler eller sko med hjem. Du kan endda booke en personlig udstyrsguide – hvor du kan få op til en times individuel sparring med den bedst kvalificerede medarbejder.\nEr du helt på herrens mark i forhold til fodtøj, så kan du læse vores Guide: Valg af fodtøj\nFjerne dette produkt Størrelse 10\nFjerne dette produkt Størrelse 41


Alkohol i det offentlige rum er et tegn på, at du ikke kan styre dig - politiken.dk Arkivfoto: THOMAS BORBERG\nSKÅL. Et glas rødvin tirsdag aften kan være med til at bringe mere nerve ind i de daglige rutiner. (Arkivfoto)\nSKÅL. Et glas rødvin tirsdag aften kan være med til at bringe mere nerve ind i de daglige rutiner. (Arkivfoto) Foto: Arkivfoto: THOMAS BORBERG\nLivsstil 17. jul. 2012 kl. 13.55\nAlkohol i det offentlige rum er et tegn på, at du ikke kan styre dig\nDer vil i stigende omfang blive set skævt til alkohol i offentligheden, mener filosof.\nTendensen med flere alkoholfri zoner herhjemme ses ikke blot som en naturlig følge af nultolerancen over for cigaretter og hele sundhedsbølgen i øvrigt. En del af forklaringen ligger også i behovet for at vise omverdenen, at vi har kontrol over os selv og vores liv. Men det står i kontrast til de mange traditioner, hvor der indgår promiller, siger filosoffen Anders Fogh Jensen.\nFokus på selvkontrol breder sig især blandt ressourcestærke og veluddannede:\n»Der har været et hårdt pres på rygerne, og det næste bliver fedme og alkohol. Er vi for tykke, eller drikker vi meget, bliver det tegn på, at vi ikke kan kontrollere os selv, og det bliver der i stigende omfang set skævt til. Den tendens vil blive intensiveret i de kommende år«, siger Anders Fogh Jensen.\nLÆS ARTIKEL »Alkohol i det offentlige rum bliver et tegn på, at du ikke kan styre dig – man bliver betragtet som utjekket og lidt farlig«. Eva Steensig, sociolog og direktør i konsulentfirmaet Lighthouse Cph, der rådgiver om adfærdsforandringer, er enig: »Noget af det mest statusgivende i dag er vores egen sundhed – at vi kan vise omverdenen, at vi har tid og ressourcer til at dyrke vores sundhed. For de ressourcestærke er sundhedsbølgen det tætteste, vi kommer på en religion i dag«.\nLæs også: Hver tredje er tæt på en, der drikker meget\nMen med udbredelsen af alkoholfrie zoner skaber vi også et gevaldigt dilemma for os selv som folkefærd, påpeger Anders Fogh Jensen. Dels oplever mange af os en presset og usikker hverdag, hvor alkoholen ofte ses som en hjælper til at genfinde roen.\nDels lever vi i en tid, hvor mange dyrker intensiteten – en almindelig hverdag er ikke så acceptabel som tidligere. Her kan et glas rødvin tirsdag aften være med til at bringe mere nerve ind i de daglige rutiner. Og endelig har vi i årtier haft alkoholen som en fast del af vores sociale liv – det opløsningsmiddel, der fik os reserverede danskere til at slappe af og hygge os.\nLÆS ARTIKEL »Det er så fast en del af vores kulturtradition, at vi har alkohol imellem os. Når vi sidder sammen over en øl, fungerer den jo nærmest som et timeglas. Når glasset er tomt, er tiden løbet ud – så kan vi ikke længere være sammen, medmindre der er én, der går op og køber en omgang til«, siger filosoffen, der finder den indsnævrede tolerance bekymrende. »Hvis der bliver færre og færre sammenhænge, hvor vi må drikke offentligt, bliver konsekvensen jo, at vi sidder med det derhjemme. Og spørgsmålet er, om ikke det risikerer at gøre vores alkoholforbrug mere bekymrende, fordi det ender med at blive tabu«.\nLæs også: Alkoholproblemer er ikke kun noget med at sidde på bænken\nProtester stopper kontroversiel drukreklame\nNy forskning: Hop på vandvognen før operationen


Valgfaget filosofi på C-niveau beskæftiger sig med filosofiske problemer og filosofisk argumentation. Filosofi behandler spørgsmål, som er grundlæggende for den menneskelige tilværelse og for alle fag og videnskaber.\nDet er filosofiens væsen, på tværs af de faglige og videnskabelige grænser, at stille stadig dybere spørgsmål og at reflektere kritisk over mulige svar og argumenter. Faget anlægger såvel et systematisk som et idéhistorisk og et aktualiserende perspektiv på sine problemstillinger. Du kommer bl.a. til at beskæftige dig med emner som: Erkendelsesteori, human-, samfunds- og naturvidenskabernes videnskabsteori, naturvidenskabernes filosofi, metafysik, etik, samfundsfilosofi, livsfilosofi samt argumentationsteori og logik.\nDu vil tilegne dig viden om, kundskaber om og kompetencer til at genkende, behandle og diskutere filosofiske problemstillinger og teorier, der har været og er konstituerende for menneskers kulturer. Filosofifaget præsenterer bærende forestillinger og centrale metoder i de grundlæggende menneskelige og videnskabelige tilgange til verden. Faget fremmer således forståelsen af, hvorledes filosofiske menneske- og virkelighedsopfattelser er involveret i humanistiske og samfunds- og naturvidenskabelige fag, og understøtter derfor udvikling af din studiekompetence. Du lærer at analysere og forholde sig til forskellige former for viden og værdier i det globale videnssamfund og herigennem skærpes din evne til selvstændig kritisk argumentation som et tænkende, oplyst og myndigt menneske. Faget medvirker således til udviklingen af demokratisk medborgerskab og almendannelse.


L 226 (Undervisningsministeriet) - Altinget - Alt om politik: altinget.dk\nAvisens 21. årgang, mandag den 27. januar 2020, opdateret kl. 16:00. Redigeret af Kristine Korsgaard\nL 226 (Undervisningsministeriet)\n12. april 2019 kl. 0:00 | Print\nForslag til lov om ændring af lov om folkeskolen. (Justering af fagrækken og den understøttende undervisning, afkortning af skoleugens længde, ansættelse af skoleledere og kompetencedækning m.v.).\nMerete Riisager (43)\nRegeringen indgik den 30. januar 2019 aftale med Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti om Folkets skole: Faglighed, dannelse og frihed - justeringer af folkeskolen til en mere åben og fleksibel folkeskole. Lovforslaget indeholder de initiativer i aftalen, der kræver lovgivning.\nLovforslaget tilfører 90 ekstra undervisningstimer i fagene til prioritering af 2. fremmedsprog, billedkunst og historie fra skoleåret 2020/21. Tiden til den understøttende undervisning bliver tilsvarende kortere.\nBemærkningerne om den understøttende undervisnings formål og indhold bliver gennemskrevet.\nDen samlede undervisningstid i indskolingen bliver ændret fra 1.200 timer til 1.110 timer.\nRammerne for konvertering af tid til understøttende undervisning bliver justeret.\nKommunalbestyrelserne bliver forpligtet til at have mindst en repræsentant fra skolebestyrelsen med i beslutning om ansættelse af skolens leder.\nKommunalbestyrelserne kan træffe beslutning om, at valgperioden kan være 2 år for forældrerepræsentanter.\nMålsætningen om, at 95 pct. af undervisningen varetages af undervisere med undervisningskompetence i de fag, de underviser i, bliver udskudt fra 2020 til 2025. Delmålet om, at 90 pct. af undervisningen varetages af undervisere med undervisningskompetence i de fag, de underviser i, bliver udskudt fra 2019 til 2021.\nFølg L 226 Lov om folkeskolen\nLovforslag: L 226 (Undervisningsministeriet)(Vedtaget)\nForslag til lov om ændring af lov om folkeskolen. (Justering af fagrækken og den understøttende undervisning, afkortning af skoleugens længde, an…\n3. behandling af forslag til lov om ændring af lov om folkeskolen (L 226).\n2. behandling af forslag til lov om ændring af lov om folkeskolen (L 226).\n1. behandling af forslag til lov om ændring af lov om folkeskolen (L 226).\nLovforslag: L 226 (Undervisningsministeriet)\nForslag til lov om ændring af lov om folkeskolen. (Justering af fagrækken og den understøttende undervisning, afkortning af skoleugens længde, ansættelse a…\nForrige artikel L 224 (Skatteministeriet) Næste artikel L 164 C (Sundheds- og Ældreministeriet)


Brev til Puk: Dine råd er ofte lettere sagt end gjort | Familie Journal\nEn læser synes, at Puks råd kan være lettere sagt end gjort - og sådan et råd ønsker læseren ikke. Læseren står i et dilemma, hvor hun på den ene side ønsker at være en god veninde men på anden side ikke ønsker at bryde de stille aftener med sin mand. Læs her, hvilket råd Puk giver læseren.\nLørdag, 28. marts 2020 - 10:00 - Af Puk Elgård. Illustation: Birgitte Ahlmann\nJeg har brug for dit råd, men samtidig er jeg lidt i tvivl, om du kan give mig vejledning, for jeg synes, at nogle af de råd, du giver, kan være svære at efterleve. Sådan har jeg det, når jeg læser dine svar og tænker "det er jo lettere sagt end gjort det der." Men nu prøver jeg.\nJeg er gift med en mand, som jeg har kendt i mange år. Vi har desværre ikke fået børn, og det er en sorg, men nu, hvor vi er i 50'erne, har vi accepteret det. Vi ser ikke så mange mennesker. Min mand er meget introvert og vil helst have mig for sig selv. Jeg har et par veninder, som betyder meget for mig, og som jeg ser. Nogle gange i smug. Jeg fortæller ikke altid min mand, når jeg har været sammen med dem.\nBåde min mand og jeg har et job, vi er glade for, og når vi kommer hjem fra job, er vi mest bare alene og ser film eller læser bøger. Vi er gode til at hygge, og min mand er god til at tage sig af mig. Han laver mad, åbner vin og hygger om mig. Så langt, så godt.\nMin ene veninde er nu i en meget svær situation. Hun er ved at blive skilt, og det er hans hus, de bor i. Han har smidt hende ud. De har en voksen søn, som han bor i udlandet. Min veninde er helt fra sans og samling. Hun har ikke noget sted at være og er meget ulykkelig.\nJeg bor i et stort hus med masser af værelser, der står tomme. Min mand og jeg købte huset, da vi var yngre og regnede med, at vi skulle have børn. Jeg ville så gerne tilbyde min veninde, at hun kan bo hos os, men jeg ved, at min mand vil hade det. Så vil hans rutine med de stille aftener blive brudt, og han vil blive sur og tvær. Men jeg kan jo heller ikke lade min veninde stå på gaden. Jeg er bange for, hvad hun finder på. Min mand ved desuden ikke, at vi er så tætte, så han kender hende ikke særlig godt.\nHvad gør jeg, og lad nu være med at svare, at jeg skal tale med min mand om det, for så giver du lige præcis sådan et råd, som er lettere sagt end gjort, og det har jeg ikke brug for.\nNu er det ikke sådan, at man kan bestille skræddersyede råd her i brevkassen. Man kan ikke på abonnere på råd, der kun er let spiselige og ikke kradser nogen steder.\nDet er sandt, at mange af mine råd er “lettere sagt end gjort,” men det betyder jo ikke, at rådene ikke samtidig kan være løsningen. Når man er havnet i en konflikt, er det meste lettere sagt end gjort. Hvis ikke det var sådan, var der jo ingen konflikt. Så jeg beklager, at jeg ikke kan give dig en løsning, der er helt simpel og ligetil, hvor du glider lige igennem uden at støde dig på nogen, for som jeg ser det, findes den løsning ikke i den situation, du befinder dig i. Nogle gange er det rigtige at gøre det, der er svært at gøre. Så må man mande sig op og tage sig sammen.\nOg det er lige præcis, hvad jeg synes, du skal. Jeg synes, du skal rette ryggen og fortælle din mand, at du kender et menneske, der er så langt ude i en livskrise, og at du af medmenneskelighed er nødt til at træde til. Længere er den egentlig ikke.\nJeg vil sige, at hyggeaftener med te og rødvin kommer i anden række, hvis man er bekendt med et menneske, der er i livsfare. Mon ikke din veninde bare vil falde ind i det stille og rolige miljø, I har derhjemme? Jeg tvivler på, at hun vil spille høj rock og danse på bordene. Så selv om mit svar garanteret sorterer under kategorien “lettere sagt end gjort,” så synes jeg, du skal forklare din mand, at I er nødt til at hjælpe. Jeg beklager, hvis jeg ikke gav dig det råd, du søgte, men det her er mit ærlige svar.\nHeld og lykke. Du står overfor muligheden for at være en enestående ven. Det er en rar fornemmelse at kunne hjælpe, og jeres rødvinsaftener skal nok komme igen. Det her er blot en overgang.


