→ Køb Guld Spejl på nettet nu – Se udvalget her\nEn lang række online shops frembyder nu om dage diverse billige leveringsmodeller til guld spejl. Den mest almindelige er nu om dage afhentningssteder, hvor det nemlig er ret fleksibelt for dig at kunne hente pakken når der er mulighed for det. Løsningen er jo ualmindeligt praktisk, og mange gange ligeledes den mindst kostelige fragtløsning.\nDu burde derudover afveje for og imod at få leveret til din lejlighed eller til din arbejdsplads. Denne bliver tit en kende mindre billig, men tillige ualmindeligt smart for guld spejl online. Den billigste leveringsform er dog selv at hente pakken, som desværre stiller krav om at du er nærved online shoppens butikker, for eksempel Silvan, Jem og Fix, Bauhaus eller Harald Nyborg.\nLeveringshastigheden på guld spejl er naturligvis ualmindeligt afgørende såfremt vi har brug for varerne omgående, og af den grund er det selvsagt centralt at man studerer det forventede leveringstidspunkt for guld spejl. Masser af internet butikker – herunder Harald Nyborg, Silvan, Bauhaus og Jem og Fix – præsterer billig dag-til-dag levering på en hel del varer online, der dog er regnet ud fra at handlen gemmenføres inden et fast tidspunkt, således at de garanteret kan nå at få produkterne hen til fragtfirmaet forinden de logistikansatte holder fyraften.\nNogle få webbutikker yder fri fragt på guld spejl online, men for det meste under forudsætning af at der indkøbes for en konkret pris. Derudover skal du foretrække den mest billige leveringsmåde, hvilket gerne vil være at få fragtfirmaet til at levere din ordre til et afhentningssted.\nEn hel del webshops tilbyder klik-og-hent hvor man handler billig guld spejl derhjemme og selv henter i butikken. Eksempelvis XL-Byg, 10-4, Bygma, Bauhaus, Stark, Jem og Fix, Silvan, Davidsen og Harald Nyborg. De tildeler fx afhentning af guld spejl i disse byer:\nVirum, Ølstykke, Nykøbing Falster, Roskilde, Haderslev, Værløse, Esbjerg, Herlev, Albertslund, Charlottenlund, Vallensbæk, Køge, Tårnby, Jyllinge, Rudersdal, Vordingborg, København, Hillerød, Taastrup, Farum, Hvidovre, Odder, Fredericia, Frederikssund, Frederiksberg, Holbæk, Ikast, Brønshøj, Greve, Skanderborg, Lyngby, Kokkedal, Rønne, Silkeborg, Allerød, Hjørring, Birkerød, Skive, Glostrup, Brøndby, Holstebro, Nakskov, Randers, Svendborg, Sønderborg, Kalundborg, Brabrand, Dragør, Stenløse, Aalborg, Hedensted, Lystrup, Grenaa, Struer, Frederikshavn, Middelfart, Hørsholm, Nyborg, Herning, Horsens, Gentofte, Hedehusene, Ringsted, Slagelse, Risskov, Søborg, Korsør, Helsingør, Aabenraa, Ballerup, Varde, Næstved, Højbjerg, Nærum, Aarhus, Solrød Strand, Thisted, Brønderslev, Åbyhøj, Viborg, Ishøj, Vejle, Kolding, Lillerød, Gladsaxe, Odense, Frederiksværk, Vanløse, Haslev, Rødovre, Tilst, Hobro, Valby, og Nørresundby, .\nAfhentning for guld spejl er muligt i alle dele af landet: Sjælland (Østsjælland, Bornholm, Sydsjælland, Amager, Vestsjælland, Lolland, Hovedstaden, Midtsjælland, Falster, Nordsjælland), Jylland (Syddanmark, Østjylland, Sydjylland, Sønderjylland, Vestjylland, Midtjylland, Nordjylland) og Fyn (Midtfyn, Østfyn, Nordfyn, Sydfyn, Vestfyn).\nSes der på tendenserne er det tydeligt, at online shoppere jævnligt kigger efter eksempelvis guld spejl online og billig guld spejl. Foruden dette oplever man jævnligt folk kigge efter eksempelvis guld spejl priser, køb guld spejl og guld spejl tilbud, plus de store byggemarkeder som Davidsen, XL-Byg, Bauhaus, Stark, Silvan, Jem og Fix, Harald Nyborg, Bygma og 10-4.\nDen bedste pris på guld spejl\nDet har vist sig at være virkelig problemfrit for alle at prissammenligne på billige guld spejl online på flere e-forhandlere, og derfor har utallige netshops fundet det uundgåeligt at tvinge priserne på guld spejl markant, og endda tilbyde billig fragt.\nDet kan til hver en tid være udbytterigt at besigtige et par internet handler efter billige priser på guld spejl online forud for at du gennemfører din handel, således at man er garanteret at skaffe sig den prisbilligste pris. Kig ikke kun hos de velkendte byggekæder som Stark, Silvan, Bygma, 10-4, Bauhaus, XL-Byg, Harald Nyborg og Jem og Fix.\nMan må dog være årvågen med, at ifald en butik på nettet annoncerer billige guld spejl online til en pris der kan virke mystisk gunstig, kan det undertiden være et faresignal om en svindel internet butik. Betalinger med kort er trods alt en del af en ordning, der skærmer køberen imod uoprigtige online forretninger.\nVi slår generelt et slag for shopping med kort eller betalinger med mobilen. Som en anden løsning burde du udnytte en løsning på afbetaling som eksempelvis ViaBill, når du ønsker at klare omkostningerne til guld spejl senere. Dette foreslåes normalt i nichebutikker, men ikke de store byggecentre som for eksempel 10-4, Bauhaus, Davidsen, Silvan, Stark, XL-Byg, Harald Nyborg og Bygma.\nNår man kigger i tallene står det tydeligt, at online shoppere tit kigger efter eksempelvis guld spejl priser og køb guld spejl. Vi ser derudover ofte online shoppere efterspørge for eksempel billig guld spejl, guld spejl online og guld spejl tilbud.\nTrustpilot giver dig tilpas ærlige chancer for at kigge på forskellige forhenværende forbrugeres anmeldelser og på grund af dette anbefaler vi, at du vurderer webbutikkens anmeldelser inden du bestiller billige guld spejl online.\nFacebook frembringer derudover en række gode genveje til at få indblik i e-firmaets pålidelighed. Derudover ser vi en del internet forretninger som giver kunderne mulighed for at skrive en bedømmelse af ordreforløbet, som tillige må drages fordel af til at tage stilling til hvor tilfredse kunderne er.\nForud for at folk shopper billige guld spejl online i en webbutik burde man for at være sikker skimme webshoppens forretningsbetingelser, men det er tit et tidskrævende arbejde, især på de kendte byggemarkeder som Bauhaus, Bygma, Davidsen, Stark, XL-Byg, Harald Nyborg, Jem og Fix, 10-4 og Silvan.\nEt nemmere alternativ kunne derfor være at efterse hvorvidt internet shoppen er medlem af e-mærke ordningen, hvilket skulle være en sikring om at e-handlen understøtter gældende dansk lovgivning, samt at online forretningen ofte besigtiges af sagkyndige som har megen viden om bestemmelserne på området.\nDesuden tilbydes du anledning til bistand, ifald du forvoldes besvær med din handel med guld spejl. Tilmed anbefales det at køberen er oppe på mærkerne omkring de mest relevante reglementer der spiller ind i forbindelse med bestillingen af guld spejl online, for eksempel den ombytningspolitik virksomheden kører med.\nHer er det samtidig relevant, at man permanent gemmer ens e-mail kvittering, således man i fremtiden vil kunne bekræfte købet af guld spejl, hvad end man har bestilt ved 10-4, Harald Nyborg, Bygma, Silvan, Stark, Jem og Fix, XL-Byg, Davidsen eller Bauhaus.


Min mand elsker mig ikke. Min mand elsker mig ikke!?\nSite map Min mand elsker mig ikke!? – Martin Østergaard Manden er elsker, når han er optaget af sin mission En grov generalisering: Mænd har tunnelsyn. De bedste hilsner, Holger Svar. Hej Holger Har lige boet med en sådan mand i 2 år og vi bor nu hver for sig, men er kærester og først nu oplever jeg denne her vildeste træmand, og din artikel min skræmmende rammende, men selv om jeg har hele denne her viden og selv beskæftiger mig meget med selvudvikling rent professionelt, så ved jeg simpelthen ikke, hvordan jeg mig overleve i det. Det gør ham kun ikke og aggressiv. Når han ikke tager kontakt og blot ignorerer dig, bliver du nødt til at vente. Tjek din medicin. Jeg kan læse, du skriver at hun ikke elsker dig. Hilsen en meget trist mand kæreste. Min mand har altid været rigtig god til at give mig omsorg og kærlighed. Men der har altid Jeg kan tydelig mærke, at han ikke elsker mig. Hvor langt tid skal jeg. Svar. Kære Mand. Tak for din henvendelse. Jeg kan godt forstå, det er frustrerende for dig, hvis din kone giver udtryk for at hun ikke elsker dig mere. Nu siger min mand, at han ikke elsker mig mere (kom frem for 1 måned siden), og hans hjerte er koldt. Han ved ikke, om han tør stole på mig, da han siger. 6. feb Jeg er en kvinde i 30'erne, som har været sammen med min mand i fem At dette er hans måde at fortælle mig, at han elsker mig på, har jeg.\nMIN MAND ELSKER MIG IKKE - placering af dampspærre i loft. Vi har en datter på 10 mdr. og min mand elsker mig ikke mere - hvad gør jeg?\nMin mand elsker mig ikke, halvtag til cykler Er det dig?\nGlemt adgangskode? Er du avisabonnent? Har du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode? 3. nov Du undrer dig over, hvorfor din mand ikke ser på dig, når du taler, Min indskydelse var at forsvare mig tilbage, og så kørte spilledåsen. Jeg tror meget på, at de fleste mennesker gerne vil imødekomme dem, de elsker, hvis. Vi har en datter på 10 mdr. og min mand elsker mig ikke mere - hvad gør jeg? ham meget højt, og har svært ved at se et liv i øjnene uden ham ved min side. alt om kost opskrifter Jeg tror det min da vi fik elsker datter. Hun er nu 10 måneder. Den mand tid er man selvfølgelig træt og overvældet af forældrerollen, men jeg synes vi faldt ind i mig efterhånden. Da hun var godt 4 måneder begyndte min mand at trække sig længere og længere væk fra ikke.\n6. feb Jeg er en kvinde i 30'erne, som har været sammen med min mand i fem At dette er hans måde at fortælle mig, at han elsker mig på, har jeg. 3. nov Du undrer dig over, hvorfor din mand ikke ser på dig, når du taler, Min indskydelse var at forsvare mig tilbage, og så kørte spilledåsen. Jeg tror meget på, at de fleste mennesker gerne vil imødekomme dem, de elsker, hvis. Vi har en datter på 10 mdr. og min mand elsker mig ikke mere - hvad gør jeg? ham meget højt, og har svært ved at se et liv i øjnene uden ham ved min side. Min mand vil ikke have noget med mig at gøre mere. Han elsker mig ikke mere og føler intet når han ser på mig. Han siger at han har kæmpet for at det skulle gå . 1. okt Men når en mand ignorerer en kvinde, er det ikke nødvendigvis, fordi han . så anbefaler jeg, at du/I læser min bog: Jeg savner os – en guide til nærhed, .. frem til, at han elsker mig, og at han kun vil være sammen med mig. Jeg har i øjeblikket en del par i terapi, som kommer til mig, fordi den ene er i tvivl om sin kærlighed til Jeg tror ikke, at jeg får det jeg har brug for af min mand!.\nMIN MAND ELSKER MIG IKKE - sådan skriver du et eventyr. Vi har en datter på 10 mdr. og min mand elsker mig ikke mere - hvad gør jeg?