Statsministeriet - Statsminister Lars Løkke Rasmussens tale ved Folketingets afslutningsdebat den 30. maj 2018\nForside |Statsministeren|Taler|Arkiv|Lars Løkke Rasmussen II/III|Statsminister Lars Løkke Rasmussens tale ved Folketingets afslutningsdebat den 30. maj 2018\nStatsminister Lars Løkke Rasmussens tale ved Folketingets afslutningsdebat den 30. maj 2018\nLad os starte dagen med nogle tal: 98 – 150 – 3.500 – 9.200 – 130.000 – 4 millioner\nEr det bare nogen tal? Nej, det er nogle tal, der viser at politik gør en forskel.\nFordi beskæftigelsesfrekvensen er steget i 98 ud af 98 kommuner siden folketingsvalget. I alle landets 98 kommuner.\nDe seneste to år har regeringen givet økonomisk støtte til, at et areal, på hvad der svarer til 150 fodboldbaner – om dagen – kan blive økologisk.\nI 2017 var antallet af asylansøgere i Danmark 3.500. Det laveste antal i ni år. Og Danmark er ikke længere en af EU’s mest attraktive asyldestinationer.\nSiden valget er velstanden vokset med 9.200 kr. for hver dansker.\nSiden regeringsskiftet i 2015 er der skabt 130.000 flere private lønmodtagerjob.\nSiden valget, har regeringen tilført sundhedsvæsnet 4 millioner kroner ekstra – om dagen.\nDanmark er tilbage i topform.\nDet giver os mulighed for at forme fremtiden.\nJeg ønsker et Danmark, som rækker ud efter mulighederne. Giver de begejstrede medvind. Og de bekymrede nyt håb.\nJeg vil leve i et land, hvor ældre ikke skal bekymre sig, om der er hjælp, hvis de falder.\nHvor alle voksne, der kan, har et arbejde. Forsørger sig og sine. Er en del af fællesskabet.\nHvor unge kan udfolde deres talent.\nHvor forældre kan aflevere deres børn om morgenen i trygge rammer, med ro i maven og et smil på læben.\nOg hvor alle – børn, voksne og ældre – har mulighed for et friere, rigere og tryggere liv.\nDet kræver, at alle får en god start på livet.\nJeg er grundlæggende optimist. Jeg glæder mig over, at langt de fleste danske børn og unge tager en uddannelse. Klarer sig godt.\nSå meget desto mere trist er det, at det ikke gælder alle.\nDer er børn, som vokser op i familier uden overskud til omsorg. Som kæmper med et svært udgangspunkt.\nDerfor har regeringen gennemført en samlet indsats for børn og unge, som har det svært.\nVi har styrket landets dagtilbud. Med særligt fokus på de børn, som har flest udfordringer.\nStyrket folkeskolen. Med en skolepulje på en halv milliard kroner, som går målrettet til skoler, som løfter fagligt svage elever.\nForbedret overgangen fra folkeskole til en ungdomsuddannelse, for de unge, som har brug for ekstra støtte. Ryddet op i den uoverskuelige jungle af tilbud, som møder de unge.\nStyrket erhvervsuddannelserne - blandt andet med en trepartsaftale, som skal give flere praktikpladser. Blandt andet ved hjælp af nye fordelsuddannelser og øget tilskyndelse for virksomhederne til at oprette praktikpladser. Tak til både arbejdsgivere og fagbevægelse.\nDet virker. Nu søger flere unge ind på en erhvervsuddannelse.\nDet kan vi være glade for. Stolte af. Men ikke stille os tilfredse med.\nDanmark strutter af talent. Det ser jeg alle de steder, jeg besøger.\nI Odense, hvor jeg mødte børn på Syddansk Universitet. Som går til robot.\nTil DM i Skills i Herning. Hvor hundredevis af unge kæmpede om at blive Danmarks bedste inden for deres fag.\nPå Holbæk By Skole. Hvor dygtige og nysgerrige børn har kastet sig over naturvidenskaben.\nOg så sent som i mandags, hvor jeg havde besøg på Marienborg af 5. klasse fra Fjordlandskolen i Frederikssund, fordi deres dygtige lærer havde lovet dem en overraskelse, hvis de tog et ordentligt ryk i læsning.\nVi skal ikke kæmpe imod udviklingen – vi skal omfavne den og forme den. Samarbejde om at gribe mulighederne. For det er dem, vi skal leve af.\nDet er afsættet for Disruptionrådet. Hvor regeringen lige nu samler de mange gode input fra virksomheder, fagbevægelse, iværksættere, forskere og mange flere.\nDet er baggrunden for den aftale om erhvervs- og iværksætterinitiativer, som vi har indgået sammen med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre. 15 mia. kr. til blandt andet en stærkere iværksætter- og aktiekultur.\nTak til begge partier for at tage ansvar, når det gælder.\nDet er målet med den nye teknologipagt, hvor regeringen, virksomheder og uddannelser i fællesskab vil løfte det digitale Danmark.\nDet er udgangspunktet for den nye aftale om deleøkonomi. Som kan forbedre både miljøet, privatøkonomien og samfundsøkonomien. Og hvor vi med aftalen nu også får styr på skattebetalingen.\nOg det er helt grundlæggende også udgangspunktet for de skattelettelser, vi har givet borgerne i Danmark. Så det nu bedre kan betale sig at arbejde, drive virksomhed og blive iværksætter.\nVi tror på danskerne. På at vi alle sammen har potentiale til mere. Og at vi alle bliver rigere, når vi får flere muligheder.\nDerfor er det ikke et spørgsmål om enten velfærd eller skattelettelser. Det er et ”både og”.\nFremgang er noget vi skaber. Og fremgang er en forudsætning for velfærd.\nJeg ønsker en tryg kernevelfærd.\nGratis uddannelse. Gratis sygehuse. Et socialt sikkerhedsnet. Værdig ældrepleje. Det skal vi kunne levere.\nDerfor skal vi passe ordenligt på vores offentligt ansatte.\nEfter sommerferien vil regeringen fremlægge en sammenhængsreform – som blandt andet vil se på, hvordan vi får bedre ledere i det offentlige.\nOg hvordan offentligt ansatte får mere frihed og bedre mulighed for at levere den kvalitet, både danskerne og medarbejderne selv ønsker. Også her skal vi forløse potentialet.\nSamtidig synes jeg, at vi på den anden side af de offentlige overenskomstforhandlinger – et langt forløb, hvor der stadig er afstemninger i gang – har brug for en dialog om, hvad forløbet kan give anledning til af overvejelser.\nEr systemet optimalt, som det ser ud i dag?\nDen refleksion tror jeg sådan set, der er brug for hele vejen rundt.\nEn god offentlig sektor er en forudsætning for, at borgerne kan få ordentlig velfærd.\nDer skal ikke kun være god hjælp til dem, som brækker et ben. Men også til dem, som snubler – i livet.\nVi har styr på det første. Men jeg er bekymret for, om vi har styr på det sidste.\nAntallet af danskere med psykiske lidelser stiger. Det bekymrer mig.\nStigningen er særlig stor blandt børn og unge. Det bekymrer mig dybt.\nVi må spørge os selv, hvad det er udtryk for.\nOg om det måske også er de rammer vi tilbyder børnene, som har brug for en diagnose.\nDer findes ikke én enkelt løsning. Eller flere enkle løsninger.\nMen der skal være bedre hjælp til dem, som mister grebet.\nOg en tidligere og stærkere indsats, så problemerne ikke udvikler sig.\nSiden valget har vi løftet psykiatrien, så der i 2018 er godt 400 millioner mere.\nEfter sommerferien kommer regeringen med en samlet plan, som skal styrke psykiatrien yderligere. Det er der brug for.\nVi vil også komme med en samlet sundhedsreform.\nFor godt et årti siden lavede vi den sidste sundhedsreform. Med frit valg, behandlingsgaranti, supersygehuse. Erstattede amter med regioner. Den har løftet dansk sundhedsvæsen enormt til nu at være top 3 i Europa, ifølge en svensk tænketank.\nNu er tiden kommet til den næste. For at løfte vores sundhedsvæsen yderligere. Sætte retningen for de kommende 10 års forbedringer.\nEn af de væsentligste indsatser bliver at styrke det nære sundhedsvæsen.\nMange ting er blevet bedre.\nSiden jeg blev sundhedsminister i 2001 er der i gennemsnit ansat én ekstra læge og én ekstra sygeplejerske hver dag – undtagen om søndagen.\nI samme periode er middellevetiden steget med fire år. Langt flere overlever kræft.\nNu skal vi forbedre forbindelsen mellem det store sygehus – og det lokale lægehus. Så patienter ikke bliver tabt i systemet. Vi skal skabe et sundhedsvæsen, som hænger sammen.\nJeg ønsker, at hele Danmark skal være i bedre balance. Socialt, kulturelt og geografisk.\nI min nytårstale tog jeg fat i udfordringen med parallelsamfund.\nVi ser ikke samme tilstande herhjemme som i andre europæiske lande.\nMen også vi har åbenlyse problemer.\nJeg har sagt det før. Og jeg vil gerne gentage i dag:\nDe fleste med udenlandsk baggrund bidrager positivt til Danmark. Bliv ved med det.\nMen selvom flertallet gør det godt. Så er der for mange, som klarer sig skidt.\nDet er først og fremmest et resultat af fordoms slappe udlændingepolitik. Der blev lukket flere ind, end man magtede at integrere. Stillet for få krav.\nRegeringen har rettet op. Sammen med en styrket indsats i EU har vi fået tilstrømningen ned.\nBetyder det, at vi ikke skal gøre mere?\nNej – vi skal hele tiden holde øje med udviklingen. Og med nye tiltag i landene omkring os. For Danmark skal også i fremtiden have styr på asyltallet.\nSamtidig skal vi udnytte de lave asyltal til at genoprette balancen i vores udsatte boligområder.\nOmråder, hvor unge tvinges til at gifte sig med en, de ikke elsker. Hvor kvinder regnes for mindre værd end mænd. Hvor mange mennesker med de samme problemer er klumpet sammen.\nRegeringens mål er klart. I 2030 skal Danmark være fri for ghettoer.\nVi har indgået en række brede aftaler. 21 initiativer – bundet sammen på tværs af otte ministerier.\nOg i dag kan jeg offentliggøre navnene på de tre særlige repræsentanter, som skal sikre fremdrift og på regeringens vegne følge op over for kommunerne og over for boligorganisationerne.\nDet bliver tidligere regionrådsformand og fhv. formand for Danske Regioner, Bent Hansen.\nTidligere direktør i Dansk Arbejdsgiverforening og fhv. beskæftigelsesminister, Jørn Neergaard Larsen\nOg tidligere direktør i Dansk Industri og Børnefonden, Bolette Christensen\nJeg er glad for, at alle tre har takket ja til at påtage sig opgaven.\nLigesom jeg er glad for opbakningen til regeringens strategi her i Folketinget. Det vil jeg gerne kvittere for. Tak for det.\nDer er ikke én løsning. Der er mange.\nOg en af de vigtige er, at mennesker, der kommer til Danmark, skal forsørge sig selv, når de er her. Have et arbejde.\nDet er baggrunden for regeringens treparts-aftale med arbejdsmarkedets parter – og toparts-aftale med kommunerne – om bedre integration.\nOgså her har vi rykket hegnspælene.\nAndelen af flygtninge, som er i job efter tre år i Danmark, er steget fra hver femte til mere end hver tredje.\nDet glæder mig – det har vi brug for. Tak til både kommunerne, virksomhederne og fagbevægelsen for at tage ansvar.\nDet er baggrunden for, at jeg har inviteret til integrationstopmøde 2.0 på Marienborg på næste fredag den 8. juni. Sammen med virksomheder, iværksættere, kommuner, fagbevægelsen, eksperter og frivillige – en bred kreds – vil vi tage næste skridt fremad.\nFor vi skal have den integration til at lykkes. Ellers risikerer vi, at lysten til at lukke verden ude vokser.\nDanmark skal være åbent for dem, som kan og vil. Det gør Danmark rigere.\nHvis vi ikke formår at tiltrække dygtige udenlandske medarbejdere, risikerer Danmark at sakke bagud.\nDerfor ærgrer det mig, at et flertal udenom regeringen har valgt at hæve grænsen i beløbsordningen. Og på andre måder bevidst gjort det så bøvlet som muligt for virksomhederne at anvende den.\nDet har vi ikke brug for. Vi har brug for at holde arbejdsmarkedet åbent for dem, der kan og vil.\nDet vil regeringen adressere med et udspil om udenlandsk arbejdskraft, som er på trapperne. Der skal være en ordentlig balance.\nDet gælder for hele Danmark.\nFor mig er der ikke et hovedstads-Danmark og et udkants-Danmark.\nFor mig er der ikke et blåt Danmark. Rødt Danmark. Grønt Danmark. Eller gult Danmark.\nI min optik er der kun ét Danmark. Ét frit land, hvor vi vokser i fællesskab. Og hvor fremgangen skal komme alle til gode.\nDerfor har vi moderniseret planloven, så den giver yderkommuner mere plads til at skabe udvikling og arbejdspladser.\nSænket færgetaksterne, så det er billigere at komme til og fra mange danske øer.\nUdvidet motorveje, forhøjet fartgrænser, og sænket taksterne over Storebælt.\nOg vi er ved at gennemføre den største udflytning af statslige arbejdspladser i nyere tid. I alt op mod 8.000 statslige arbejdspladser – ud af hovedstaden og ind i landet.\nSamtidig sætter vi gang i udvikling af hovedstaden. Med et udvalg, som skal se på, hvordan vi styrker hovedstaden frem mod 2030.\nFor vi ønsker en reel balance. Hvor vi løfter i flok. Fordeler fremgangen. Styrker fællesskabet. Og har overskud til at glæde os på hinandens vegne.\nDet sidste gælder hele kongeriget. Også vores nordatlantiske familie.\nJeg ønsker et rigsfællesskab, som er til gavn for befolkningen både på Færøerne, i Grønland og i Danmark.\nTre lande, som deler historie, venskaber og familiebånd. Et fællesskab med plads til forskellighed. Og hvor vi hjælper hinanden.\nVi havde en grundig debat om rigsfællesskabet i fredags. Jeg vil ikke gentage pointerne her, men sige tak for en god debat.\nI næste måned skal jeg mødes med lagmanden og formanden for Naalakkersuisut til det årlige rigsmøde. Denne gang på Færøerne.\nJeg ser frem til et gensyn med øerne – storslåede og hjemlige på én gang – og til at drøfte de emner, som vi alle er optaget af.\nFriere, rigere, tryggere. Det er vores mål for Danmark. For kommende generationer.\nDet er blevet sagt. At næste generation er den første, som for alvor vil opleve klimaforandringerne. Og den sidste generation, som kan stoppe dem.\nMen det kan vi hverken vente eller satse på. Vores generation er selv nødt til at handle.\nJeg ønsker, at Danmark fortsat skal være et grønt foregangsland.\nDet tror jeg, at vi alle ønsker. Derfor har vi de sidste mange år indgået brede energiaftaler, som har løftet Danmark.\nLigesom jeg glæder mig over opbakningen til regeringens ambition, om at mindst 50 procent af energiforbruget i 2030 skal komme fra vedvarende energi.\nHvorfor har vi sat det mål?\nFordi vi ønsker at tage det næste vigtige skridt i den grønne omstilling. Vise verden – og særligt de store lande – at grøn omstilling er mulig.\nHvordan gør vi bedst det?\nDet gør vi ikke ved at sige at mere grøn energi kan betale sig.\nDet gør vi ved at vise det. Gøre den grønne energi billigere.\nDerfor er vi kommet med et energiudspil, hvor vi både investerer i Danmarkshistoriens største havvindmøllepark. Og afsætter yderligere 1⁄2 mia. kr. årligt fra 2025 til mere havvind eller andre grønne løsninger.\nSamtidig sænker vi el-afgiften og el-varmeafgiften. Gør det billigere at være dansker. Og mere attraktivt at bruge grøn strøm.\nSådan siger vi ikke kun, at det grønne kan betale sig. Vi viser det også. Det er skelsættende. Både herhjemme og i udlandet.\nDerudover har vi taget initiativ til det, vi kalder P4G. Green Growth and the Global Goals. På godt dansk: Grøn vækst og verdensmål.\nEt initiativ, vi har sat i søen fra dansk side. For at levere på FNs verdensmål og klimaaftalen fra Paris.\nOg efter sommerferien vil regeringen lancere en klimaplan, som skal trække i en endnu grønnere retning.\nJeg håber, at vi igen kan få en bred aftale om fremtidens energipolitik. Det har Danmark brug for.\nJeg kan forstå, at andre ikke vil bruge af råderummet i energiforhandlingerne. Kun bruge råderum på offentligt forbrug. Det er et synspunkt som i mine øjne er uforeneligt med oppositionens påståede højere grønne ambitioner. Eller vil oppositionen finde pengene et andet sted? Det bliver spændende at drøfte i dag\nJeg håber i hvert fald, at vi kan få en aftale inden sommerferien. Den her sag bør række ud over politisk spilfægteri. Tiden er knap.\nDanmark kan gøre en forskel. Hvis vi vil. Og står sammen.\nDet gælder også ude i verden.\nJeg ønsker et Danmark, som dropper forestillingen om, at vi altid selv ved bedst. Ikke behøver input udefra. Tendensen til storhedsvanvid. Den klæder os ikke.\nMen vi skal også af med mindreværdskomplekset. Fortællingen om, at vi er for små til at gøre en forskel. Bare skal putte os, så længe vi kan.\nVel skal vi ej. Vi kan og skal trække verden i den rigtige retning. Træde stien.\nNår andre viser underskud, skal vi vise overskud.\nDet gør vi ved at fastholde ulandsbistanden på 0,7 procent – som et af kun fem lande i verden - i en tid, hvor andre skærer ned.\nDet har vi gjort som formand for Europarådet. Med en Københavner-erklæring, hvor vi blandt andet slår fast, at ansvaret for at overholde menneskerettighederne ligger hos de enkelte lande.\nOg hvor vi har fået igennem, at der vil blive slået hurtigere og hårdere ned dem, som åbenlyst og systematisk ikke overholder menneskerettighederne.\nOs kan man regne med. Vi gør en forskel.\nOg det skal vi gøre. I en verden, som forandrer sig.\nEt Rusland, som optræder mere og mere aggressivt.\nOg et USA – drømmenes land – som drømmer om mindre frihandel. Mere bare sig selv. Færre internationale forpligtelser. Flere sanktioner.\nDet er nye tider. Mildest talt. Og spørgsmålet er, hvor varetager vi bedst vores interesser?\nFor mig peger pilen ét sted hen:\nVi er en lille åben økonomi. Omkring 60 procent af vores vareeksport går til det indre marked. Danmark har brug for Europa.\nOg det samme har resten af verden. Et stærkt Europa. Som både har vilje og tyngde til at gå forrest og vise vejen. Ja undskyld mig – til at være den voksne i klassen.\nI 45 år har vi nydt godt af det europæiske fællesskab. Vi nærmer os et guldbryllup. I år fejrer vi sølvbryllup for Det Indre Marked.\nSom giver et LO-ægtepar i ejerbolig en direkte årlig merindtægt på 65.000 kr.\nOg som hundredetusindvis af danske arbejdspladser er afhængig af.\nAlligevel har vi herhjemme en tendens til at gemme det europæiske af vejen. Kun støve det af, når vi skal stemme ja eller nej til noget.\nHvorfor putter vi sådan med det?\nSamtidig har der sneget sig nogle myter ind i debatten.\n”Hvorfor skal EU bestemme dét”, kan man høre nogen sige.\nJeg er ikke enig i alt, hvad der kommer ud af EU's beslutningsproces. Ligesom vi ikke er enige om alt her i Folketinget.\nMen lad os holde op med at give EU skylden, når noget ikke går vores vej.\nEU er ikke en stat – og skal aldrig være det. EU er et samarbejde mellem selvstændige lande, som laver aftaler i fællesskab.\nI et samarbejde mellem 28 lande er det et fælles ansvar at nå til kompromisser og svære beslutninger. Også på områder, hvor vi ikke ser ens på tingene.\nLad os i stedet tale både Danmark og Europa op. Stå ved det kontinent og samarbejde, vi er en del af. Og diskutere Europa – uden en folkeafstemning i horisonten. Det, tror jeg, vil være godt.\nDanmark kan gøre en forskel.\nDet så jeg, da jeg for et par uger siden besøgte de danske soldater ved NATO’s styrke i Kosovo.\nEt område, hvor der – snart 20 år efter Europas seneste borgerkrig brød ud – stadig er brug for fredsbevarende styrker.\nDet leverer Danmark. Det kan vi godt være stolte af. Det er jeg stolt af.\nSamtidig skal vi huske, at et friere, rigere og mere trygt Danmark ikke kommer af sig selv.\nDerfor har vi indgået et forsvarsforlig med et substantielt løft til forsvaret. Og lavet en national strategi for cyber- og informationssikkerhed.\nDerfor har vi danske soldater udstationeret til NATOs fremskudte tilstedeværelse i Estland. Dygtige folk, som jeg selv har haft fornøjelsen at besøge.\nVi tager ansvar. Vi gør en forskel. Det skal vi blive ved med. Det er i vores egen interesse.\nFriere, rigere og tryggere.\nDet er historien om Danmark siden valget.\nMen det er ingen naturlov. Fremgangen kommer kun, hvis vi kæmper for den.\nDet gør regeringen. Og sammen med jer, ønsker vi at forløse Danmarks fulde potentiale.\nJeg vil gerne benytte lejligheden til at sige tak for det gode samarbejde i årets løb. Til alle partier her i salen.\nFra åbningsdebatten i oktober til afslutningsdebatten i dag har vi indgået 57 politiske aftaler. Det svarer til mere end én om ugen. Langt de fleste er indgået med et bredt flertal henover midten.\nVi har ikke altid det samme udgangspunkt. Men sammen får vi Danmark fremad.