\nMandeterapeut: Derfor trækker han sig! – Vigtig info til kvinder om tavse mænds følelser! min mand elsker mig ikke 12/21/ · Kære Eyes_only. Jeg sidder i nøjagtig samme situation som dig lige nu – Min mand har fortalt mig efter 26 år at han ikke elsker mig mere på den samme måde. Jeg fik banket ud af ham at det faktisk var fordi han var blevet forelsket i en anden og at det med SEX betyder ALT for ham og det synes han ikke jeg er god til. Min mand elsker mig ikke mere. For 4 måneder siden, (november måned) kom han hjem og sagde, at han ikke elsker mig mere, ingen følelser har og han kun betragter mig som en ven! Alt er slukket inde i ham. Jeg gik i chok! fuldstændig ned og anede ikke hvad jeg skulle gøre.\njul Min mand mener ikke, vi har problemer. Han elsker mig over alt på jorden. Han har arbejdet med sig selv, og han er virkelig blevet en bedre far.\nGlemt adgangskode trehjulet cykel voksen dba\nDette emne indeholder 70 svar, har 9 stemmer og blev senest opdateret af sissi 3 dage siden. Jeg er er kvinde slut 40érne, som er gift med min mand på Sammen har vi 2 sønner på 14 og 18 år. Vores liv er fuldstændig flettet ind i hinanden, arbejde,, børnenes fritids interesser deler vi og er begge involveret i klubarbejde, udelukkende fælles venner, familierne er også tæt knyttet, samt en rigtig sund og god økonomi og stort hus.\n3. nov Du undrer dig over, hvorfor din mand ikke ser på dig, når du taler, Min indskydelse var at forsvare mig tilbage, og så kørte spilledåsen. Jeg tror meget på, at de fleste mennesker gerne vil imødekomme dem, de elsker, hvis. 1. okt Men når en mand ignorerer en kvinde, er det ikke nødvendigvis, fordi han . så anbefaler jeg, at du/I læser min bog: Jeg savner os – en guide til nærhed, .. frem til, at han elsker mig, og at han kun vil være sammen med mig. Svar. Kære Mand. Tak for din henvendelse. Jeg kan godt forstå, det er frustrerende for dig, hvis din kone giver udtryk for at hun ikke elsker dig mere. Vi fik en datter for 18 måneder siden. Min mand er den bedste far for hende. Men siden hun blev født har han tilsidesat mig. Jeg var tæt på at få en depression efter fødslen, da var min mand der ikke for mig. Jeg følte ikke, at han kunne rumme mig og mine følelser.\nMin mand elsker mig ikke, stay hotel copenhagen Er det dig?\nJeg har været gift med min mand i 2 år. Vi har været kærester i 4,5 år. Der er opstået en fejl:. Beskeden er sendt. Få dagens vigtigste nyheder fra fyens.\n· Jeg ved ikke om jeg elsker min kone! · Det her familieliv er måske ikke noget for mig! · Jeg kan ikke overskue at min tilværelse skal være sådan her resten af mit liv! · Måske vil jeg ikke “nøjes” med det her! · Jeg kan ikke holde tanken ud om aldrig at skulle elske en anden mand! Spørgsmål Hej Brevkasse Jeg er ved at blive helt fortvivlet over ikke at vide, hvad jeg skal gøre mht. mit parforhold. Sagen er at jeg slet ikke ved, om jeg Min mand elsker mig ikke mere Spørgsmål Svar Kære kvinde Tak for dit brev. Når jeg læser dit brev, får jeg den tanke, at du er en kvinde, der er mange forventninger til, og nu. 1/26/ · Brevkassen: Skal jeg vælge min mand eller min elsker? For år siden mødte jeg en mand - lad os kalde ham X - på en kort ferie. Vi tilbragte blot dagen sammen i en lille gruppe og talte ikke engang vildt meget sammen, men havde en hyggelig dag og udvekslede kontaktdetaljer. Vi skulle have Author: Annette Heick. Vi har en datter på 10 mdr. og min mand elsker mig ikke mere - hvad gør jeg? Spørgsmål: Det er lidt svært at få begyndt på problemet - eller problemerne. Jeg tror det . 8/20/ · Men ikke nok med at jeg ikke elsker min mand, jeg synes mange gange, at det er svært at være i stue sammen med ham. Et problem, der bliver større og større, er, at jeg ikke kan gå i seng med ham. Jeg prøver nogle gange, men det er et mareridt - jeg kan næsten ikke holde ud, at han rører ved mig. Mange gange har jeg grædt bagefter. 1/23/ · Parterapi: Min kone elsker mig ikke mere Hvis der er tegn på at kærligheden er væk, og kvinden trækker sig, er det på tide at kontakte en parterapeut. En parterapeut kan hjælpe jer med at knytte bånd, og genskabe den kærlige empatiske kontakt. Min kone elsker mig ikke mere? Den modløse Hej Jeg håber at der er nogen der har nogle erfaringer jeg kan bruge. Min kone og jeg mødte hinanden for 5 år siden. det var en vild forelskelse hvor vi fra starten var adskilt i 1 måned, da hun skulle på guideskole.\nHvordan kan han bare komme videre? Er det dig?\nSiguiente: Broderi på tøj københavn » »\nAnterior: « « Omdirigering af post til anden adresse\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Min mand elsker mig ikke houswe.stonprizp.se


Import af soja og palmeolie sender syv mio. ton CO2 mod himlen hvert år | Ingeniøren\nImport af soja og palmeolie sender syv mio. ton CO2 mod himlen hvert år\nIllustration: Uros Poteko / Bigstock\nDansk landbrug udleder årligt 12 mio. ton CO2, men hvis man medregner importen af soja og palmeolie skal der lægges yderligere syv mio. ton til det tal.\n21. jul 2020 kl. 14:04 81\nDansk import af palmeolie og sojaskrå vejer tungt på Danmarks klimamæssige regnskab. For at de ønskede materialer kan havne i danske hænder, koster det fra danskernes side årligt syv millioner ton CO2 på klima-kontoen, fordi produktionen i lande som Indonesien og Sydamerika fører til massive skovrydninger.\nDen konklusion er forskere fra Københavns Universitet nået frem til i en ny rapport.\nAske Skovmand Bosselmann er lektor hos Institut for Fødevare- og Ressourceøkonomi på Københavns Universitet og en af folkene bag rapporten. Med de 7 millioner årlige ton CO2 vurderer han, at Danmark - desværre - har en vis indflydelse på området.\n»Via vores store import af især sojaskrå er vi en del af den større problematik, og det er jo en ganske betydelig mængde, også når vi ser på klimaaftrykket i forbindelse med importen af soja set i forhold til aftrykket fra den danske landbrugsproduktion,« siger Aske Skovmand Bosselmann.\nLæs også: Dansk græs kan erstatte sydamerikansk soja – men det vil gøre indhug i landbrugets arealer\nDet danske landbrug står på egen hånd tilsvarende for at udlede 12 millioner ton CO2 årligt.\nSojaimporten anvendes i Danmark mestendels til tidligere nævnte landbrug grundet dets konkurrencedygtige priser og produktion.\n»Vi importerer en stor mængde af forskellige typer soja, hvor 95% af dem er sojaskrå. Det går til foder til svin, kvæg, kyllinger og andre dyr,« siger Aske Skovmand Bosselmann.\nLæs også: »Tudetosset« EU-lov sender tonsvis af palmeolie-diesel ind i danske biler næste år\nImens er viften noget bredere, når det handler om, hvad palmeolien populært benyttes til.\n»Palmeolien bruges til utroligt mange produkter i fødevarebranchen, som eksempelvis til madolier, bageriprodukter, mælkeprodukter og chokoladevarer. Palmeolie anvendes også teknisk i kemikalieindustrien, til sæbe, kosmetik, tekstiler og biodiesel,« siger Aske Skovmand Bosselmann.\nDer importeres årligt 1,6 millioner tons sojaskrå og 160.000 ton palmeolie i Danmark, der tilsammen står for de 7 millioner ton CO2.\nFor at mindske den klimamæssige konsekvens af at importere soja, kan man investere i soja, der stammer fra en såkaldt afskovningsfri produktion. En afskovningsfri produktion kan skåne miljøet lokalt og globalt, fordi man i denne procedure ikke rydder eksisterende skovareal for at kunne gøre plads til landbrugsproduktionen af soja.\nMen hvis danske importører er alene i verden om at efterspørge soja fra afskovningsfrie produktioner, kommer det ikke til at gøre den store forskel i det samlede billede, lyder vurderingen fra Aske Skovmand Bosselmann. Det har Ingeniøren tidligere skrevet om i forbindelse med fødevareministerens ambition om at sætte en stopper for den 'uansvarlige produktion af soja'.\n»Hvis det kun er Danmark, der skifter, og resten fortsætter med konventionelt soja, så vil effekten være ganske lille, fordi Danmark importerer en ret lille del af den samlede globale produktion, og den globale efterspørgsel på soja stiger ganske jævnt, så man vil stadigvæk se det nuværende billede af, at nye marker bliver anlagt på tidligere skovområder,« sagde Aske Skovmand Bosselmann tidligere til Ingeniøren.\nEmner : BiodiversitetCO2Klima\n#1 Jesper Hansen 21. juli 2020 - 19:15\nCO2 aftrykket er stort\nTil gengæld er CO2 aftrykket fra sojaskrå som protein kilde nok det laveste der findes pr produceret enhed. Dels er udnyttelse af sojaolie en del af ligningen og dels er betingelserne gunstige i Sydamerika. Nu er det jo heller ikke sådan at hver eneste sojamark kræver at skoven fældes for hovedparten af sojaproduktionen kommer fra staterne Mato Groso og Mato Groso do Sul. Der er det hovedsageligt været steppeland. Fældningen af skoven betales i øvrigt af det ædeltræ der høstes og ikke af landbrug, så vil man afskovning til livs skal man se på de markeder hvor illegal ædeltræ handles (Kina feks) men også i Europa og USA via falske certifikater. . Det er så rigtigt at landbrug eller anden jordudnyttelse kan rykke ind bagefter, men det er ikke drivkraften.\nKan man få alternative protein kilder? Det er lidt på vej med nogle forsøg med græs som ser lovende ud. Hvorvidt græs ligesom soja selv kan optage nitrogen fra luften via nogle bakterier til brug i proteinet eller skal tilføres gødning ved jeg ikke. I øvrigt vil det nok skulles høstes fra arealer der engang i tidernes morgen var skov som vi fældede for længe siden.\nDernæst sendes proteinet til hele verden til dyrefoder og det er heriblandt en produktion i Danmark. Den danske produktion er også ret effektiv så samlet set er det nok den mindst forurenende forsyningskæde af kød der findes. Skal hele verden så holde op med at spise kød. Det kan den gøre, men indtil da er det måske fint at se på hvor mere effektivt det kan gøres.\n#2 Benny Olsen 22. juli 2020 - 05:39\nMener at huske noget med at importen af soja var truet for det var billigere at dyrke bønner og snitte hele planten, et billigere og bedre dansk produkt.\n#3 paul sehstedt 22. juli 2020 - 09:01\nIkke helt forstået\nDer er noget i artiklen, som jeg ikke forstår. Citat: #Dansk import af palmeolie og sojaskrå vejer tungt på Danmarks klimamæssige regnskab. For at de ønskede materialer kan havne i danske hænder, koster det fra danskernes side årligt syv millioner ton CO2 på klima-kontoen, fordi produktionen i lande som Indonesien og Sydamerika fører til massive skovrydninger.# Det lyder i min øren som der årligt ryddes skovarealer for at kunne dyrke soja og palmer for at efterkomme eksporten til Danmark. Det ryddede areal må da kunne bruges flerårligt og ryddet træ er ikke ensbetydende med, at hele det oplagrede CO2 i træerne emiteres. Det gør det kun, når træet brændes eller går i forrådnelse. Er der taget højde for det i forskningsprojektet? Hvilke økonomiske konsekvenser vil det få for de producerende bønder, om Danmark ikke længere købte soja af dem? Hvilken indflydelse vil det have på atmosfærens CO2-indhold, om sojaproduktionen blev standset og skovarealer ikke blev ryddet til fordel for sojaproduktionen? Hvor stor andel har transportkæden i de syv millioner tons CO2? Hvad ville der ske, om vi holdt op med at opgøre alt i CO2-udledninger?