Søren Pinds forslag om at afskaffe lejeloven ville betyde, at helt almindelige mennesker ville blive presset ud af de store byer og tvunget til en pendlertilværelse. Det ville også gøre det svært at sikre en prismæssig overkommelig bolig for helt almindelige danskere med lav- og mellemindkomster.\nPinds forslag er skævt, fordi det gør dem, som i forvejen ikke har råd til at købe deres egen bolig, mere udsatte. Fordi det risikerer at gøre vores storbyer til rigmandsghettoer, og fordi det skaber utryghed for almindelige mennesker. Jeg synes ikke, markedet skal ikke bestemme, hvem der har mulighed for at bo i byerne. Og jeg vil under ingen omstændigheder deponere vores fremtid i en blind tro på et marked, der har bevist, at det kan løbe amok, hvis det er uden regulering og opsyn.\nUd over at jeg er politisk uenig i Pinds forslag, er det interessant at lægge mærke til hans argumentation. For Pind er pointen, at markedet skal have »lov til at tale«. Og her er vi ved kernen af vores politiske uenighed og min anke mod Venstres politiske program.\nFor det første har Pind et naivt forhold til markedskræfterne, som han gerne vil slippe løs på det boligområde, der er helt afgørende for danskernes tryghed. Men det er de samme markedskræfter, som løb løbsk i nullerne og skabte en boligboble, der stadig tynger dansk økonomi.\nFor det andet er markedet aldrig et mål i sig selv. For mig er målet altid et bedre samfund – et samfund, der passer på sine svageste, giver alle mulighed for at realisere deres potentiale, og som tør fordele nogle af rigdommene, fordi økonomisk lighed beviseligt skaber mere tilfredse og trygge borgere.\nVenstre har været hurtig til at isolere Pinds forslag, men i virkeligheden ligger det fint i tråd med Venstres politik om, at markedskræfterne skal slippes løs på så mange områder som muligt. Det kan genfindes både i deres holdning til sundhed og uddannelse, og det står helt centralt i Venstres politiske program. Det er betænkeligt, fordi det vel aldrig er et bestemt styringsredskab, der er bærende for vores politiske visioner og drømme.\nOg da partiet selv sad i regering, var det så vigtigt for Lars Løkke, at markedet skulle slippes fri på sundhedsområdet, at han var villig til at overbetale private sundhedsklinikker, så det var ekstra lukrativt at udkonkurrere de offentlige sygehuse. Igen overtrumfede den blinde tro på jagten efter profit ethvert ønske om, at alle danskere har krav på en ordentlig og hurtig behandling i sundhedsvæsnet.\nSelv om de tre eksempler meget præcist viser Venstres ideologiske kærlighed for og tro på, at markedet løser alt, kan alt og er altings mål, er det i partiets politiske program, at det står klarest:\n»Fri markedsøkonomi er et ubetinget gode – både fordi den mest effektivt kan opfylde menneskers individuelle ønsker og behov og (…) giver vækst i såvel materielle som ikkematerielle værdier.«\nDet er en tro, Venstre blindt holder fast i, selv om historien gang på gang har vist, at det utæmmede og uregulerede marked kan skabe store problemer – lige fra den finansielle krise, vi netop har gennemlevet, og krakket i 1929 til miljøkatastrofer som Bhopal i Indien og et skævvredet sundhedssystem i USA.\nI Danmark er det lykkedes at skabe et velfærdssamfund, fordi vi har en veluddannet og sund befolkning, der har indflydelse på sit eget liv og arbejdssituation. Og vi har indrettet et arbejdsmarked, som er båret af gensidig tillid og dygtighed. Det er lykkedes, fordi vi har turdet underordne markedet vores politiske mål og har reguleret det på en måde, så det ikke har fået lov til at ødelægge vores tryghed og velfærd.\nSå i stedet for at Venstre hele tiden sender nye prøveballoner op for, hvilke områder markedskræfterne skal have lov til at dominere – for derefter at punktere dem, vil jeg opfordre til, at vi tager en åben og ærlig debat om, hvordan samfundet skal se ud i fremtiden.\nOg for mig er der ingen tvivl: Velfærdssamfundet og vores fællesskab er målet, og markedet er et middel, der skal være med til at virkeliggøre det.\nIda Auken er miljøminister (SF)\nIda AukenSøren Pind\nHans Ditlev Nissen, Torben K L Jensen, Søren Nielsen, Erik Jensen og Jørn Vilvig anbefalede denne artikel\n22. januar, 2014 - 17:32\nJeg tror desværre ikke at Pind er hverken naiv eller blind.\n23. januar, 2014 - 15:10\nUlemperne ved reglerne er større end fordelene.\nHvorfor egentlig forsøge at drive socialpolitik via boligmarkedet. Derved nedsættes huslejer jo også for de lejere, der fint kan betale. Altså ikke social udligning !!!\nHvorfor ikke bruge sociallovgivning, især når vi har den i forvejen.\nVi har boligsikring direkte til lejeren, beregnet på basis af indtægt.\nPind har ret i denne sag.\nMen der er mange andre områder, hvor staten burde bakke ud. Med samme motivering.\nHvorfor skal velhavende mennesker ha` børnecheck ?\nHvor skal millionærer ha` diverse tilskud.\nListen er lang og et nationalt, bureaukratisk mareridt\nPeter Nielsen og Michael Kamp anbefalede denne kommentar\nDet er alt sammen fint nok, men det ændrer dog stadig ikke på det faktum at almindelige mennesker der prøver at udleje deres bolig af nød (for at redde deres privatøkonomi) og ikke af lyst ”kriminaliseres” og straffes.\nDet er da heller ikke en menneskeret, at studerende og mindre bemidlede kan bo i de mest attraktive områder i centrum til billige penge, og ej hellere det private markeds ansvar at sikre billige almenboliger. Det er derimod statens ansvar.\nHvor svært kan det være at lave klare regler omkring udlejning, og lave et system der tilgodeser alle, i stedet for altid at tilgodese en part på bekostning af den anden.\nDet kan være at Ida også vil forklare os hvem ”almindelige mennesker” er, og hvad der definerer ”almindelige mennesker”?\n23. januar, 2014 - 16:39\nLeo og Michael, har i aldrig hørt om bolighajer?\nÅbenbart ikke, men I er måske lovligt undskyldt, for der er ikke så mange af dem tilbage. Og hvorfor ikke? Fordi lejeloven er et rimeligt effektivt forsvarsvåben mod bolighajerne.\nVil I virkelig afskaffe lejeloven og lade tillade bolighajerne at komme tilbage? At frihedsminister Pind kan få den tanke er kun naturligt for ham, men jeg havde ikke forventet den fra dig, Leo.\n23. januar, 2014 - 16:41\nLad dog den Pind leve i fred.\nManden er jo aldeles uden om den mest simple teoretiske viden om markedsøkonomi og markeds-gennemsigtighed. For frie markedskrafter forudsætter markeds-gennemsigtighed, og den findes hverken på lejemarkedet eller andre steder.\n23. januar, 2014 - 17:05\nNiels - Hvis der er boliger nok og de mindrebemidlede er sikret direkte, kan jeg ikke se problemet. "Hajer" er der på alle områder, hvor der ikke er konkurrence.\nEt problem er trængslen i København, som afspejler en ubalance mellem arbejdspladser og boliger. Her skal de måske en vis styring til.\nMen ikke i landet i øvrigt.\n23. januar, 2014 - 17:23\n"Og jeg vil under ingen omstændigheder deponere vores fremtid på et marked, der har vist, at det kan løbe amok, hvis det er er uden regulering og opsyn" (miljøminister Ida Auken SF)\nSå fatter man ikke, at miljøministeren og hendes folketingskolleger og partikammerater i SF ikke interesserer sig lidt mere for, hvad Mr. Corydon har gang i med en markedsaktør som Goldmann Sachs i forbindelse med salget af DONG-aktier. En markedsaktør der gang på gang har bevist, at man ikke alene kan men også vil udnytte enhver mulighed for at løbe amok og rage til sig uden hensyn til andet end selskabets egne profitinteresser.\nEr dette debatindlæg fra miljøministeren en stråmand, der skal bortlede interessen fra DONG-skandalen? Eller har MF Søren Pind fået sat sig i den grad på tværs i fru Aukens univers, at hun ikke kan se, hvor ligegyldigt hans forslag om liberalisering af det danske boligmarked er i forhold til risikoen for Goldmann Sachs' overtagelse af kontrollen med det danske forsynings-net?\nNår ikke en gang Venstres ledelse officielt har andet end et irriteret skuldertræk til overs for Søren Pinds boligmarkeds-liberaliserings-forslag, kan diskussionen af det sikkert uden skade vente til en anden og bedre lejlighed.\n(vær så god fru Auken - så er banen fri igen til at bede bestyreren af denne debattråd om at slette 'en stødende kommentar' til deres læserbrev i dagens udgave af dagbladet Information)\n23. januar, 2014 - 18:05\n"men det ændrer dog stadig ikke på det faktum at almindelige mennesker der prøver at udleje deres bolig af nød (for at redde deres privatøkonomi) og ikke af lyst ”kriminaliseres” og straffes."\nHvad mener du...straffes? Det er da ikke ulovligt at udleje sin bolig.\n23. januar, 2014 - 22:11\nBeregninger i artiklen dokumenterer, at de økonomisk bedst stillede lejere har de største gevinster ved huslejereguleringen. Huslejereguleringen indebærer yderligere, at boligmarkedet fungerer dårligt, og der derfor bl.a. opstår køer til lejeboliger, og priserne på ejerboliger presses op. Huslejereguleringen bør derfor afskaffes. Ejerne af udlejningsejendomme vil få en kapitalgevinst i forbindelse med ophævelsen af huslejereguleringen. Via beskatning af kapitalgevinsten kan det offentlige dog helt eller delvist inddrage den opståede kapitalgevinst .\nDet er teknisk muligt at ophæve huslejereguleringen samtidig med, at de nuværende lejere, der tilfældigvis har fået en økonomisk gevinst ved huslejereguleringen, kan fastholde denne, hvis det er et politisk ønske at undgå fordelingsvirkninger.\n23. januar, 2014 - 22:29\nRegulering af huslejer er et effektivt værn mod ghettodannelse. Allerede i dag er mange områder regulære rigmandsghettoer. En afskaffelse af huslejereguleringen vil blot føre til øget adskillelse mellem befolkningsgrupperne, større udgifter for lejerne og øget økonomisk ulighed.\nEn forøgelse af boligsikringen vil sikkert kunne afhjælpe nogen af de sociale skadevirkninger, men det er jo ikke det, Pind foreslår. Og selv hvis man samtidig øgede boligsikringen, ville det jo blot betyde at alle skatteydere skulle betale mere i tilskud til udlejerne.\nAt en Venstrepolitiker taler for at forgylde vennerne og sponsorerne i overklassen kommer ikke som en overraskelse. Derimod må man undre sig over at i øvrigt forstandige personer som Leo Nygaard hopper på vognen.\nDer er brug for det stik modsatte af hvad whiskeybælte-politikerne i Venstre foreslår. Der er brug for mindre marked og flere sociale hensyn. For eksempel bør man målrettet arbejde for at en større del af boligmassen omdannes til almennyttige lejemål, da disse er styret af beboerdemokrati fremfor simpel profitoptimering. Samtidig bør man give de nødvendige tilskud - eventuelt financieret af en skat på de dyreste ejendomme - for at sikre at der kan bygges gode billige almene boliger i velhaver-ghettoerne.\nNiels Duus Nielsen, Karsten Aaen, Anders Kristensen og Torben Kjeldsen anbefalede denne kommentar\n24. januar, 2014 - 06:40\nSig mig - mangler boligspekulanterne nye Ferrari'er?\nDet der i den grad er brug for, det er at boligen løsrives fra 'miiin!' universet - langt flere solidariske boligformer, hvor huslejen holdes så lav som mulig, hvor vedligeholdelsen er professionel og rettidig, hvor administrationsomkostninger holdes lave og dyre advokater og bestyrelsesmedlemmer aldrig får sin gang - og naturligvis skal ethvert overskud resultere i efterfølgende huslejeeftergivelse.\nJeg er meget enig med Rasmus Kongshøj ovenfor. Der er brug for mere lighed, flere fælles-bygninger og billige boliger. Det er jo absurd, at det offentlige i dag er nødt til at betale boligsikring til mange for at skjule, at mange danskere ikke har råd til at bo til de nuværende priser. Private udlejningsejendomme burde opkøbes og demokratiseres hurtigst muligt. Udlejningsbebyggelse skal tænkes som fælles infrastruktur og være en del af fællesskabet.