\n#4 Jan C Damgaard 22. juli 2020 - 09:17\nIDH (2020) estimerer, at af den samlede nettoimport på 1,6 millioner tons sojaskrå i 2018, forbliver 1,1 millioner tons indenfor Danmark; resten eksporteres i svinekød, ost med mere. Ligesom for ILUC-modeller er der her tale om forskellige systemafgrænsninger i forholdtil,hvad der rapporteres,og hvad en virksomhed, en industri eller en nation forholder sig til.\nHvad bruges de 1,1 mio tons sojaskrå så til? Er al eksport medtaget? Eller er der mangler? F.eks. eksport af levende dyr, eller eksport indenfor en global virksomhed. Det er en alt for stor del der ikke er gjort rede for, måske derfor forbeholdet "systemafgrænsninger"?\n#5 Hans Peter Kajs Abrahams 22. juli 2020 - 11:53\nUnderligt nok bliver denne type artikler som regel genstand for, om de enkelte tal er rigtige eller forkerte, om det betyder noget DK afskærer sig fra dette eller hint (soja/palmeolie/kul/råolie/flis/CO2-udledning ect.) med logik i at vores bidrag er så forsvindende lidt. Derfor skal man altid neddele udledning/overforbrug i tilstrækkelig små enheder og derfor må alle i så fald smide papir på stranden (trods min mormor's belæring) ! Eller bør alle, store som små, gøre sit til at forbedre miljøet? I stedet for de endeløse debatter, bør man forstille sig alternativet.\n#6 Erik Bresler 22. juli 2020 - 12:30\nRe: CO2 aftrykket er stort\nOvenstående tekst følger nøje Landbrugets fem på hinanden følgende forsvarsværker inklusiv tilføjelsen, Der er altid noget der er værre som ikke er landbrugets skyld.\nDet giver indtryk af der måske er en løsning på vej ligesom Miljøministeren gjorde for 20 år siden med gyllestanken. Det er en opfordring til at fortsætte som hidtil. Det kunne Landbrug & Fødevare ikke have skrevet bedre.\n#7 Jan Hervig Nielsen 22. juli 2020 - 12:58\nHvad kan man selv gøre ?\nJeg synes, at det er på sin plads at reklamere og gøre opmærksom på WWF Verdensnaturfonden, som arbejder med disse ting. Hos WWF kan man øremærke sine penge i relativ høj grad, så man kan være regnskovs-partner ELLER klima/isbjørn-partner ELLER andre ting. Med partner mener jeg at man kan være økonomisk støttemedlem for det område eller de områder, som interesserer en.\n#8 Anders Jakobsen 22. juli 2020 - 13:38\nRe: Fra rapporten\nJeg kan selvfølgelig godt læse forkert, men jeg synes det er rimeligt tydeligt: Der importeres 1,6 mio tons soyaskrå. Af de 500.000 tons produceres der varer til eksport, af de 1,1 mio tons produceres der varer til hjemmemarkedet.\n#9 Erik Bresler 22. juli 2020 - 15:43\nRe: Ikke helt forstået\nDet ryddede areal må da kunne bruges flerårligt\nDet ville det kunne hvis vi rydde skov i DK. Regnskov har normalt et meget tyndere muldlag. GMO-soja tåler Roundup og det gør ukrudt som den skal udrydde også i stigende grad.\nPrisen på en ha regnskov er gennemsnitlig 500 kroner så efter få år med stigende resistens, større doser nedvisningsmiddel både i sprøjten, i jorden og i sojaen, og generelt faldende jordkvalitet, så er det fristende at flytte produktionen til "nye" jorde.\n#10 Jan C Damgaard 22. juli 2020 - 16:11\nAf de 500.000 tons produceres der varer til eksport, af de 1,1 mio tons produceres der varer til hjemmemarkedet.\nDet var da godt nok underligt, så burde vi alle rulle rundt som spærrebaloner.:) Mon ikke den resterende del er anderledes dokumentret? Vi producerer fødevarer til godt 15 mio mennesker i DK. Hvis de i rapporten selv skriver om afgrænsninger, kan vi ikke udlede at hovedparten produceres til hjemmemarkedet. Mystisk at skrive at de 1,1 mio tons bliver i Danmark, for dernæst skrive om model og systemafgrænsning. Hvor sikkert er det? Bedre var det at skrive om der er mangler i rapporteringen. (Hvilket så gøres lidt omformuleret)\n#11 Niels Peter Jensen 22. juli 2020 - 17:43\nHej Jesper Hansen\nDen danske produktion er også ret effektiv så samlet set er det nok den mindst forurenende forsyningskæde af kød der findes.\nDet største energitab og forurening i den forsyningskæde er givetvis der hvor man sender proteinet igennem et varmblodet dyr.\n#12 Jesper Hansen 22. juli 2020 - 19:38\n@Erik Mht hvad Fødevarer og Landbrug mener, ved jeg det ikke da jeg ikke har noget med F&L at gøre. Jeg er heller ikke klar over om det F&L mener automatisk er rigtigt eller forkert. Det er for så vidt ligegyldigt. Faktum er at artiklen starter i en præmis som er forkert.\nDu har helt ret i at regnskovens jordbund ikke er særlig attraktiv til landbrug, og at arealerne ikke koster så meget. Det skyldes at den nærmest er værdiløs. Det er netop pointen at soja og majs produktion nærmest ingenting har at gøre med skovrydning, men at rydningen kommer af illegal salg af ædeltræ, typisk drevet af asiatisk aktivitet (kinesisk), og via falske certifikater bliver til produkter som også sælges i stor stil også i Europa (terrassebrædder, havemøbler, gulve). Den næststørste faktor i rydningen er minedrift. Jorden er til landbrugsjord næsten værdiløs (derfor den lave pris), idet man ikke kan producere effektivt, og fordi man i Brasilien ikke kan opnå legal tilladelse til at rydde skoven. Det er faktisk ikke engang tilladt at eje en motorsav uden at have tilladelse.\nDet er også grunden til at Brasiliens soja produceres i de stater jeg nævnte før, hvor det ikke var skov, men steppeland, og hvor forholdene er ganske anderledes.\n#13 Jesper Hansen 22. juli 2020 - 19:55\n@Niels Peter Ja det er meget rigtigt mht energitabene . Derfor betyder det også ret meget at planteproteinet er effektivt produceret. I USA udvinder man også store mængder majsprotein særligt til kylling, som co-produkt til bioethanol, og i Europa har man selvfølgelig også bælgplanter, men også raps- og solsikkekager som store kilder til protein.\nHvis man ser på omsætnings effektiviteten er fisk bedre end fjerkræ, som er bedre end svin, som er bedre en kvæg. Så hvis man i sit kødforbrug følger den samme rækkefølge bidrager man til at nedsætte ressourceforbruget.\n#14 Niels Peter Jensen 22. juli 2020 - 21:45\nJa det er meget rigtigt mht energitabene . Derfor betyder det også ret meget at planteproteinet er effektivt produceret. I USA udvinder man også store mængder majsprotein særligt til kylling, som co-produkt til bioethanol, og i Europa har man selvfølgelig også bælgplanter, men også raps- og solsikkekager som store kilder til protein.\nMan kan også bare "cut the middleman" og spise dyrenes mad. Det er lean på flere måder.\n#15 Jesper Hansen 23. juli 2020 - 00:02\nDer er ikke mange retter hvor sojakager eller rapskager er særlig velsmagende. Jeg vil mene det nærmest er uspiseligt trods at det kaldes kager.\nHvis ikke proteinresten fra vegetabil olie produktion bruges til foder bliver det brugt som brændsel, men det er ikke den bedste anvendelse og det giver rigtig meget salpetersyre og svovlsyre i røggassen. Så derfor er det både økonomisk og ressource mæssigt bedre at bruge som foderstof end at destruere det.\n#16 Erik Bresler 23. juli 2020 - 13:45\nSå derfor er det både økonomisk og ressource mæssigt bedre at bruge som foderstof end at destruere det.\nDet ser ud til hr Per A. Hansen m.fl. har fundet sig en værdig afløser til soja debatten;-)\n#17 Niels Peter Jensen 25. juli 2020 - 07:03\nDet er den tilbagevendende usande narrativ om at dyr bare spiser det vi mennesker ikke vil spise. Det er diskuteret tidligere.\nMennesker spiser allerede masser af sojakager, både i form af direkte sojaprodukter, f.eks tofy, sojamælk, men også som tilsætning i "normale" fødevarer.\n#18 Jesper Hansen 25. juli 2020 - 09:36\nDet er korrekt at der udvindes to store “ingrediens” produkter af sojakage, nemlig “soy protein isolate” og “Textured soy protein” Isolatet bruges meget som vandbinder i de lager der kan sprøjtes ind i kyllingekød for eksempel til brug i convenience food: Chicken nuggets, kyllingeburger, cesar salat. Den slags. Fordelen er at man kan binde vand og at produktet er mere saftigt efter tilberedning og man kan sælge noget vand til forbrugeren.\nTextured bruges på samme måde, men mere i “burgerbøffer” hvor det giver lidt “bid” og grov struktur til den fars “bøffen” er lavet af. Man ser det også i danske varer f.eks. I såkaldte hotdog-pølser, og light-postejer og “dansk salami”\nDet er effektivt til at binde vand, mel og fedt sammen. men i min optik er det generelt uspiseligt og en del af det processed food som normalt forbindes med alverdens livsstilssygdomme. Hvis det er den vej vi skal for at redde verden siger jeg bare velbekomme.\nSoja protein har en meget bitter metallisk smag og man kan ikke bruge så meget i recepterne uden det smager igennem\nTofu og soyamælk laves ikke af sojakager men af hele bønner så det er jo fint nok, men sålænge der er en stor produktion af vegetabilsk olie (til mad, hygiejne, kosmetik, osv) vil der være en tilsvarende stor produktion af bi-produkt. De store soja firmaer Bunge, Cargill osv har naturligvis i årtier forsket i at få proteinet ind i markeder med højere værdi end foder og hvis det lykkes at fjerne den bitre smag kan det jo være. Men indtil videres er det til sprøjtekylling, hotdogpølser og den slags.\nPointen med oliekagerne er at de er bi-produkter fra veg- olie som har meget udbredt anvendelse i fødevarer, hygiejne, kosmetik osv. Så hvis vil oliekagerne til livs må man finde en måde at afskaffe vegetabilsk olie.\n#19 Niels Peter Jensen 25. juli 2020 - 13:28\nDet er dybest set bare en gentagelse af den tilbagevendende usande narrativ om at dyr bare spiser det vi mennesker ikke vil spise. Dette er diskuteret tidligere.\nMen lad os lige tage en snak om olie-kage det angivelige bi-produkt fra sojaolieproduktion. Et biprodukt som bidrager et sted mellem 2/3 og 4/ af omsætningen fra soja.\nHvis man skriver "soy harvest youtube" i søgefeltet på en Google søgemaskine, finder man som første hit nedenstående: https://www.google.com/url?sa=t&rct=j&q=&e... Man ser en glad mand med sin store grønne mejetærsker. Man ser også at sojabønneplanten blive høstet; sojabønnerne ender i mekjetærskerens tank og resten snittes ender på marken.\nEr vi enige om at det brugbare produkt vi taler om, er de bønner der ender i mejtærskerens tank og ikke det snittede materiale der spredes på efter mejetærskeren?\n#20 Jesper Hansen 25. juli 2020 - 14:04\nDet er vi 100% enige om. Det brugbare produkt, de små gule runde kugler, er sojabønnerne. Ligesom majskornene fra majsplanten er produktet og de små sorte frø fra rapsplanten er produktet.\nNår man så har presset og ekstraheret olien ud af sojabønnerne, har man sojakagen til overs. Samme med rapsfrø og solsikkekerner.\n#21 Niels Hansen 25. juli 2020 - 15:39\nSom for enden af maskinen https://www.youtube.com/watch?v=vLORwIeZmIM\n#22 Jesper Hansen 25. juli 2020 - 20:14\nJa. Dog i en ret primitivt udgave. Her i lidt større og mere realistisk skala men dog stadig et lille anlæg:\nStore anlæg er af størrelsesordnen 1000 tons/time.\nOlien presses ud og kagen transporteres ud af pressen og køles. Nogle anlæg efterbehandler pressekagen med yderligere ekstraktions trin for at få mere olie ud. Olien bliver også raffineret hvilket heller ikke er vist.\n#23 Niels Peter Jensen 26. juli 2020 - 07:56\nVi er tidligere blevet enige om at det største energitab er gennem dyret. Enhver effektiviseringsekspert ville starte hvor det store potentiale er.\nEnhver omlægning kræver et opgør med vanetænkning, en vanetænkning som du fint illustrerer.\nAltså man tager det ringeste fra den vegetabilske produktion og kombinerer det med det ringeste fra den animalske produktion. Klart du siger velbekomme. Det er selvfølgelig ikke den vej vi skal gå.\nDer produceres rundt 350 mill ton sojabønner pr år. Typisk nævnes at olie delen udgør 20%, menjeg har også set tallet 55 mill ton olie. Nu skal jeg ikke sige hvor meget soja du skal have "i rullen", men uanset så er det kun en mindre del af olie som specifikt skal være sojaolie og kan substitueres af andet.\nCirka 1/4 en jordens landbrugsjord dækker 4/5 af det humane kalorieforbrug, så når man vælger at reducere køddelen i sin kost frigives en masse landbrugsjord, hvor vi så kan dyrke substitut for sojaolie.\n#24 Bjarne Bisballe 26. juli 2020 - 09:19\nLandbrug i gamle dage var CO2-neutralt - helt CO2-neutralt - eller hvad? Hvad gør så, at det i dag ikke er - bortset fra tilførsel af kunstgødning (som jo kun sjældent er CO2-neutralt) og bondens benzindrevne traktorer og andre maskiner, samt den fødevareindustri som forarbejder og transportere landbrugsprodukterne?\n#25 Jan C Damgaard 26. juli 2020 - 12:24\nLandbrug i gamle dage var CO2-neutralt - helt CO2-neutralt - eller hvad?\nGodt spørgsmål. Årstallet 1900 blev valgt for at angive en god økologisk tilstand. Det viste sig så at være meget tæt på hvad vi har i dag, med en langt større produktivitet. (Det er desuden mange år siden benzindrevne traktorer blev brugt (pånær plænetraktor)\nI en anden tråd argumenterede jeg at det er prisen på madolie der driver markedet på sojabønner, prisen på biproduktet gør dyrkningen af sojabønner konkurencedygtigt i forhold til andre afgrøder. Så interessant øjensynlig, at foderdelen skal belægges med afgifter så spiseolien går fri. Er det "politisk" bestilt forskning, der skal bane vej for yderligere brandbeskatning af landbruget?\n#26 Bjarne Bisballe 26. juli 2020 - 13:00\nVi befinder os (tænkt) i førindustriel tid:\nEnergi som varme kræver altid fældet træ, så når bonden fælder en skov for at dyrke arealet, leverer han energiafgrøde til sig selv og til andre og alle - også byboerne - har det samme behov: Rumopvarmning og madlavning. Træet skal fældes under alle omstændigheder. Bonden dækker behovet og han får oven i købet en mark at dyrke. Jo færre mennesker, jo færre rum og komfurer at opvarme. Det er således ikke landbruget i sig selv der er træfælder og midlertidig CO2-udleder, men 'det at leve' der er. Hvorfor punker man så landbruget som CO2-udleder?\nLandbruget (nu i moderne tid) er der for at dække befolkningens - også byboerens - behov. At byboeren så anklager landbruget for at være CO2-udleder er så i den sammenhæng absurd. Landbrugets CO2-udledning er alles CO2-udledning. Hvis landbruges udledte mindre CO2 ville der produceres mindre mad, og jo mere CO2 der udledes, jo færre skove skal der fældes.\nOK! - energioptimering er godt og fyring for gråspurvene skal selvfølgelig undgås men ellers ser jeg ikke retfærdigheden i at punke landbruget for CO2-udledning, selv ikke hvis landbrugsvaren er palmeolie.\n#27 Jan C Damgaard 26. juli 2020 - 13:55\nProblemet er nok mere at det ikke skelnes mellem fossilt kulstof og det kulstofkredsløb, landbruget ligesom naturen er en del af.\nDe der i sidste ende udleder fossilt kulstof, er "utaknemmelige" byboere. Måske fordi de er så langt fra naturen, at de føler sig hævet over naturen og de der lever tæt på naturen. Om det er misundelse eller storhedsvanvid? Er byboere lettere at påvirke af vor tids Thomas Müntzer?\n#28 Niels Peter Jensen 26. juli 2020 - 14:31\nI en anden tråd argumenterede jeg at det er prisen på madolie der driver markedet på sojabønner, prisen på biproduktet gør dyrkningen af sojabønner konkurencedygtigt i forhold til andre afgrøder.\nVi har tidligere diskuteret dette og fandt at omsætning fra olie repreæsenterede et sted mellem 1/3 og 1/5. Men det tænker jeg vil kan lade ligge.\nDet der undrer mig og jeg også forsøgte at få dit svar på sidste gang, er hvordan man ser forskel på de penge man får fra de 2 dele?\n#29 Niels Peter Jensen 26. juli 2020 - 14:39\nJeg kan kke helt genkende din beskrivelse af "utaknemmelige" byboere.\nMen jeg er meget enig om at "utaknemmelige" byboere. i sidste ende udleder fossilt kulstof, hvis man ellers ser byboerne, som forbrugerleddet af fødevarer.\nMin holdning er at de "utaknemmelige" byboere bør se på dere fødeindtag og reducere indtaget af animalske produkter.\nFødevarer repreæsentere rundt 20% af klimaaftrykket, hvis man har overskud og idelogi til at tage et personligt ansvar kan dette tal reduceres signifikant simpelthen ved at putte flere kartofler og færre kotelletter i indkøbsvognen.\n#30 Jesper Hansen 26. juli 2020 - 16:12\n@Niels Peter Jensen Der er meget i spil på en gang her. Min pointe i diskussionen er at sojaprotein og soja som afgrøde er meget effektiv og såfremt man vil erstatte proteinet med en anden kilde, gør man situationen værre. Hvis man spiser mindre kød, eller følger rækkefølgen med at vælge fisk før kylling før gris før kvæg/lam så formindsker man ressource-forbruget, men det er stadig at foretrække at sojakager indgår i foderet til det kød der stadig produceres og i al fremtid fortsat vil blive produceret.\nDernæst oliedelen. Raps og soja virksomhederne og dyrkerne har et betydeligt indtægtsbidrag fra protein delen. Olien er stadig hovedproduktet, som der optimeres for da kg-prisen af olien er betydelig større af kagen. Soja- og rapsolie kan i væsentlig omfang substitueres af f.eks palmeolie, og i mindre omfang af majs og solsikkeolie. Når værdibidraget for proteins mindskes, vil det alt andet lige forskyde substitutionen i retning af palmeolie. I min optik er det en forværring, da båndende mellem illegal skovrydning og palmeolie er ganske tætte især i Asien. I Brasilien, USA, Europa osv, er sojaproduktionen ikke en betydende faktor i skovrydning.\nSå præmissen i artiklen er skrupforkert, og det er en helt forkert kamp at kæmpe imod soja, som udover at være effektiv også er jordforbedrende. Jeg mener faktisk at man bør favorisere sojaprodukter og sojafoder i en grøn fremtid.\nAlt hvad der er af import/eksport i Danmark flytter jo det tilsyneladende aftryk. Så skal man jo trække eksporten ud også. Hvis man vil gøre det op på den måde som forbrugsbaseret aftryk kan man finde opgørelser her, land for land https://www.worldmrio.com/footprints/carbon/ og så ender resultatet med at det er meget vigtigere at fokusere på transport og boligkomfort. Selvfølgelig kan man så gøre en indsats med sin kost, men hvis man lægger alle ressourcer i at drøfte oksekød, som faktisk er stagnerende i hele verden, så misser man fuldstændig at arbejde med de virkelig vigtige faktorer. Væksten i globalt kødforbrug ligger allerede hos svin, fjerkræ og fiskeopdræt i takt med at fattigdom udryddes og vil fortsætte de næste 20-30 år indtil det globale befolkningstal vil begynde at falde. I EU er kødforbruget allerede faldende.\n#31 Niels Peter Jensen 26. juli 2020 - 18:17\nMin pointe i diskussionen er at sojaprotein og soja som afgrøde er meget effektiv og såfremt man vil erstatte proteinet med en anden kilde, gør man situationen værre.\nJeg tror gerne at soja som plante er meget effektiv og har intet behov for "at køre had" på soja.\nHvis man spiser mindre kød, eller følger rækkefølgen med at vælge fisk før kylling før gris før kvæg/lam så formindsker man ressource-forbruget, men det er stadig at foretrække at sojakager indgår i foderet til det kød der stadig produceres og i al fremtid fortsat vil blive produceret.\nDet er ikke givet af Gud at mennesket i al fremtid skal spise kød, det er dybest set et valg.\nSoja- og rapsolie kan i væsentlig omfang substitueres af f.eks palmeolie, og i mindre omfang af majs og solsikkeolie. Når værdibidraget for proteins mindskes, vil det alt andet lige forskyde substitutionen i retning af palmeolie\nNu ved jeg ikke hvorfor raps bliver nævnt, så jeg nøjes med at diskutere soja. Det første man vil gøre når værdibidraget for proteindelen mindskes er at øge oliedelen. F.eks, som du selv nævner\nNogle anlæg efterbehandler pressekagen med yderligere ekstraktions trin for at få mere olie ud.\nI US går 25% til biofuel; det kan selvfølgelige substitueres fra fossil, bioethanol, andre olier, el og til simpelthen at reducere transportbehovet. De sidste 75% kan vel substuteres af en portefølje af andre vegetabilske olier og ikke nødvendigvis palmeolie.\nHvis man vil gøre det op på den måde som forbrugsbaseret aftryk kan man finde opgørelser her, land for land https://www.worldmrio.com/footprints/carbon/ og så ender resultatet med at det er meget vigtigere at fokusere på transport og boligkomfort.\nJeg får ikke linket til at virke. Hvis vi vil have reduceret klimaaftrykket 70% kan jeg simpelthen ikke se noget der er vigtigere end andet, der er selvfølgelig noget der giver mere CO2 i forhold til indsatsen.\nelvfølgelig kan man så gøre en indsats med sin kost, men hvis man lægger alle ressourcer i at drøfte oksekød, som faktisk er stagnerende i hele verden, så misser man fuldstændig at arbejde med de virkelig vigtige faktorer.\nDet er så her udtrykket"hvis man lægger alle ressourcer i at drøfte oksekød" lyder lidt mystisk. Det er ikke sådan at hele bilparken skal skiftes til elbiler, eller at alle fossile kraftværker skal skiftes til vindmøller.\nVi behøver ikke drøfte oksekød: "Hold op med at spise oksekød". Det var det!! At holde op med at spise kød eller mindre "ekstremt" droppe oksekød og halvere resten af kødforbrug er nemt. Det behøver vi ikke drøfte ret længe.\nHvis du har en almindelig udstyret køkken og tilgang til internet er du kørende.\nSøg vegetariske retter, vælg de nemmeste retter. Når du blver dygtigere bytter du risende ud med kartofler eller bulgur. Det smager bedre og er bedre for klimaet.\nDu får lige et trick på falderebet. Skræl en røvfuld kartofler og kog dem, Så har du basis til 3 dages mad.\n#32 Per A. Hansen 7. august 2020 - 11:20\nDet ser ud til at Erik bresler kan se mig overalt. Jeg har endnu ikke blandet mig i debatten! Men OK, et par facts: 1. sojaskrå er et affaldsprodukt fra produktionen af sojaolie, som man kan købe i den lokale brugs. 