\nNiels Duus Nielsen, Steffen Gliese, Karsten Aaen, Anders Kristensen og Rasmus Kongshøj anbefalede denne kommentar\njamen det kan der vel sagtens bødes på med nogen topskattelettelser?\n24. januar, 2014 - 09:11\nDu må da være godt firkantet, hvis du tror jeg ikke kender til problemet med bolighajer. Men at tro at så latterlig en lov som lejeloven er løsningen, er da hul i hovedet. Bolighajer er kun en del af problemet på boligmarkedet, forældrekøb er en anden, lejeloven i dens nuværende form er en tredje, manglen på almene boliger er en fjerde. Alle er med til at presse priserne op, og gøre det sværere at få en bolig til fornuftig penge. Hvad med at vi for en gangs skyld prøver at se alle aspekter i stedet for at stirre sig blinde på enkelte ting.\n24. januar, 2014 - 09:22\nNu mener venstre toppen åbenbart, at alle danske bonderøve, skal omdannes til aktieselvskaber for at overleve, og fremover kun virke som "profit idioter" på bedst billigst måde.Jeg tror og håber ikke på at venstres bagland er villige til at følge med.\nSom nuværende pensionist,også engang lønmodtager og også selvstændig, håber jeg ikke at venstre toppen, ikke kun på grund af optimering bare fuldstændig ødelægger den danske landbrugs kultur.\nTil utilfredse venstrefolk, og jeg formoder, at der derude er mange, find vejen til Enhedslisten eller Dansk folkeparti. To partier med en smule forståelse for hinanden, istedet for venstre og socialdemokraterne som i forening stadig kører videre på samme opslidte spor, med SF og LA i hælene.\nNytænkning, som med fortidens erfaring, i nutiden tør finde nye "veje",for i nutiden at være med til, at skabe en anden fremtid, en fremtid hvor alt "LIV",finder ligeberettigelse og det´s arbejdsydelse belønnes efter den reelle ydelse, og ikke længere belønnes efter politisk magtbegærd. Så til venstrefolket, her kan jeg kun anbefale dem at stemme på DF eller Enhedslisten.De radikale,som sosialdemokraterne SFog Venstre er forlængst afsporet, og landernok en dag i gryften sammen med de konservative.\n24. januar, 2014 - 10:38\nNej det er ikke ulovligt at udleje sin bolig, men det kan ikke være rigtigt at man skal tvinges til at udleje den til en kunstig lav pris.\n24. januar, 2014 - 11:38\nSelvfølgelig vil I socialister i yderste konsekvens nationalisere alle boliger, statsstyre huslejerne, udjævne sociale forskellige og flytte borgere fra Hellerup til Avedøre og omvendt.\nJeg vil gå modsatte vej. Sælg alle boliger til beboerne, demokratiser derved boligmarkedet og fjern statens sorte hånd. Så er hajerne og andre, der lukrerer på systemet, fjernet.\nMen det er desværre også urealistisk.\nMit budskab er : Driv socialpolitik direkte til borgerne og ikke gennem alle andre økonomiske forhold. Det giver bare skævheder og uoverskuelighed.\n24. januar, 2014 - 12:03\nNu er der jo ingen, der tvinger nogen til noget. Jeg synes ikke, det kan være rigtigt - og det er det heldigvis heller ikke - at man, hvis man er kommet i økonomisk uføre pga. sit boligkøb, eller har belånt sin bolig for at få en bil eller en safaritur eller whatever, blot kan tørre sit underskud af på en lejer. Som så kan sidde og værdiforøge ens ejendom, mens man selv kan bruge sine penge på noget andet. Det ville jo medføre, at lejen blev afhængig af udlejerens livsførelse og behov for lommepenge.\nNiels Duus Nielsen, Steffen Gliese og Rasmus Kongshøj anbefalede denne kommentar\n24. januar, 2014 - 14:22\nJeg kan simpelthen ikke forstå din tankegang.\nHvorfor er det altid med jer at i behandler boligejere (er ikke selv en) som om de er uansvarlige, har en ”kriminel” dagsorden eller er styret af grådighed. Nu er det langt fra alle der køber bolig, der er grådige spekulanter, eller har planer om at leve over evne ved belåning af boligen. Men nogle ting man ikke er herre over, kan resulterer i at man er nødt til at leje sin bolig ud, og det er her jeg mener at der opstår et problem. Folk er simpelthen for forkælede. Hvis vi ser på de fleste af de sager der har været, så har der været tale om primært studerende eller unge mennesker, der af lyst gerne vil bo centralt i en lækker lejlighed og selvfølgelig til ingen penge. Det hænger ikke sammen. Og det på trods af at der er ledige boliger andre steder i byen.\nMan burde i stedet begrænse private til kun at eje en bolig ad gangen (dermed kommer du de værste bolighajer og forældrekøb til livs), lægge en årlig loft på huslejestigning, og prissætte m2 prisen logisk således at attraktive byområder ikke koster det samme som ”ghettoer” at flytte ind i.\n24. januar, 2014 - 15:34\nJeg er heller ikke selv fan af den vandrende Pind og hans nogle gange half-baked løsninger og mærkelige, modsatrettede ideologiske udfald i krydsfeltet mellem frihed og autoritet, der virker til at bunde i hans uforløste, liberal-konservative ungdomsforelskelse i Reagan og Thatcher.\nMen i det mindste prøver Sølvpinden indirekte (tror jeg) med sit eget simple forslag at åbne op for en særdeles samfundsnødvendig diskussion om politikken på et boligmarkedet hvor politikerne for det meste har siddet på deres hænder i mindst 30 år og ladet situationen gradvis blive værre og værre for både lejere og ejere, gamle som nye, hvis de da ikke direkte har været med til at underminere hele markedet gennem den katastrofale bolig- og skattepolitik i nullerne.\nMen í stedet for at hilse denne diskussion velkommen som afsæt til ny og bedre handling (også bedre end pindens), så kommer Ida Auken bare med en masse billige pointer i håbet om at frygten for Venstre vil skræmme vælgerne over til SF og S som den gjorde i 1998, og bruger hele sit politiske indlæg på at tilsværte modstanderen uden at byde ind med noget selv andet end flotte ord og begreber, der hurtigt bliver til tomme floskler fordi regeringens politik på mange centrale punkter blot har været en fortsættelse af den elendige kurs fra 00'erne, hvilket også gælder landets boligpolitik, hvor det foretrukne politiske motto stadig er SEE NO EVIL HEAR NO EVIL.\nI øvrigt det skrækscenarie hun forsøger at tegne op, dvs. det frygteligt der ville ske, hvis Pinds forslag blev til virkelighed, i form af fri lejefastsættelse, voldsomme prisstigninger, der betyder at almindelige mennesker med lav- og mellem indkomster langsomt men sikkert ville blive presset ud af storbyerne, og måtte pendle længere og længere til arbejde mens byerne langsomt bliver omdannet til rigmandsghettoer, dyre butikker og 8-16 forretningskvarterer ...\nDet er jo allerede VIRKELIGHEDEN hun beskriver for mange danskere, studerende, lav- og mellem indkomst grupper, unge og gamle, offentlig og privat ansatte. Hvorfor tror hun fx at trafikproblemerne ind og ud af Hovedstadsområdet bare bliver værre og værre? Har hun hørt om de studerendes og deres vedvarende boligproblemer? Tror hun det bliver værre eller bedre fremover med regeringens uddannelsesmål? Har hun hørt om Nordsjælland, planlov og virkeligheden for børnefamilierne i København og på Frederiksberg med en gennemsnitlig indkomst, og drømmen om mere end to værelser en dag? Det er selvfølgelig ikke alt sammen de danske politikers skyld, men mange af disse problemer kunne være imødekommet meget bedre hvis man havde handlet mere ansvarligt og langsigtet de sidste 30 år.\nJeg er ikke selv boligekspert, bare en tilfældig sur mand på nettet med interesse i boligpolitik, der som regel tager fejl i omkring halvdelen at det jeg siger. Men jeg er stor fan af det koncept der går ud på at finde nye løsninger og snakke seriøst om forskellige ideer, gamle som nye, så når Ida Auken slutter af med at opfordre til en åben og ærlig debat om fremtidens samfund, så syntes jeg folk skal tage hende på ordet og smide boligpolitikken ind i diskussionen.\nEt par begynder læseforslag i den forbindelse...\n24. januar, 2014 - 18:26\nJeg ville aldrig have troet, at jeg skulle erklære mig enig med Pind...\nDet er galimatias, at fastfryse boligpriserne inde midt i en storby. Naturligvis skal der være sikre, sunde boliger og acceptabel transport for lavtlønnede, men det behøver vel ikke være i de allerdyreste kvarterer - toget er opfundet.\nDet fastfrosne prissystem sikrer kun to ting: at folk ikke kan flytte ubesværet, og at en lejer kan besætte en lejlighed for langt under den pris, som andre er villige til at betale, men at de ikke kan score kassen ved at fremleje, selvom de egentlig ikke har brug for den mere. En naturlig konsekvens er, at en boligblok får lov til at forfalde ned til den lave, fastfrosne pris.\nDerimod sikrer fastfrosne priser IKKE at boliger udbydes til lav pris til dem, der har brug for at flytte til byen.\nEt frit boligmarked (som det amerikanske) har et større spild (flere tomme lejligheder) end det danske, men til gengæld er der aldrig kø - du kan frit vælge en lejlighed samme weekend, du skal flytte. Priserne er bestemt ikke højere (i en sammenlignelig by), for et frit marked gør det mere attraktivt for udlejer, der jo bare kan skrue op for lejen senere, hvis markedet ændrer sig.\nDer er mange (dårlige) strategier til at håndtere en knap ressource som benzin og plads og trafik. Hvis vi accepterer pengeøkonomien til at forhandle komfort, så er det oplagt at have frie priser på boliger. Der er rige muligheder for at bygge herberger og andelsboliger, hvis vi skal sætte en bundprop i markedet, men vi skal ikke pille ved priserne på toppen af markedet.\nMasser af services virker bedre i et socialistisk system end i et frit marked. Boliger er bare ikke en af dem.\nNåda, det er ikke småting, jeg skal have skyld for at mene. Jeg mindes nu ikke at have kaldt nogen for kriminelle og jeg ved slet ikke, "hvad det er med os" - jeg ved ikke engang, hvem "vi" er? Jeg er i al spagfærdighed bare uenig med dig.\nJeg ser sådan på det, at der for handel med fast ejendom gælder et sæt regler. Og i øvrigt er det forbundet med en vis risiko. Hvis det så går galt, fatter jeg ikke lige linket til at kigge sig om efter nogen, der kan betale for sig og kræve ophævelse af et helt andet lovkompleks (lejeloven), der har helt andre forudsætninger og hensigter end at holde hånden under folk, der nok så uforskyldt er røget på røven. Du skriver jo selv indledningsvis, at du vil betænke "mennesker der prøver at udleje deres bolig af nød (for at redde deres privatøkonomi)...", men hvad kommer deres privatøkonomi lejere ved? Skal vi også have en skat på lejeboliger til forhindring af tvangsauktioner?\n24. januar, 2014 - 21:26\n@Lars: Lejeloven har masser af gode, kommunistiske hensigter om at beskytte den forsvarsløse lejer imod den hensynsløse, hovedrige udlejer. Det er en enøjet og destruktiv måde at skabe et marked på.\nEn af de skøreste dele er, at en bolig, der sættes på markedet, og straks udlejes til en glad lejer, BAGEFTER kan dømmes til en prisnedsættelse, fordi andre (forfaldne) boliger i nærheden er billigere. I stedet for at lade boligen gå til den, der vil betale den højeste leje.\nEn anden vanvittig regel er, at eksisterende lejemål kun kan reguleres efter "omkostninger", fx. udlejers svogers håndværkerfirmas regning for "modernisering". I stedet for at lade udlejer genforhandle, når det generelle prisniveau er steget voldsomt.\nDet rationelle er at den, der vil betale mest, har ret til boligen. Skrækscenariet er, at den stakkels hjælpeløse lejer ikke har råd til at flytte eller til at blive. Me rent faktisk koster det også udlejer en hel del at skifte lejer.\nI virkelighedens verden (USA) er de fleste udlejere villige til at lade eksisterende lejere slippe ret langt under prisen for nye lejere, for at spare besværet. I Uvirkelighedens Danmark findes der skrækeksempler, hvor lejere betaler en brøkdel af markedsprisen, så sort-markeds-prisen for nye familier presses op, og ærlige udlejere mister en formue, og ældre ikke har råd til at skalere ned, fordi det ville koste dem mere, end de giver for en herskabslejlighed.\nDanmark er klar til markedsøkonomi for lejeboliger. Danskerne har brug for gummikrykker [Sløk]\n24. januar, 2014 - 21:45\nBare af nysgerrighed - går du ind for ghettoer?\n25. januar, 2014 - 01:29\nGhettoer, som at børnefamilier selv bestemmer, at de vil købe hus på en vej med andre børnefamilier - ja.\nSom at danskere køber hus i en forstad med mange skandinaviske indvandrere - ja.\nSom at kinesere køber hus nær kinesiske butikker og restauranter - ja.\nSom at mennesker har lov til at vælge den mest komfortable bolig, de har råd til, og at det tit bliver lige ved siden af nogle naboer, som ligner dem selv - ja.\nKan en politisk beslutning sige, at rockere og narkomaner og nynazister og alle andre, som bliver betragtet som "farlige", de skal placeres langt fra børnefamilier - tjah, det er vel et demokratisk valg, hvor man afvejer din personlige frihed overfor andres personlige tryghed...\nKan man politisk vælge at bygge fattigboliger, for at sikre en mindste standard, og så opføre dem langt ude i en forstad i stedet for et rigt og dyrt kvarter? Tjah, det mener jeg faktisk godt. Og det er vel mest det, du mener med "ghetto"?\nGhettoer er ikke en slags racehygiejnisk ondskabsfuld konstruktion; det er menneskers helt naturlige tendens til at gruppere sig efter smag og interesser og behov og økonomi.\n25. januar, 2014 - 01:39\nFordel boliger ved lodtrækning.\n25. januar, 2014 - 11:03\nJeg lever ikke i din virkelighedens(?!?) verden. Dér for mange, der har gjort op med sig selv, at de helst vil være hjemløse eller fattige - eller døde, for min smag.\n25. januar, 2014 - 11:12\nMange års boligpolitik har bevidst skabt det marked, vi har i dag.\nSocialdemokraternes tankegang om det universale princip er også her slået igennem.\nMarkedet reguleres med den gode hensigt at skaffe billiger udlejningsboliger.\nMen lejere er forskellige. Den fattige får muligheder, ok. Den bedre stillede kunne betale mere, men får alligevel det samme "statstilskud" (almene- og andelsboliger). Sidstnævnte bliver herved en slags bolighaj, der nyder godt af den støttede lave pris.\nDette viser at skattepengene bruges forkert, fordi de ikke er målrettede til de økonomisk svagest stillede.\nDet er boligsikringen derimod, da denne udregnes pga lejerens indtægt.\nPrincippet kan sammenlignes med børnecheck til velhavere !\nMen hvad betyder det for de privat ejede udlejningsboliger.\nAfhænger helt af om der i området er mangel eller overskud.\nEn ejendom, der kører med en dårlig økonomi, uden mulighed for at sætte lejen op, bliver dårligt vedligeholdt og passet i det daglige. Skader alle lejerne og påvirker de bedre stillede til at flytte væk fra "ghettoen". Var det hensigten ??\nEr der en mangelsituation ift efterspørgslen vil prisen naturligt stige generelt i området - og omvendt.\nEn målrettet samfundsindsats vil være at påvirke hjem/arbejdsplads forholdet. Placering og udflytning af arbejdssteder fra områder med pres på boligmarkedet - og forøgelse af boligudbuddet nær ved arbejdspladser og uddannelsessteder. Et langt, sej træk, naturligvis, som skal forkorte pendlerafstandene.\nTankevækkende, at vi har gjort det modsatte i trafikpolitikken, gennem dårlig kollektiv trafikpolitik og gennem befordringsfradrag for billister.\nDèr var den igen : Også velhavere får fradrag, som endda pga højere marginalskat favoriserer den velhavende !! Det skadelige, socialdemokratiske, universale princip, som hele folketinget desværre har støttet.\nMen heldigvis får flere øjnene op for - presset af samfundsøkonomien - at en ændring i tankegangen er nødvendig.\n"En målrettet samfundsindsats vil være at påvirke hjem/arbejdsplads forholdet. Placering og udflytning af arbejdssteder fra områder med pres på boligmarkedet - og forøgelse af boligudbuddet nær ved arbejdspladser og uddannelsessteder."\nHvis nu vi taler de større byer - er det her så ikke et paradoks af de større?\n25. januar, 2014 - 12:11\nLeo, nu må du melde klart ud: Ønsker du en ny lejelov, eller vil du bare af med den gamle?\n25. januar, 2014 - 13:38\nLars - Det mener jeg ikke. Trængselsproblemerne - med alt hvad deraf følger - bør lettes ved at ændre i begge ender - boligantallet i byen og arbejdsstedet væk fra byen, der ud hvor der er (billige) boliger nok.\nDet letter på presset på boligmarkedet og dermed på prisen - Altså i situationen at den kunstige prisdannelse er væk.\nOg det mener jeg den skal, Niels.\n(Men der er vel andre forhold i lejeloven som er værd at bevare ?)\n25. januar, 2014 - 13:51\nLeo - som i første citat lyder det som om, du på en eller anden måde vil flytte byerne ud på landet. Arbejdsstedet væk fra byen, ud hvor der er boliger nok. Det vil jo nok kræve, at der bliver bygget nogle flere, og tror du så de vil blive ved at være billige? Jeg synes det lyder som en kæmpe demografisk øvelse (og hvad ville de økonomiske konsekvenser af den være), der ikke ændrer noget andet. Jeg forstår nok ikke helt hvad du siger. København ud på heden hvad angår boliger og arbejdspladser? Er det så ikke hurtigere bare at flytte den lille havfrue derud?\n25. januar, 2014 - 14:05\nLars - Klart, at mange års udvikling ikke bare sådan lige kan rulles tilbage. Men det betyder vel ikke at man skal fortsætte i samme skure.\nPlacering/udflytning af offentlige arbejdssteder har været et hot emne i mange år i provinsen (hvor jeg bor).\nDer indgår utroligt mange faktorer i hele komplekset.\nDet får mig til at vende tilbage til min enkle hoved tese : Socialpolitik skal drives direkte til dem, der har behovet og ikke indirekte gennem et virvar af regler.\nDet åbenlyse eksempel er, som nævnt, børnechecken.\nDet bør socialistisk indstillede netop kunne indse.\nMen udflytning af arbejdspladser adresserer jo et andet problem, nemlig arbejdsløsheden i udkantsområderne. Det kan der på sin vis være god mening i, men det er jo ikke noget, der giver svar på, hvorfor lejeloven bør ophæves og hvad det skulle løse. Det vil blot flytte nogle penge fra nogle borgere over til nogle andre borgere. Og gøre befolkningssammensætningen i byerne mere ens...agtig; det er noget, jeg kan give et par andre bidragydere herinde ret i .\n25. januar, 2014 - 17:53\nDu siger : "Det vil blot flytte nogle penge fra nogle borgere over til nogle andre borgere".\nBetyder det at du har fattet min hovedtese i 14.05 og sympatiserer dermed ?\nNemlig at flytte penge fra dem, der kan betale selv til dem, der ikke kan.\nAng. lejeloven har jeg vist forklaret tilstrækkeligt.\n26. januar, 2014 - 09:55\nJo, jeg har fattet, at du mener, at lejeloven er socialpolitik. Med det jeg i øvrigt har skrevet, skulle det være en smal sag at tyde, at jeg sammen med socialdarwinisterne herinde er overbevist om, at hvis man giver huslejerne fri mens der er voldsom boligmangel, så vil de stige og stige og... ja, stige. Det vil blot flytte nogle penge fra nogle borgere over til nogle andre borgere uden at løse noget som helst. Tvært imod vil det give en række nye problemer.\n26. januar, 2014 - 12:19\nLars - Ifølge din opfattelse, skal alle varers pris bestemmes af staten - markederne aflyses og de velhavende nyde godt af det. Socialpolitik så det batter.\nAt det er svært at komme tilbage efter mange års tilstand, er rigtigt.\nDerfor kan jeg foreslå en gradvis afvikling af de kunstige priser.


Gladsaxe hylder veteraner og udsendte Lørdag 5. september fejrer Gladsaxe igen sine veteraner og udsendte på den officielle flagdag. Læs mere\nSjove sommerferie-streetgames på idrætsanlæggene Som en del af de ekstra sommerferieaktiviteter, der ikke krævede tilmeldinger, havde Gladsaxe arrangeret et event, hvor børn fik mulighed for at afprøve gadeidrættens sjove og udfordrende prøvelser. Læs mere\nNy pædagogaftale på tværs af alle Gladsaxes folkeskoler Gladsaxe Kommune og BUPL har netop indgået en samlet arbejdstidsaftale for pædagoger i folkeskolerne. Aftalen skal styrke den faglige udvikling og trivsel blandt eleverne, mens den sikrer en mere transparent og bedre arbejdsfordeling for pædagogerne. Læs mere\nFå støtte til frivilligt socialt arbejde Nu kan du søge økonomisk støtte til frivilligt socialt arbejde, de såkaldte §18-midler. Læs mere\nKender du en, der fortjener Handicapprisen 2020? Nu kan du indstille en frivillig person eller forening til Gladsaxe Handicappris og være med til at sikre den rette anerkendelse. Læs mere\nKørelærere må væbne sig med tålmodighed Øget travlhed betyder længere ventetid på behandling af P-23 skemaer til ansøgning om kørekort. Læs mere\nHvem skal have Gladsaxes nye bæredygtighedspris? For første gang i år skal Gladsaxe Bæredygtighedspris uddeles. Prisen gives til en lokal borger, forening eller organisation, der gjort noget særligt for at fremme en bæredygtig udvikling i Gladsaxe. Læs mere\nTogbusser mens Novafos omlægger ledninger under Buddinge Station Forsyningsselskabet Novafos skal over en weekend flytte ledninger under Buddinge Station. De udfører arbejdet i døgndrift for at give færrest mulige gener, men arbejdet vil betyde togbusser i weekenden 14.-16. august. Læs mere


SPC - sådan gør du - Medicin.dk\nFejl på apps på android-telefoner\nMedicin.dk's apps fejler - vi arbejder på højtryk\nSPC - sådan gør du\nEr du fra en medicinvirksomhed - og vil du gerne orientere medicin.dk om nyt eller opdateret SPC? Så se her!\nVil du orientere om:\n1. Opdateret SPC - du behøver ikke gøre noget\nNu, og siden sommeren 2016, henter redaktionsekretariatet på medicin.dk dagligt opdaterede og nye SPC’er fra EMA’s og Lægemiddelstyrelsens hjemmesider. Databasen sammenligner automatisk med foregående version af SPC, på en måde så det tydeligt fremgår, hvilke ændringer der er tale om siden forrige version. Du skal derfor ikke længere sende os opdaterede SPC'er. Mailadressen spc@dli.dk er blevet nedlagt.\n2. Nyt SPC for nyt præparat med kendt indholdsstof - du behøver ikke gøre noget\nDa redaktionssekretariatet på medicin.dk også har adgang til Lægemiddelstyrelsens filer med ændringer til de kommende medicinpriser ("takstfilerne"), vil medicin.dk altid publicere en ny præparatbeskrivelse samtidig med, at det nye præparat kommer i medicinpriser.dk.\n3. Nyt SPC for nyt indholdsstof eller ny kombination af indholdsstoffer - vær på forkant!\nSkal du til at lancere et helt nyt præparat med nyt indholdsstof, eller en ny kombination af indholdsstoffer, er det en god ide at tage kontakt til os mindst fire uger før, du forventer at produktet optages i medicinpriser.dk. Send os godkendt SPC til kontakt@medicin.dk og forventet dato for optagelse i medicinpriser.dk. Hvis du gør det, er der god sandsynlighed for, at vi kan have en fuld præparatbeskrivelse klar, når produktet lanceres.\n"Kort beskrivelse" - om den redaktionelle procedure\nUdarbejdelsen af præparatbeskrivelser med nyt indholdsstof, eller ny kombination af indholdsstoffer, er en tidskrævende proces, fordi den involverer en lang række redaktionelle procedurer. Derfor vil vi, hvis vi ikke er orienteret på forhånd, i første omgang kun nå at få udarbejdet en såkaldt "kort beskrivelse" af præparatet. Den indeholder fx information om anvendelsesområde, dispenseringsformer, supplerende overvågning og enkelte andre oplysninger. Det vil fremgå af en kort beskrivelse, at "Præparatet er under redaktionel bearbejdning". En fuld beskrivelse vil som regel kunne ses efter fire uger.\nFuld information om produktet fra start?\nHvis du gerne vil sikre dig en fuld beskrivelse af det nye præparat fra start, så send godkendt SPC og markedsføringsdato til kontakt@medicin.dk mindst fire uger før produktet optages i medicinpriser.dk.\nEr du i tvivl, så kontakt os på kontakt@medicin.dk.