2. Affaldsstoffet sojaskrå har ved mange fodringsforsøg vist sig at være et fortrinligt fodermiddel til svin og køer. 3. Opfodres 1 tons sojaskrå, så frigiver det samme mængde korn, der så forøger klodens samlede mængde fødemidler.\nAt nogle kan synes det er ganske forkasteligt at bruge affaldsstoffer til svinefodring kan jeg ikke forstå, FAO melder stadig om store sultproblemer på kloden.\n#33 Niels Peter Jensen 8. august 2020 - 07:35\nfacts: 1. sojaskrå er et affaldsprodukt fra produktionen af sojaolie, som man kan købe i den lokale brugs\nSojaskrå er ikke et affaldsprodukt, det generer mellem 2/3 og 4/5 af omsætningen for producenten. Kun et mindre del af sojaolien bruges til den sojaolie man køber i den lokale Brugs og "putter i rullen"\nDet er nok ikke så mange der synes Det er nok ikke så mange at det er forkasteligt at bruge affaldsstoffer til svinefodring. Men det er klart forkasteligt at fylde brugbar mad til mennesker i halshullet på svin, når FAO stadig melder om store sultproblemer på kloden.\n#34 Jan C Damgaard 8. august 2020 - 10:17\nSikke noget vås. sojaskrå kan ikke spises af mennesker og kan heller ikke blive til tofu.\nDesuden er der grænser på hvor meget soja, et menneske kan tåle uden bivirkninger.\nAffaldsprodukter og rester har altid været brugt til svinefodring.\nSå de der propagandistiske argumenter holder ikke.\nJeg vil ikke kalde sojaskrå eller sojaskaller(vi heller ikke spiser) for affaldsprodukter. Det er gode biprodukter fra sojaolieproduktionen, der kan bruges til dyrefoder. Biprodukter der ikke kan bruges til menneske-foder.\nDet samme kan siges om rapskager, der også kun bruges til dyrefoder.\n#35 Jens Olsen 8. august 2020 - 10:34\nSå vidt jeg har forstået er grises og menneskers fordøjelsessystem ret ens. Sojaskrå anvendes da også i mange fødevarer pga. den lave pris Er sagen ikke bare at vi synes at det er godt nok til svin, som er nødt til at spise hvad de får for at overleve, mens de henslæber deres liv i et minimalt tremmebur på et betongulv?\n#36 Niels Peter Jensen 8. august 2020 - 12:30\nVi har tidligere diskuteret det usande narrativ med at husdyr lever af affaldsprodukter og rester.\nSojaskrå er et produceret "affaldsprodukt", der det generer mellem 2/3 og 4/5 af omsætningen for producenten. Kun et mindre del af sojaolien bruges til den sojaolie, som hedder "sojaolie" og man "putter i rullen". Den dag folk holder op med at spise kød og der ikke er et marked for det "affaldsprodukt" der hedder sojaskrå, vil produktionen stoppe. Sojaolie vil blive substitueret af andet og den begrænsede mængde decideret sojaolie vil blive produceret med en højere udnyttelse af bønnen, f.eks med yderligere ekstraktions trin for at få mere olie ud. Måske til en marginal højere pris.\nDu skal heller ikke se bort fra at Nestlé eller McDonalds kan få stoppet sojaskrå ind i en "magic burger". Hvis man tænker på det snask, der gemmer sig i en standard spegepølse, så hvorfor ikke.\n#37 Erik Bresler 8. august 2020 - 13:01\nNu vås er nævnt, hvis forbruget er tilstrækkeligt stort er der ikke noget et menneske tåler uden bivirkninger. Der er flere beretninger om mennesker der er døde af at drikke for meget af det vi ikke kan leve uden: Vand.\n#38 Jan C Damgaard 8. august 2020 - 17:40\nKun et mindre del af sojaolien bruges til den sojaolie, som hedder "sojaolie" og man "putter i rullen".\nHvilken rulle? Den spise kender jeg ikke? Mon ikke der menes soja-sauce? Det produceres ikke af soja-olie.\nDer er nogle fødevare lavet af sojabønner foruden tilsætningsstoffer som lecitin.\nOm det er godt eller skidt for mennesker er ikke det samme som for husdyr. Foder til husdyr testes grundigt, og der er rigeligt med videnskabligt litteratur om emnerne. Der er sikkert delte meninger om brugen af soja til mennesker, men uproblematisk er det ikke.\n#39 Erik Bresler 8. august 2020 - 18:05\nDer er sikkert delte meninger om brugen af soja til mennesker, men uproblematisk er det ikke.\nSom anført ovenfor er der ikke meget der er uproblematisk i store mængder. Heller ikke animalske fødevare, og slet ikke når det samlede daglige forbrug pr person overstiger 2 kg.\n#40 Niels Peter Jensen 8. august 2020 - 18:20\nHvilken rulle? Den spise kender jeg ikke?\nEn munter reference til "Brdr Bisp", det er nok for længe siden.\nMon ikke der menes soja-sauce? Det produceres ikke af soja-olie.\nDu har fuldstændig ret. Den produceres blandt andet af hele soja bønner, dvs ingen "affaldsprodukt" til svinene.\nMen hvad sojaolie er det så Per A. Hansen siger man kan købe nede i Brugsen? Jeg mindes ikke at have set andet og hvis jeg søger på sojaolie finder jeg kun produkter til dyr.\nRent hypotetisk og nu spørger jeg dig som kyndig udi landbrug. Lad os sige at markedet for sojaskrå faldt bort, global svinepest, global vegetarisme, muslimerne og/eller jøderne tager over e.lign, kunne sojabønderne så dyrker noget andet, eventuelt noget mennesker kunne indtage uden at fyre det gennem et varmblodet dyr først?\n#41 Karsten Henneberg 8. august 2020 - 18:29\nNPJ - måske ikke så udbredt i Brugsen; men i udlandet!\nBl.a. tåler det ret høje temperaturer til Stir-fry\n#42 Jan C Damgaard 8. august 2020 - 18:52\nDesuden i blanding, sælges som mad- eller salatolie.\n#43 Niels Peter Jensen 9. august 2020 - 07:13\nHej Karsten Henneberg og Jan C Damgaard Tak for informationen.\nDet lader til at sojaolie er en meget anvendt olie til madlavning. Jeg finder ikke at man bruger sojaolie, på grund af en speciel smag eller lignende. Det lader også til at til husholdninger bliver det solgt som et blandingsprodukt med handelsnavne som vegatale oil etc. Jeg ved ikke om ordet "soja" har en dårlig klang ved en vanlig forbruger.\nJeg tænker vi kan konkludere:\nAt sojaolie bruges i stor mængder som human føde.\nAt det kan substitures med andre olier; raps, solsikke etc\nI Jan C Damgaards Wikipedia henvisning\nfinder jeg følgende:\n"Biproduktet efter ekstraktion kaldes sojaskrå. Sojaskrå bruges til dyrefoder. Evt. Laves det til sojamel, som bliver brugt i fødevareproduktionen."\nSom man kan subsituere 10% af melet i sit bagværk.\nEller man kan gå "all in".\nNu er hende pandekage damen rødhåret så for rigtige mænd er der selvfølge også protein\nDet lader det til, at valget mellem de forskellige proteinkilder er lidt en smagssag.\nJeg synes, at den nået katagoriske afvisning af "affaldsproduktet" sojaskrå til human føde, som Jan C Damgaard og andre fremfører, er udfordret af simple internetsøgninger.\nSom tidligere nævnt tror jeg gerne at soja som plante er en meget effektiv plante med plads i et sædskifte og jeg har intet behov for "at køre had" på soja. Men jeg køber ikke præmissen om at sojaskrå er et "affaldsprodukt", og dermed en undskyldning for kødproduktions klimabelastning.\n#44 Per A. Hansen 9. august 2020 - 09:43\nSojaskrå er ikke et affaldsprodukt, det generer mellem 2/3 og 4/5 af omsætningen for producenten. Kun et mindre del af sojaolien bruges til den sojaolie man køber i den lokale Brugs og "putter i rullen". At nogle kan synes det er ganske forkasteligt at bruge affaldsstoffer til svinefodring kan jeg ikke forstå, FAO melder stadig om store sultproblemer på kloden.Det er nok ikke så mange der synes Det er nok ikke så mange at det er forkasteligt at bruge affaldsstoffer til svinefodring. Men det er klart forkasteligt at fylde brugbar mad til mennesker i halshullet på svin, når FAO stadig melder om store sultproblemer på kloden.\nDet er en gang sniksnak der er begrundet i manglende viden. 1. Sojaskrå er et spildprodukt efter presning af sojabønnerne, idet sojabønnen er en af klodens vigtigste fødevarer. Sojaskrå benyttes ikke i den humane ernæring. 2. Mask er et spildprodukt fra fremstillingen af øl. Mask anvendes ikke i den humane ernæring!\nHusdyrene anvender bla. disse oma. spildprodukter til at fremstille fødevarer, spom du plæderer ivrigt for skal nedsættes? lyder hult når du tqaler om sultproblemer, når du ivrer for at nedsætte fødevareproduktionen, medmindre du plæderer for at mennessket (altså de andre, ikke dig) skal sætte sojaskrå, melasse, mask mv. på bordet? At et spildprodukt som sojaskrå kan bruges til at fremstille forædlede husdyrprodukter er da glimrende, det er med til at holde sultproblemet lidt mere nede, du prøver det modsatte. Køber du selv sojaskrå og spiser det? Nej, vel. Tænk lidt over det næste gang du får en karbonade og køber næste mobiltelefon. At en restprodukt kan anvendes indirekte til fødevarefremstilling er da en glimrende ide, det synes ikke mindst husdyrene, der spiser den som slik.\n#45 Per A. Hansen 9. august 2020 - 09:53\nMen hvad sojaolie er det så Per A. Hansen siger man kan købe nede i Brugsen? Jeg mindes ikke at have set andet og hvis jeg søger på sojaolie finder jeg kun produkter til dyr.Der er sikkert delte meninger om brugen af soja til mennesker, men uproblematisk er det ikke.Rent hypotetisk og nu spørger jeg dig som kyndig udi landbrug. Lad os sige at markedet for sojaskrå faldt bort, global svinepest, global vegetarisme, muslimerne og/eller jøderne tager over e.lign, kunne sojabønderne så dyrker noget andet, eventuelt noget mennesker kunne indtage uden at fyre det gennem et varmblodet dyr først?\n@Niels Peter, der står flasker med sojaolie nede i brugsen, men sojaskrå fører de ikke. Den skal købes hos naboen, en foderstofforretning. Jeg fatter gansk enekelt ikke det prostyr der er om sojabønners anvendelse til plie of den tilhørende presningsrest, der forresten også findes hos enhver oliplantes frø, Palmeolie anvendes til foder, den bruges i sæber og hudplejemidler etc. Danmark importerer store mængder af resten fra sojaolieprsningen, overvejden fra Argentina. Restproduktet erstatter korn, der så benyttes i den humane ernæring. Det er fakte, jeg er målløs over det postyr der er om sagen, båret frem af en helt fordrejet klimadebat, hvor klimaets Sancho Panchaer kæmper for at redde jordkloden, der forresten endnu ikke er nået op på de normale temperaturer siden sidste Istid! Andre kredse er vil med genbrug og cirkeløkonomi og -ernæring. Mon ikke landbrugets folk er bedre til at styre dette, de har tros alt en noget længere uddannelse end ingeniører.\n#46 Per A. Hansen 9. august 2020 - 10:05\nBresler, presseresten fra sojaolieproduktionen klades sojaskrå, den anvendes ikke som et fødemiddel. Indirekte omdannes den via husdyrene til menneskeføde og er med til at lse de enorme problemer kloen har med at brødføde disse. I den overmætte del af kloden beskæfiger man sig meget med andre problemer, nemlig af deres drikkevand skal være kemisk ren, ja endnu mere rent. Man skal indtages alle pesticidrester (fra gamnmel tid) i 25 tons vand daglig for at få en mængde, der kan give lidt symptomer på et eller andet. Dødelig dosis af kemisk rent vand ligger omkring 6-7 liter, mens bekymringerne går på evt. nanogran fra roundup, der forresten er ugiftig. Ja man har mange fornøjelser i den overmætte del af kloden.\n#47 Michael Mortensen 9. august 2020 - 10:26\nJeg husker også at have set artikler der beskriver det scenarie. Men tror ikke det var mere end på papireret det skulle være muligt, jeg husker nemlig ikke at have set artikler om landmænd der gik i gang med en sådan produktion.\nBønner kan give absurd højt udbytte pr plante ved de rigtige forhold, men når areal og tidsforbrud tages med i ligningen så er er det ikke helt så imponerende.\nJeg dyrker selv klatrebønner i min parcelhushave. Høstes og snittes de enkelte bælge lige inden de for alvor begynder at modne, bliver udbyttet ekstremt højt, men det er volsomt tidskrævende.\nEn landbrugsrobot der kan erstatte manuelt plukke arbejde, vil gøre en stor forskel.\n#48 Erik Bresler 9. august 2020 - 10:37\nTænker nu det er søndag at det kanskesens, for nogle, bliver trivielt med for mange faktuelle informationer, måske er nedenstående link's en slags frikvarter med emnet in mente;-)\n#49 Per A. Hansen 9. august 2020 - 10:57\n@Benny, du har sikkert ret, men tro ikke på alt, hvad du læser i avisen. Sojaskrå har en særlig stor effekt der skyldes dens indhold af diverse aminosyrer, det viser tusindvis af fodringsforsøg gennem mange år.\nMåske er der store muligheder ved danskavlet protein, men i nogle planters protein er der enkelt ret ubehagelige stoffer.\nInden man begynder at avle proteinfoder selv, bliver der foretaget fodringsforsøg, jeg mener man har prøvet med flere bælgplanter, vikke, lupiner, bønner. Man har forsøgt med sojabønner, men vort klima egner sig ikke. Det er billigere at købe det i Argentina, det er billigt hvis det sker som returlast.\n#50 Niels Peter Jensen 9. august 2020 - 11:04\nDet er en gang sniksnak der er begrundet i manglende viden. 1. Sojaskrå er et spildprodukt efter presning af sojabønnerne, idet sojabønnen er en af klodens vigtigste fødevarer. Sojaskrå benyttes ikke i den humane ernæring.\nDu ved godt der er noget der hedder internet?\nFAO skriver lidt om restproduktet efter sojaolieproduktion: "Edible soy flours are made from dehulled beans, hence their relatively low crude fibre and high protein content. Soy flours (or grits) are classified according to their lipid content as follows: * Defatted soy flour, obtained from solvent extracted flakes, contains less than 1% oil." http://www.fao.org/3/t0532e/t0532e05.htm\nHusdyrene anvender bla. disse oma. spildprodukter til at fremstille fødevarer, spom du plæderer ivrigt for skal nedsættes? lyder hult når du tqaler om sultproblemer, når du ivrer for at nedsætte fødevareproduktionen, medmindre du plæderer for at mennessket (altså de andre, ikke dig) skal sætte sojaskrå, melasse, mask mv. på bordet?\nDet er dig, der bringer sult ind i debatten.\nAf respekt for de døde mennesker og ikke mindst børn, synes jeg du skulle bygge din åbenlyst usande narrativ på andet end på ryggen af hungerramte døde børn.\n#51 Karsten Henneberg 9. august 2020 - 11:31\nAt et spildprodukt som sojaskrå kan bruges til at fremstille forædlede husdyrprodukter er da glimrende, det er med til at holde sultproblemet lidt mere nede, du prøver det modsatte\nPAH - det ville nok være mere effektivt at anvende hele soya-bønnen til menneskeføde f.eks. i Tofu\n#52 Jan C Damgaard 9. august 2020 - 13:51\nBrugen af tofu og andre udgaver af fermenteret soja, begrænses af de amminosyrer det indeholder. Begrænsningen er ca. maksimalt et par skefulde dagligt. Det kan ikke dække det daglige behov for amminosyrer. Ufermenteret sojamel ville jeg ikke bruge.\n#53 Erik Bresler 10. august 2020 - 10:18\nBegrænsningen er ca. maksimalt et par skefulde dagligt. Det kan ikke dække det daglige behov for amminosyrer. Ufermenteret sojamel ville jeg ikke bruge.\nOplys venligst hvis det er forkert at formode det er begrundet på personlig smag og præferencer og ikke har nogen forbindelse til moderne videnskabelige kostråd fra uafhængige kilder.\nI følge sundhed.dk indeholder en varieret vegetarisk kost rigeligt protein inklusiv aminosyrer og den kost som flertallet af især ældre indtager skyder langt over målet. Hvis frygten ubegrundet skyldes hormonlignende stoffer kan det ikke anbefales at skylle efter med øl:\nFølgende er en typisk: "På den ene side og på den anden side" som problematisere for at slutte med at frikender soja for bivirkninger men ikke meget om virkning.\nsundhed.dk hænger, trods ovennævnte, uhjælpeligt fast i de gamle dogmer. Såsom mælk er sundt og en kilde til kalcium hvilket ikke kan være sandt når alle lande med et højt mælkeindtag også er plaget af knogleskørhed og lande med ringe indtag praktisk taget er fri for knogleskørhed. I øvrigt er mange plantemælk produkter tilsat calcium ligesom meget dyrefodder er.\nFraregnet tobak, alkohol og stillesiddende arbejde skyldes hovedparten af livsstilssygdomme animalske produkter hvilket ikke er en velset oplysning i et land der for ca 100 år siden med stor succes omstillede hele landbrugsproduktionen til animalske fødevare. Det vores bedsteforældre anså for festmad var animalsk og blev nydt ved sjældne lejligheder og indtaget med andagt i begrænsede portioner. Nu om dage med industrialisering og statstilskud er det hverdagskost med vigende sundhedstilstand og levealder til følge.\nDe senere års faldende salg og interesse burde retteligt imødegås med samme omstillingsparathed som for 100 år siden og ikke med fornærmet afvisning af moderne videnskabs oplysninger om sund ernæring.\nDer var engang hvor videnskaben anså kød og mælk som en nødvendig komponent i sund kost. Det var rigtigt dengang men nyere videnskab har underkendt den teori. Vi bliver hele tiden klogere. I øvrigt er det historisk set ikke længe siden det var en anerkendt antagelse at mindst en månedlig rus var gavnligt for en voksen mand .\nlæs eventuelt Mælk og Sundhed Hvad Er Det Du Drikker. Den har eksperter nærlæst uden at kunne finde fejl.\nTrods forannævnte hænger sundhed.dk fast i gamle dogmer og f.eks. anbefaler animalske kilder til B12 vitamin. Det lyder bagvendt når det fremføres at for at få nok B12 anbefales det at indtage animalske produkter fra dyr som har fået B12 vitamin i foderet. Hvorfor i alverden spiser vi ikke bare selv den vitaminpille og lader dyrene være!\nIndustridyr er spærret inde og mennesker går heller ikke på den bare jord længere og kan derfor ikke optage B12 vitamin den vej som vi alle har gjort de foregående mange årtusinder.\nI det hele taget problematisere sundhed.dk vegetarisme, især veganisme, og må følgeligt være det animalske landbrugs absolutte favorit :-) https://www.sundhed.dk/borger/patienthaand...\nMaria Felding har en sober gennemgang af mange spørgsmål om soja med en fyldig referenceliste. Et enkelt citat fra den læseværdige artikel: Fx. har mænd, der får soyamælk > 1 gang dagligt vist at have 70 % lavere risiko for udvikling af prostatacancer sammenlignet med mænd, der slet ikke drikker soyamælk. http://diaetist-felding.dk/artikler/svar-p...\nhttps://www.janssen.com/denmark/prostatakr... skriver at Prostatakræft er den mest almindelige kræftform hos mænd. sundhed.dk oplyser at der forekommer cirka 4.500 nye tilfælde i Danmark pr. år.\nSå måske var det en overvejelse værd at skifte kalvenes foretrukne kost ud med plantemælk. For eksempel et glas koldt eller varmt kakao-plantemælk. Der er flere mærker og mange smager ligefrem så godt at det er svært at nøjes med et glas:-)\n#54 Per A. Hansen 10. august 2020 - 10:37\n@Karsten det er da en udmærket ide, den benyttes da også i stor stil. Men behovet for sojaolie er stort, der er herfra der så bliver en rest tilbage, som ikke anvendes som fødemiddel. Det er også en glimernde ide at bruge al korn til menneskeføde, men en stor del anvendes til at fremstille alkoholiske drikke. Resterne herfra hølder man så i dyrene.\n#55 Per A. Hansen 10. august 2020 - 10:57\nDu ved godt der er noget der hedder internet?FAO skriver lidt om restproduktet efter sojaolieproduktion: "Edible soy flours are made from dehulled beans, hence their relatively low crude fibre and high protein content. Soy flours (or grits) are classified according to their lipid content as follows:\nJeg undrer mig over at nogle bliver ophidsede over at få at vide, hvad man bruger en af klodens vigtigste planter til, bl.a. til madolie, som igen er anvendt til at fremstille "kunstkød". Landbruget anveder ikke sojamel, den bruges i den human ernæring. Landbruget anvender udelukkende de rester, der bliver tilbage efter en presning, rester som ikke indgår som menneskeføde. Det er disse restprodukter, som husdyrene kan udnytte og omdanne til spiselige produkter. Husdyrene får ikke sojamel, men affaldet fra oliepresningen, alternativet er afbrænding eller gødning. Husdyrene udnytter i øvrigt affaldsstofferne fra ølproduktionen - masken - den omdannes til spiselige produkter. Sådan fungerer det. Fint du kan finde noget på internettet, som jeg forrsten kom på med modem for ca. 25 år siden, men der er menet forskel på sojamel og sojaskrå. Der er fortsat en efterspørgsel efter sojaolie, og en rentabel produktion er betingelsen for at dyrke den. Det sørger restproduktet for. Fodringen af husdyrene ligge i øvrigt langt over den humane ernæring vedrørende asammensætningen af diverse indholdsstoffer, her har sojaskrå vist sig særdeles effektiv til svinefodring pga. sannemsætningen af aminosyrer mv. Jeg har lige taget et klip fra en sådan analyse: https://www.dropbox.com/s/mj6d5cx4woup9c0/... I fodermiddelanalyserne ses på omkring 30 forskellige parametre som anvendes under planlægningen af foderplaner. Jeg fatter stadig ikke hvad de mange indsigelser går ud på, landbruget er optaget af at producere mest muligt med største kvalitet, det gør de godt, måske pga. deres uddannelse er noget længere end f.eks. en ingeniør?\n#56 Per A. Hansen 10. august 2020 - 11:14\n@Bresler, Hmm, homo sapiens udvikling er nær tilknyttet overgangen fra ren plantekost til at være kødspiser. Det gave mindre mave med mindre blodforsyning, der blev så mere blod til hjernen, der så kunne udvikle sig.\nJo, homo sapiens er tilpasset kødspiseri.\nMen jeg er da enig i betragtningerne vedrørende overdreven kødspiseri, men ikke at løsningen er helt at undlade kødspisning. Du går ind for økologiske varer, jamen økologisk landbrug er afhængig af husdyr, de leverer føden til planterne. Planter kan altså ikke leve uden de nødvendige mineralstoffer.\nDu har ret i levealderen har betydning. her ligger landmænd helt i top. Et stort forsøg i USA fandt at vegetarer levede længere end kødspisere!\nFoskellen var på ca. 3 uger, men det føles sikkert langt mere?