Skriftlig opgave. Reklamefilm - PDF\nDownload "Skriftlig opgave. Reklamefilm"\n1 Skriftlig opgave Reklamefilm Materiale Tekst 1. Thomas Nielsen: Her er årets værste tv-reklamer, Søndags-Avisen december Tekst 2. Thomas Nielsen: Søren Fauli: Had er ikke dårligt, Søndags-Avisen december Tekst 3. David Ogilvy: Forskellen på en god og dårlig reklamefilm, Opgaver Vælg en af følgende opgaver: 1. Giv en analyse af en selvvalgt reklamefilm (kan f.eks. findes på You Tube). Analysen skal bl.a. indeholde overvejelser over, hvilket reklameformat der er anvendt, hvilke appelformer reklamen benytter, hvilke filmiske virkemidler der bruges i filmen, og hvem der er reklamefilmens primære målgruppe. Analysen skal afsluttes med en vurdering af reklamefilmen. Anvend evt. synspunkter fra tekst 3 til at underbygge din egen vurdering. Overskrift: Analyse af reklamefilm 2. Find på adressen reklamefilm fra forskellige perioder, som reklamerer for samme produkt eller samme produktgruppe. Skriv med udgangspunkt i de valgte reklamer et essay, der belyser, i hvilket omfang skiftende epokers reklamefilm afspejler samtidens livsstil, kultur og normer. Overvej i forlængelse heraf, hvilke myter der formidles i de valgte reklamer. Overskrift: Reklamefilmen som kulturhistorisk kildemateriale 3. Forestil dig, at du har fået til opgave at lave en reklamefilm for et nyt produkt. Overvej, hvilken målgruppe produktet skal henvende sig til, hvilket reklamefilmformat du vil anvende, hvilke appelformer der skal bruges, og hvilke filmiske virkemidler der skal indgå i filmen. Udarbejd i forlængelse heraf et storyboard, der beskriver filmens handling og angiver, hvilke forskellige scener og indstillinger der skal indgå i filmen, og hvilke filmiske virkemidler der skal bruges ved den enkelte indstilling. Giv en udførlig begrundelse for brugen af de forskellige virkemidler. Overskrift: Min reklamefilm\n2 4. Skriv et essay om din egen holdning til reklamefilm. Essayet skal tage udgangspunkt i listen over årets hadereklamer og synspunkterne fra SøndagsAvisens to artikler om årets hadereklamer (tekst 1 og tekst 2). Overskrift: Hadereklamer Tekst 1\n4 Tekst 2 Tekst 3 David Ogilvy: Forskellen på en god og dårlig reklamefilm David Ogilvy ( ), er en af alle tiders bedst kendte amerikanske reklameproducenter. I perioden direktør for reklamebureauet Ogilvy & Mather. Udgav i 1963 bogen En reklamemands bekendelser, hvorfra nedenstående råd er hentet. Rådene er bearbejdet og oversat til dansk af Ogilvy & Mathers danske afdeling. 1. Jo enklere, jo bedre På film kan man alt. Kunsten er at begrænse sig. Den film der fortæller et enkelt budskab klart og tydeligt, vil altid virke bedre end den komplicerede film, der forsøger at fortælle mange historier på én gang. Ved at ville for meget opnår man intet. 2. Lad billederne fortælle historien\n5 Byg filmen på en visuel ide. Speakerteksten eller dialogen skal kun støtte, ikke bære filmen. Når folk forlader biografen, husker de handling og billeder. Ordene er glemt. 3. Produktet skal spille hovedrollen Det gælder om at gøre produktet interessant, ikke kun filmen. Reaktionen hos tilskuerne skal være Sikken et spændende produkt Ikke: Det var vel nok en god film. 4. Start med filmens hovedidé Spild ikke de dyre sekunder med omstændelige indledninger og stemningsskabende billeder. Gå direkte til sagen. Er produktet shampoo, så start med håret. Er produktet en ildslukker, så start med branden. 5. Slut med produktet Et produktbillede i filmens sidste 3-4 sekunder virker som opfyldelsen af alle de løfter, filmen har givet de foregående sekunder. 6. Demonstrationer er det bedste bevis Ved at vise produktet i brug, og resultatet af at bruge det, har man den største chance for at overbevise forbrugerne om produktets overlegenhed. Og på film kan man dramatisere produktets anvendelse, så det aldrig glemmes. 7. Testimonials øger troværdigheden Autentiske forbrugerudtalelser virker fantastisk overbevisende på film Men de skal være ægte. Kameraet afslører nådeløst det arrangerede interview. 8. Slice of life banalt men effektivt Små hverdagsoptrin omkring produktet er meget anvendt. Afgørende for deres virkning er dog, at dialogen er mundret, spillet troværdigt, og at der er tale om en skeptisk person, der i filmens løb overbevises om produktets overlegenhed. 9. Tegnefilm er underholdende, men sælger mindre Er målgruppen voksne, vil realfilm i langt de fleste tilfælde virke bedre end tegnefilm. Hvad tegnefilmen vinder i underholdningsværdi, sætter den til i troværdighed og overtalelsesevne. 10. Pas på kendte personer De øger filmens opmærksomhedsværdi, men stjæler ofte billedet. Folk husker personen, men glemmer produktet med mindre der er en klar forbindelse mellem de to, f.eks. gennem personens erhverv, udseende eller almindeligt kendte holdninger.\n6 11. Gennemgående figurer kan give produktet en klarere profil Vitalius Sørensen for Sol-gryn og parret Perry Knudsen/Finn Kræfting for lys Tuborg er eksempler på, hvorledes gennemgående figurer kan gøre temmelig anonyme produkter spændende, og medvirke til at skille dem klart ud fra konkurrenterne. 12. Humor sælger De seneste undersøgelser viser, at Folk ofte husker og overbevises bedre af morsomme film, vel at mærke hvis humoren koncentreres om produktets fordele. En Iøsreven vittighed vil derimod stjæle opmærksomheden fra produktet og let og udelægge filmens salgseffekt. 13. På film virker følelser ofte stærkere end facts Jo mindre forskel, der er mellem et produkt og dets konkurrenter, jo større behov er der for at skabe en følelsesmæssig præference. Og det gør film bedre end noget andet medium. 14. Nærbilleder virker stærkest Den dygtige filminstruktør fortæller sine højdepunkter i nærbilleder. Jo tættere man kommer, jo mere engagerer man tilskuerne 15. Ord og billeder skal følges ad Vil man forvirre tilskuerne, skal man bare vise én ting og sige noget andet. Så er der nemlig ingen, der opfatter nogen af tingene 16. Skriv løftet på lærredet Folk husker sætninger bedre, hvis de kan læse ordene samtidig med, at de bliver sagt. 17. Gem ikke salgsbudskabet i en sang En to sunget tekst er vanskeligere at opfatte og forstå end det talte ord. Og de færreste annoncører har penge nok til at vente på, at forbrugerne får lært teksten 18. En nyhed er det bedste, man har Og den skal præsenteres som en nyhed. Men også kendte produkter kan få ny interesse, hvis de præsenteres i en ny sammenhæng, ses på en ny måde eller bruges anderledes end før. 19. Køb produktet en førsteklassesbillet\n7 Præsenter produktet så indbydende sum muligt. Folk foretrækker kvalitet, hvad enten produktet er dyrt eller billigt. Og intet andet sted kan produktet se så godt ud som på det store lærred i biografen. 20. Byg filmen på EN STOR IDÉ En stor idé vil virke, selvom budgettet er lille og teknikken nødtørftig. Og selv den bedste teknik kan ikke opveje manglen på en stor ide.


Politisk opbakning til biogas - sn.dk - Forsiden - Nordvestsjælland - Odsherred\nSiden det første borgermøde i 2016 om et biogasanlæg har projektet haft stor politisk opbakning, og sådan er det fortsat. Foto: Peter Andersen\nArtiklen: Politisk opbakning til biogas\nPolitisk opbakning til biogas\nOdsherred - 07. december 2018 kl. 20:15\nMiljø-og klimaudvalget i Odsherred ser ikke ud til at have ændret syn på etableringen af et biogasanlæg ved Vig. Heller ikke selv om politikerne i Holbæk trækker i land i forhold til et konkret anlæg.\n- Plangrundlaget er færdigt, og nu er det op til ejerne at løse opgaverne. I lokalplanen står, at biogasanlægget ikke må lugte. Og det må vi så holde ejerne op på, siger udvalgsformand Paw Pedersen (DF).\nHelge Fredslund (V) bakker også op om anlægget.\n- Venstre har ikke drøftet en eventuel ændret stillingtagen til projektet på baggrund af en modstand i Holbæk. Jeg tænker at Holbæk ikke skal styre vores stillingtagen. Det grundlag, anlægget er godkendt på, er mig bekendt ikke ændret, så derfor har jeg samme stilling nu som tidligere. Jeg har tillid til, at den teknologi, der anvendes i værket, er, som det er oplyst, lugtfri. Men det er klart, at hvis der kommer nye oplysninger, er det en ny sag, siger Helge Fredslund.\nEnhedslistens Clark Pratt er ikke imod anlægget.\n- I den perfekte verden ville vi ikke støtte biogas, for vi synes, det er bedste med sol-og vindenergi. Biogas er en bedre løsning end kul og naturgas, men biogas er også en midlertid løsning. Om 10 år er der sikkert ikke så mange svinebesætninger som i dag, og så vil der ikke i samme omfang være behov for biogasanlæg. Men hvis nogle investorer synes, det er en løsning for fremtiden, så vil vi ikke stemme imod det, siger Clark Pratt.\nGitte Hededam (S) mener også, at biogasanlæg er en mellemstation, som er nødvendig for samfundet.\n- Men selvfølgelig skal der ikke være gener i forhold til borgerne. Jeg tror også på, at den teknologiske udvikling går så stærkt på dette område, at man kan bruge den hurtigt, siger hun.


Cajun Kylling Appetitvækkere, Mini Åben Faced Sandwiches 2022\n23 nemme instant pot appetitvækkere her for at gemme dagen\nHvidløg kylling puffer den perfekte fest forretter\nSom denne hvidløg kylling puffs forretter opskrift? pin det!\nHøj protein indiske ikke-vegetariske opskrifter til kropsbygning vægttab\nBrug en 2 kiks cutter, skær wienerbrød i cirkler. Tryk på en cirkel i bunden af hvert afsnit af mini muffinpander. Kagten bør kun strække sig omkring halvvejs op på siden af sektionerne.\nDisse Cajun kylling appetitvækkere er mini åbne faced sandwich, hvilket gør dem til god finger mad og meget velegnet til at tjene som en forretter. Jeg elsker mini sandwich appetizersand disse gør for fabelagtig Mardi gras eller fodbold fest mad!\nSmå stykker kylling er belagt i Cajun krydderier, så hurtigt sauter i en lille olivenolie. Brug Cajun krydderier som angivet i opskriftskortet eller bytte en spiseskefuld af min hjemmelavede Cajun-krydderiemix.\nJeg bragte min nye yndlingsfingermad. Min niece lavede disse velsmagende små puffer fyldt med hvidløg kylling for et par måneder siden for en anden part. Vi alle elskede dem, og de var den første forretter at gå.\nHvis du elsker kylling appetitvækker opskrifter den måde, min familie gør, vil du gerne tjekke disse bøffel kyllingekødboller, kylling enchilada puffs og ost fyldt kylling spinat pizza brød. Italienske Eggrolls med Marinara Sauce, Buffalo Chicken Roll Up Appetizers, Bacon Indpakket Kylling Teriyaki Bites, andâ Green Curry Chicken Wonton Bites er på min liste for at prøve snart!\nJeg skabte en sjov lille gruppe Onfacebookand ID kærlighed til dig at deltage i! Dens et sted, hvor du kan dele dine yndlingsopskrifter, hjemme tips, kreative ideer og stille spørgsmål og se, hvad der er nyt med Tidymom! Hvis du gerne vil tjekke det ud, kan du anmode om tiltrædelse. Sørg for at følge mig oninstagramand Tag #Tidymom, så jeg kan se alle de vidunderlige Tidymom-opskrifter, du laver og tips, du bruger!\nNår vi tænker på appetitvækkere, kan vi ikke hjælpe, men tænk på kylling som den perfekte ingrediens. Det er lækkert, sundt og ret fleksibelt, hvilket giver os mulighed for at komme op med mange forskellige stilarter og opskrifter, der giver en bred vifte af hovedretter, salater og appetitvækkere. Gennem årene har vi forsøgt mange forskellige kombinationer, og vores middagsselskaber og udendørs cookout gæster har fintfinitivt nydmere end en. Derfor besluttede vi at dele med dig nogle af vores yndlings kylling appetitvækkere.\nDumplings er en traditionel forretter serveret på kinesisk nytår, der normalt er tilberedt med svinekød. Men når vi beslutter os for at bruge magert jordkylling i stedet for svinekød, får vi et meget lækkert og sundt alternativ. Denne version af dumplings giver os mindre fedt uden Ofceering Smag for sundhed, hvilket gør kylling dumplings en fantastisk måde at starte enhver middagsfest.\nHvis vi leder efter en snack, der vil tilfredsstille både børn og voksne, bør vi prøve at tilbyde en plade Panko Chicken Nuggets. Ligesom det lyder, er alt, hvad vi skal gøre for denne opskrift, dækker kyllingen nuggets i Panko brødkrummer, hvilket vil give os en letvægt, smuldrende og sprød crunch, der vil glæde alle . Tilføjelse af nogle muligheder for dipping vil kun gøre denne snack jo mere tiltalende . Tænk på cremet kærnemælk ranch af blå ost dressing, da de supplerer smagen af kyllingen ganske godt.\nDet er ikke en overraskelse for alle, at mexicansk køkken tilbyder et meget rig og lækkert udvalg af muligheder, når det kommer til desserter, appetitvækkere, hovedretter og snacks. Så hvis vi kaster en mexicansk middagsfest, hvilken bedre måde at starte natten på end med kylling tostadas. Tilføj alle de påfyldninger, du vil have til disse lækre bid-size tostadas, herunder magert kyllingebryst, cilantro, salsa, blandede greens, bønner og creme creme. Nu ville disse mexicanske inspirerede kyllinget tostadas ikke være komplet uden at tilføje nogle guacamole til blandingen.\nSidst men ikke mindst, er en af de bedste måder at starte en middagsselskab til en særlig lejlighed, ved at tilbyde vores gæster nogle kyllingpuffer. Disse er bide-size kylling salat sandwich, omringet af buttery-flaky puff wienerbrød, hvilket giver en god kontrast i tekstur, der er blød på indersiden og sprød på ydersiden. For at sikre, at vi sparker smagen op, anbefaler vi at bruge Dijon sennep eller olie og eddike med kyllingblandingen.\nHosting en vinparti og ikke sikker på hvad man skal lave for appetitvækkere? Weve Indsamlet Nogle af de mest populære kylling appetitvækkere opskrifter. Ikke alene er kylling alsidig, men de fleste mennesker, der spiser kød som det. Det parrer godt med både røde og hvide vine.\nHvorfor bestille tage ud, når du kan lave dine egne kyllingekande klistermærker lige hjemme? Stuff dem fulde af velsmagende ingredienser ligesom de hjemmelavede, du finder i Kina eller Korea, snarere end det billigere fyldstof, der bruges i færdigpakkede frosne.\nIngen olie nødvendig til denne ekstra sprøde glutenfri luftfrit popcorn kyllingopskrift! En sundere, super crunchy version af din fastfood favorit, thats top 8 allergifrie, en mor-godkendt hurtig let middag ide og børnevenlig!\nDen bedste del om den øjeblikkelige pot er, at det i grunden er idiotsikker . DROP I ingredienserne, drej den dårlige dreng på, og inden for få minutter nyder du efterhånden i knoglevinger, cremet dips og fantastiske skydere. Så når du planlægger din næste middagsselskab eller potluck skål, gør det mindre Stressfulde Med en håndfri opskrift vil alle elske. Leder du efter flere måder at gøre dit liv nemt? Tjek vores foretrukne sidste minuts appetitvækkere og ingen bage desserter. Vil du holde den øjeblikkelige pot popping? Tjek mere instant pot dips og vores kogebog fest i en instant pot.\nDenne sorte bønne dip er alt andet end kedeligt. Det er blandet med masser af hvidløg, jalapeo og ost, og derefter toppet med endnu mere ost. Pile på de lækre påfyldninger efter madlavning for en absolut smuk præsentation.\nTidligere post Creme kylling gryden\nNæste post Andhra peber kylling restaurant stil andhra kylling pikturenama\nCreamy kylling og asparges pasta opskrift Prøv denne cremet kylling og asparges pasta opskrift, eller bidrage med din egen.\nKeto tomat kylling og svampe opskrift kost læge\nKyllingebryst let krydret, toppet med en housemade tomat champignon sauce. Serveret med blomkål ris og asparges.\nPasta med kylling, asparges og tomater\nDette er en opskrift hele familien vil elske. Du kan reducere eller udelade alle de chili helt, hvis dine smagsløg ikke kan håndtere varmen. Uanset hvad denne opskrift er garanteret at blive en familie favorit i mange år fremover.\nKylling asparges pasta med creme creme sauce sonis mad\nEn cremet pasta kombinerer panfried kylling, asparges, shredded parmesan, basilikum, svampe og skiver honning skinke.\nKylling avocado ris måltid prep showls smil sandwich\nDenne enkle onkillet middag gør et let måltid til en person, herunder lemoni kyllingebryst og en brun ris og grøntsag medley lavet ekstra specielt med\nKylling, Avocado og Bacon Sandwich Opskrift\nDen ideelle måde at bruge op ad leftover stege kylling på, denne sandwichopskrift fra Rachel Phipps indeholder en Avocado Mayonnaise og Tangy Red Løg. For en weekendbehandling, serveres med en dejlig kold øl.\nKylling, avocado, mozzarella hakket salat er en nem 30 minutters weeknight middag opskrift, der naturligt farverige, sunde, glutenfrie og lav carb.\nCreamy tortellini med asparges i champignon bacon sauce campbell soup selskab\nVil du prøve en lækker ny opskrift Denne bacon, champignon og asparges Cavatappi er så cremet og god, hele din besætning vil elske det\nFå opskriften på kyllinglår med byg og ærter.\nNigella Lawson Chicken Soup Opskrift\nNigella Lawsons Cook, Eat, Repeat og Roxana Jullapats Mother Grains tilbyder praktiske ideer og inspiration til at lave mad til nye højder.\nKylling med byg suppe\nNår det er køligt udenfor, lav en stor batch af denne opvarmning kyllingesuppe til en trøstende aftensmad. Tørrede svampe låne masser af smag her.\nHjertelig Beef Byg Stew Slow Cooker\nJeg elsker at komme hjem til en rig, hjertelig gryderet i slutningen af dagen. Denne ene er wellseasoned, en leg at sætte sammen, og hjertelig nok til at mætte.


Offentliggørelse af Disciplinærnævnets afgørelser | læger.dk\nOffentliggørelse i anonymiseret form\nDisciplinærnævnets afgørelser offentliggøres i anonymiseret form, hvis de har principiel betydning eller har almen interesse og er egnede som vejledning om nævnets praksis.\nOffentliggørelse uden anonymisering\nDisciplinærnævnet skal offentliggøre afgørelser uden anonymisering, hvor der er givet kritik for alvorlig eller gentagen forsømmelse eller givet kritik i forbindelse med kosmetiske indgreb.\nHvor og hvordan offentliggøres afgørelserne?\nAfgørelserne offentliggøres i 2 år på www.sundhed.dk og på Styrelsen for Patientsikkerheds hjemmeside.\nAfgørelserne bliver offentliggjort med angivelse af titel, navn og autorisationsID på den person, der kritiseres af nævnet. Alle andre navne i afgørelsen skal anonymiseres. Dette gælder også stednavne og navne på sygehuse og afdelinger mv.


Euronext Godkendelse fra Finanstilsynet VP Securities, A Euronext company\nEuronext Godkendelse fra Finanstilsynet\nEuronext har modtaget godkendelse fra Finanstilsynet til at købe VP Securities\nEuronext, den førende paneuropæiske børs, har modtaget godkendelse fra finanstilsynet til at gennemføre købet af op til 100% af VP Securities. Købet blev annonceret den 23. april 2020.\nVP Securities bliver med transaktionen en del af Euronext-koncernen, der har omfattende ekspertise inden for finansiel infrastruktur, herunder børs- og værdipapircentralaktiviteter samt øvrige investor relaterede services. Ud over det fremtidige ejerskab af VP Securities har Euronext allerede en tilstedeværelse på det europæiske værdipapircentralmarked via sit ejerskab af Euronext VPS i Norge og Interbolsa i Portugal.\n”Jeg er glad for, at Finanstilsynets godkendelse nu er på plads, og at salget af VP Securities til Euronext kan afsluttes. Salget af VP Securities er et vigtigt og naturligt skridt, da CSD-industrien bevæger sig mod konsolidering og harmonisering”, siger Peter Lybecker, bestyrelsesformand i VP Securities.\nEuronext har allerede sikret sig solid opbakning til opkøbet fra en række af de eksisterende aktionærer i VP Securities. Pr. dags dato har aktionærer, der repræsenterer 90,68% af de samlede aktier1, accepteret tilbuddet om at sælge deres aktier til Euronext. De øvrige aktionærer er blevet tilbudt salg af deres aktier til Euronext på tilsvarende vilkår, og dette tilbud vil være åbent indtil den 31. august 2020.\nNår købstilbuddet er udløbet, har Euronext til hensigt at indlede en tvangsindløsning af de resterende aktier i overensstemmelse med reglerne i den danske selskabslov.\n”Ved at blive en del af en stærk europæisk virksomhed med aktiviteter inden for mange led i den finansielle infrastruktur kan vi drage nytte af den know-how og de løsninger, der er i den samlede Euronext-organisation, ligesom vi styrker vores evne til at skabe innovation og stordriftsfordele. Det betyder, at vi fremover kan tilbyde vores kunder endnu bedre og mere konkurrencedygtige post-trade services”, siger Niels Olsen, CEO i VP Securities.\nFor yderligere information vedrørende Euronext’s køb af VP Securities A/S henvises til pressemeddelelse af 23. april 2020 og 16. juli 2020.\nFor yderligere information og kommentarer kontakt venligst Bestyrelsesformand Peter Lybecker på mobil nr. 4080 3300.\n1 Justeret for egne aktier