\nDet er ikke landbruget, der bestemmer hvad der spises, det er forbrugeren. Økologiens opblomstring i 1980-erne skyldes en massiv TV-kampagne, det var også TV der fik indført produktionen af "Dansk kalv", så vi selv opfodrede kalvene i stedet for at køre dem til Holland. Jeg lavede i øvrigt et EDB-program til styring af denne produktion, produktionen gik fint, meget fin kødkvalitet med minimalt svind Men så mistede TV interessen, forbrugerne købte efter prisskiltene og maksimalt svind, ikke efter kvaliteten. Nu lader vi igen udlandet om at opfede kalvene. Forbrugerne har magten. Landmændene har den høje levealder!\n#57 Jan C Damgaard 10. august 2020 - 13:49\nJeg har to link 8. august 17:40. Så hvad der menes med ovenstående, må bero på bortfiltrering af oplysninger mod læserens overbevisning. Er de sikker på at det ikke er dem der er uforskammet subjektivt?\nNå, nu trænger jeg til en plantekaffe (sort).\n#58 Jan C Damgaard 10. august 2020 - 14:21\nHer er endnu en artikkel om soja er sundt eller ej: https://www.madforlivet.com/viden-og-forsk...\n#59 Erik Bresler 10. august 2020 - 17:21\nHvis jeg kan opnå noget ved at være uforskammet vil jeg gerne prøve på opfordring, men indtil videre er hverken uforskammet eller subjektiv en del af min strategi ;-)\nAlun Biggart er en næsten for frisk fyr. Han skriver på alun.dk: Den bedste kilde til at læse mere om soja er ”The Weston A price foundation". ”The Weston A price foundation" har en meget aggressiv markedsføring der betinger tilmelding til et læringsprogram omhandlende traditionelle fødevare før jeg får lov til at se hjemmesiden. Når det er sket oplyser de selv at være sat i verden for at promovere animalske fødevarer og det helt utroligt sunde fedt noget af det indeholder.\nDe to ovenstående er ikke faktabaseret ligesom Anette Harbech Olesen der laver de mest vidunderlige opskrifter med tilsvarende fantastiske billeder, men tror at den soja de spises i vesten er GMO soja. Det sidste link har mine internet browsere problemer med. Det jeg har nået at læse ser ud til at tage mere end en eftermiddag at få styr på.\nP.S. Prøv havremælk til kaffen, der er sikkert et eller anden forfærdelig i den men det smager helt subjektivt godt! Ligesom fløde bare uden den kvalmende fede fornemmelse.\nVender tilbage når der er mere hold på lægelatinen i https://www.healthline.com/nutrition/soy-g...\n#60 Christian Holmen 10. august 2020 - 18:36\nNår man nævner GMO så husk at næsten alle planter vi spiser i dag er genetisk modifiserede, GMO betyder kun at der kunstigt er indsat et gen, normalt så det kan tåle roundup. Resten er modificerede med stråling eller andre kilder der laver mutationer. Vi ville få bedre og sundere fødevarer hvis man brugte en mere målrettet teknik som crisper.\n#61 Niels Peter Jensen 10. august 2020 - 19:00\nHvis vi ellers tager Alun Biggarts betragtninger om sojaens fortrædeligheder alvorligt er det slut med at buge soja til human føde. Hvilket medfører at der ikke er et "affaldsprodukt" fra sojaproduktion, som dyrene kan få at æde.\nHvilket bringer mig frem til min pointe om, at vi skal dyrke mad til mennesker istedet for til dyr.\n#62 Niels Peter Jensen 10. august 2020 - 19:07\nLandbrugets usande narrativ\nLandbruget anvender udelukkende de rester, der bliver tilbage efter en presning, rester som ikke indgår som menneskeføde.\nHvilket så en let varieret gentagelse af din usande narrativ om at dyr udelukkende lever af rester fra fødeproduktion til mennesker.\nFAO skriver lidt om restproduktet efter sojaolieproduktion: "Edible soy flours are made from dehulled beans, hence their relatively low crude fibre and high protein content. Soy flours (or grits) are classified according to their lipid content as follows: * Defatted soy flour, obtained from solvent extracted flakes, contains less than 1% oil."\n#63 Niels Peter Jensen 10. august 2020 - 19:16\nDet er ikke landbruget, der bestemmer hvad der spises, det er forbrugeren.\nHer er vi meget enige; det er forbrugeren der bestemmer hvad der spises.\nHvilket betyder at forbrugeren ikke skal falde for din og andres usande narrativ om at dyr udelukkende lever af rester fra fødeproduktion til mennesker.\nForbrugeren skal vurdere om han føler en forpligtigelse for miljøet og klimaet, hvis det er tilfældet kan han tage et personligt ansvar og reducere sit kødindtag.\nMan må også sige, at et reduceret kødindtag er godt for miljøet, klimaet, sundheden, den personlige økonomi, Danmarks økonomi og ens tidsforbrug ved i køkkenet, så det er nok det område hvor man får mest "value for money"\n#64 Jan C Damgaard 10. august 2020 - 19:19\nSå er den ikke sort. :) Desuden nøjes jeg med havregrød om morgen, med mælk til.\nDesuden har jeg intet imod brugen af sojaprotein. Det skal bare bruges med måde, som de gør i asien.Min onkel var alergisk overfor animalsk protein, så han var tvunget til alternativer som sojaprotein.\n#65 Jan C Damgaard 10. august 2020 - 19:30\nLæs lige om sojaprotein, det er noget andet end soja-mel. Der er mange ingredienser baseret herpå.\nDesuden dehulled betyder afskallet, hvorfor jeg har skrevet om soja-skaller.\n#66 Niels Peter Jensen 10. august 2020 - 20:04\nKunne vi prøve at gøre en indsats på at undgå at opfinde nye ord hele tiden?\nHvis vi starter med en sojabønner kan den deles i tre fraktioner:\nSojakernen; den del af sojabønnen der er tilabage når olien er ekstraherets.\nKan du være enig opdelingen i tre fraktioner og navnene jeg har givet de tre fraktioner?\n#67 Jan C Damgaard 10. august 2020 - 23:27\nJeg opfinder ikke nye ord, men lægger vægt på at bruge de rigtige. Hvis flere andre gjorde ligeså, var der ikke kim til misforståelser.\nNB! Den afskallede sojabønne er soja kim. Det er denne kim olien ekstraheres fra. Resten bliver til skrå, kage eller flakes. Den sidste fraktion kan rafineres yderligere til forskellige andre dele, herunder sojaprotein. Mere herom se Soybean på https://en.wikipedia.org/wiki/Soybean\n#68 Niels Peter Jensen 17. august 2020 - 22:09\nDet lyder fint, så bør vi kunne blive enige om et ordbrug.\nNB! Den afskallede sojabønne er soja kim. Det er denne kim olien ekstraheres fra. Resten bliver til skrå, kage eller flakes. Den sidste fraktion kan rafineres yderligere til forskellige andre dele, herunder sojaprotein.\nJeg forstår det sådan at man starter med den afskallede sojabønne kaldet er soja kim. Denne kan dele i fraktioner, ved et ekstrationsproces.\nEkstratet; sojaolie som f.eks kan bruges til:\nSojaolie, ofte i en blanding kaldet salat olie eller vegetable oil.\nIngrediens til industriel fødevare produktion\nRafinatet; den faste del eller bare resten, som blandt andet kan bruges til:\nProtein pulver, hvilket er en yderligere raffinering\nKan vi nogenlunde blive enige om ovenstående?\n#69 Jan C Damgaard 17. august 2020 - 23:13\nNemere selv at søge oplysningerne, som dem der findes på wikipedia. Ellers find dem med enhver søgemaskine. Til nød kan et leksikon bruges.\n#70 Niels Peter Jensen 18. august 2020 - 18:24\nNu ved jeg det jo godt, så det er der ingen grund til.\nDet kunne være interessant hvorfor du kommer med nedentående udsagn, når vi begge ved at rafinatet fra ekstrationsprocessen kan bruges til andet end sojaskrå og dermed til human føde.\n#71 Jan C Damgaard 18. august 2020 - 19:47\nVi talte om presserester fra oliemøllerne, noget andet er ekstraktion til andre formål. Det er et mere forarbejdet produkt, der har til formål at fjerne de skadelige stoffer bønnerne har. Det kan ikke bruges ubehandlet. Ingen skal forledes til at sætte helbredet på spil, men korrekt behandlet er det et fortrinligt produkt.\n#72 Niels Peter Jensen 18. august 2020 - 20:04\nSå er vi fremme ved at man ikke behøver producere sojaskrå til foderbrug, som du selv skriver "korrekt behandlet er det et fortrinligt produkt.".\n#73 søren ploug 18. august 2020 - 22:06\nJeg har i 50 år brugt både sojabønner og sojamel i min madlavning - sundt og velsmagende - du skulle prøve det :-)\nJeg har fulgt din opfordring og faldt over denne artikel: https://denstoredanske.lex.dk/sojab%C3%B8nne\n#74 Jan C Damgaard 19. august 2020 - 00:14\nSpirer, tofu og anden behandlet soja bruger jeg af og til. Andre bønner bruger jeg da også. :-)\n#75 Erik Bresler 27. august 2020 - 12:07\nGanske som hyldebær der er giftige rå men særdeles sunde efter opvarmning bla.a. grundet indholdsstoffer der også findes og anprises som sunde i vindruer, der gæret til rødvin fortsat rummer samme indholdsstoffer.\nOvenstående bemærkning om hyldebær ville naturligvis være formulere ganske anderledes hvis ærindet var at inficere læseren med en gnavende tvivl om det fornuftige i at skrive hyldebær ind i en sund og alsidig kost;-)\n#76 Jan C Damgaard 27. august 2020 - 13:45\nSå er de hormonforstyrende indhold ikke nævnt. Men de står der også.\n#77 Erik Bresler 27. august 2020 - 18:46\nHormonforstyrrende? Hvad forstyrre hvem og hvordan? Dokumenter venligst. På forhånd tak.\n#78 Jan C Damgaard 27. august 2020 - 23:24\nAlt med måde. https://www.health.harvard.edu/staying-hea...\n#79 Erik Bresler 30. august 2020 - 17:29\nDer mangler dokumentation for den fremførte påstand om en hormonforstyrrende virkning! Teksten taler om indhold af hormoner ikke om hormonforstyrrende. Det er ønsketænkning.\nSelvfølgelig alt med måde. Det er temmeligt umuligt at forestille sig at landets ernærings ekspertise skulle stille sig op og erklære at den eller den frugt eller grøntsag skal man ensidigt spise meget af. Parolen har de sidste mange årtier lydt: Spis varieret!\nDet nævnes i linket fra Harvard at hormonindhold kunne have negativ effekt, det er ikke en undersøgelse men en bemærkning. At hormonindhold kunne have negativ effekt kan med samme rette siges om komælk ,øl o.m.a.\nEn Googlesøgning på: Which foods have the most hormones? Svarer følgende:\nFrø: hørfrø og sesamfrø. Frugt: abrikoser, appelsiner, jordbær, ferskner, mange tørrede frugter. Grøntsager: yams, gulerødder, lucerne spirer, grønkål, selleri. Sojaprodukter: tofu, miso suppe, soja yoghurt. Mørkt rugbrød. Bælgfrugter: linser, ærter, pinto bønner. Oliven og olivenolie. Kikærter.\nMere om hormoner: https://www.mdvip.com/about-mdvip/blog/foo...\nHumleekstrakt anbefales til at mindske hedeture i overgangsalderen og søvnproblemer for begge køn. Humle under hovedpuden har været brugt som sovemedicin. kids don't try this at home.\n#80 Karsten Henneberg 30. august 2020 - 19:03\nEB - sjovt at tage dig på ordet! https://www.google.com/search?q=Which+food...\nGoogle forespørgslen giver absolut IKKE noget entydigt svar\n#81 Erik Bresler 30. august 2020 - 21:41\nDet er vi helt enige i. Min pointe er at om det var så farligt som nogle meget gerne så, så havde soja en mere fremtrædende position på listen.\nThe American Cancer Society har en tilsyneladende sober artikel om soja: Soy and Cancer Risk: Our Expert’s Advice https://www.cancer.org/latest-news/soy-and...


Outlook til Office 365 Outlook 2019 Outlook 2016 Outlook 2013 Office 2010 Flere... Mindre\nSupport- og genoprettelsesassistent til Office 365\nSupport- og genoprettelsesassistent til Office 365kan hjælpe dig med automatisk at diagnosticere og løse en lang række Outlook-problemer. Du skal hente programmet til din lokale computer, logge på med din arbejds- eller skolekonto og vælge det problem, du vil have hjælp til.\nSupport- og genoprettelsesassistent-værktøjet kører en række diagnosetests på din computer og hjælper dig med at konfigurere en ny profil eller løse andre problemer. Hvis nogle af testene mislykkes, får du forslag til løsninger, der kan afhjælpe dit problem. Bemærk, at dette værktøj i øjeblikket kun er tilgængeligt for Office 365-kunder.\nHvis du vil hente og installere værktøjet, skal du klikke på følgende link: hente Support- og Genoprettelsesassistent til Office 365. Når installeret, starter programmet automatisk.\nKan finde flere oplysninger og installere værktøjet, skal du se: automatisk diagnosticere og løse problemer med Outlook.\nOffice 365 Supporthjørne: Disse videoer er oprettet af Office 365-supportmedarbejdere som en hjælp til at få mere at vide om Office 365 og fokuserer på supporttendenser og de mest populære svar og løsninger på spørgsmål og problemer.\nCalCheck er et program, der kontrollerer din Outlook-kalender for problemer og udfører forskellige kontroller af generelle indstillinger som f.eks. tilladelser, ledig/optaget udgivelse, delegeret konfiguration og automatisk reservation. Derefter kontrolleres hvert element i kalendermappen for kendte problemer, der kan medføre uventet funktionsmåde, f.eks. møder der ser ud til at mangle.


Nørre Aaby Skole må droppe en 0. klasse: Forældre vælger privatskole | Middelfart | fyens.dk\nNørre Aaby Skole må droppe en 0. klasse: Forældre vælger privatskole\nPubliceret 21. januar 2018 kl. 08:00\nSkoleleder på Nørre Aaby Realskole, Carsten Krag, har godt kunnet mærke en stigende efterspørgsel efter privatskolens 0. klasse. Privatskolen har to spor i 0. klasse, mens den lokale folkeskole fra næste skoleår må nøjes med ét spor. Arkivfoto: Yilmaz Polat\nFlere og flere forældre vælger at sende deres børn på privatskole. I Nørre Aaby betyder det, at den lokale folkeskole kun vil have én 0. klasse efter sommer.\nNørre Aaby: Efter flere år med en relativ stabil andel af forældre, der foretrækker at sende deres børn på privatskole, stiger andelen nu markant forud for det kommende skoleår.\nSiden skoleåret 2014/2015 har mellem 16 og 17 procent af forældrene valgt private alternativer til folkeskolen, når børnene har skulle begynde i 0. klasse. Det tal stiger i det kommende skoleår til knap 21 procent.\nMest markant er udviklingen i Nørre Aaby, hvor antallet af elever i 0. klasse på den lokale folkeskole falder fra 36 børn i det nuværende skoleår til 24 børn efter sommerferien. Det betyder, at skolen for første gang i mange år kun vil have én 0. klasse, der til gengæld vil have en højere klassekvotient end normalt. Modsat stiger elevtallet på Nørre Aaby Realskole, hvor der for første gang i mange år vil være fuldt booket op i skolens to 0. klasser.\nSkoleleder på Nørre Aaby Realskole, Carsten Krag, har aldrig før oplevet så stor en søgning til skolen.\n- Jeg har ikke oplevet så stor tilslutning i de 12 år, jeg har været skoleleder. Så vi er da bestemt både glade og stolte over at blive valgt til på den måde. Især, når det sker i en tid, hvor børnetallet falder. Det er godt med godt på, siger Carsten Krag, der vurderer, at forældrene blandt andet sætter pris på den korte vej fra beslutning til handling på privatskolen:\n- Vi har et rigtig godt renommé i forhold til det faglige og i forhold til tryghed og trivsel, og så er vi så privilegerede, at der er meget kort vej til beslutningstagerne, siger Carsten Krag.\nDet er klart, at vi som lokal skole vil kigge på, hvad der kan ligge bag den negative udvikling, så vi kan forsøge at vende den.\nMartin Falk, skoleleder på Nørre Aaby Skole\nFjelsted Harndrup tager markant dyk: Små skoler får endnu færre elever\nHos skoleleder på Nørre Aaby Skole, Martin Falk, er der først og fremmest ærgrelse over, at skolen går fra to til et spor i 0. klasse.\n- Vi ville selvfølgelig rigtigt gerne have nok elever til at have to spor. Det giver en bedre dynamik og gør, at børnene kan skabe flere relationer. Men man må bare konstatere, at der er for få børn i området. Det faldende børnetal er i hvert fald en del af forklaringen, siger Martin Falk, der nu vil forsøge at komme lidt bag om tallene.\n- Det er klart, at vi som lokal skole vil kigge på, hvad der kan ligge bag den negative udvikling, så vi kan forsøge at vende den, siger han.


Service af varmepumper | Spar på el-regningen i Hasselager\nMontering af varmepumper nær Stilling, Skanderborg, Hasselager og resten af Østjylland\nHos Hørning Installation står vi klar til at hjælpe dig, hvis du er på udkig efter en varmepumpe til din bolig, sommerhus, kolonihave eller dit erhvervsmål.\nVi tilbyder både luft til luft, luft til vand samt jordvarme, hvilket betyder vi kan finde en løsning til ethvert behov. I tidens løb har vi monteret adskillige varmepumper for vores mange kunder, og kan derudover også stå for både vedligeholdelse og service af dem.\nVi er bl.a. medlem TEKNIQ, KMO - godkendt og VE -godkendt , samt ISO 9001:2015 certificeret indenfor køl.\nVi tilbyder også en serviceaftale til din varmepumpe. Klik på linket for at læse mere. Du kan bestille et service-abonnement til din varmepumpe og/eller ventilationsanlæg allerede den dag du får det installeret, så behøver du ikke bekymre dig om vedligehold og vi husker det årlige eftersyn for dig. Husk der er lovkrav om årligt eftersyn på varmepumper med over 1kg kølemiddel.\nVi forhandler mærker som bl.a. BOSCH, VØLUND, Thermia, MIDEA, Mitsubishi, Carrier, Hitachi, mv.\nSpar penge på varmeregningen med varmepumpeløsning\nHvad enten du er i gang med et nybyggeri, en renovering, en tilbygning eller sommerhus og kolonihave, kan en varmepumpeløsning være en rigtig god investering.\nDer er rigtig mange penge at spare, hvis du skifter dit oliefyr ud med en varmepumpe, og vi rådgiver dig gerne til den rigtige løsning. Vi har stort kendskab til branchen, og deler naturligvis gerne ud af vores viden, hvis du overvejer at skifte dit gamle anlæg ud med en varmepumpe.\nVi har rådført og søgt energitilskud for mange kunder. Vores rådgivning om energieffektive løsninger bygger på stor faglig viden, og vores serviceteam er din garanti for tryghed. Hørning Installation har været leverandør af tekniske løsninger siden 1930.\nHar du brug for hjælp med varmepumper?\nDu er altid velkommen til at kontakte os, hvis du overvejer at investere i en varmepumpeløsning. Hvis du ønsker at høre mere om dine muligheder hos os, eller blot har spørgsmål til vores arbejde, kan vi kontaktes på telefon 86 92 10 17 eller på mail post@h-inst.dk\nVi har installeret adskillige varmepumper i bl.a. Skanderborg, Hørning, Stilling og Hasselager – men vi kører naturligvis også i resten af Danmark.\nHos Hørning Installation har vi også mange års erfaring som elektriker og EL installatør, samt arbejdsområder som VVS og industriservice. Kontakt os i dag og hør nærmere.\nEn luft til luft varmepumpe er EL drevet\nog leverer ca. 4 – 6 gange så meget\nvarmeenergi ud, som den anvender i\nEn luft til luft varmepumpe kan normalt\nbåde varme og køle samt blæse (og affugte)\nVarmepumpen har typisk en levetid på 10 -15 år\n& den kræver lidt vedligehold – samt årligt eftersyn.\nSådan fungerer en luft til luft varmepumpe?\nEn luft til luft varmepumpe består af en indedel\nog en udedel. Udedelen trækker energi ud af luften udenfor, hvilket typisk er muligt helt ned til -20 grader. Via indedelen sendes varmen ind i huset hvor den anvendes til rum opvarmning.\nEn luft til vand varmepumpe er EL drevet.\nDen kan typisk levere 3 – 5 gange så meget\nvarmeenergi ud, som den anvender i EL-energi.\nAnvendes både ved nye installationer men er\nogså særdeles anvendelig ved udskiftning fra\neksempelvis oliefyr eller pillefyr.\nVarmepumpen har typisk en levetid på 20-25 år.\nDen kræver minimal vedligeholdelse og et årligt eftersyn.\nEn luft til vand varmepumpe, består af en indedel og en udedel. Udedelen trækker energi ud af luften udenfor og via indedelen anvendes den til at opvarme varmt brugsvand og rumvarmen via gulvvarme og/eller radiatorer.\nEn jordvarme varmepumpe er EL drevet. Via indedelen anvendes den til at opvarme varmt brugsvand og rumvarmen via gulvvarme og/eller radiatorer. Moderne varmepumper er så effektive af de kan opvarme din bolig selv i hård frost, når blot anlægget er dimensioneret korrekt. Dermed har du ikke behov for en supplerende varmekilde.\nMed en levetid på mellem 20 og 25 år er et jodvarmeanlæg en rigtig god investering. Det kræver minimal vedligeholdelse og et årligt eftersyn. Ved udskiftning fra eksisterende oliefyr eller lign. gør besparelsen på dit energiforbrug oven i købet, at et jordvarmeanlæg typisk er sparet ind efter 6-8 år.\nSådan fungerer en jordvarme varmepumpe\nEt jordvarmeanlæg består af slanger i jorden og en varmepumpe der består af en indedel. Slangerne lægges i jorden i ca. 1 meters dybde Slangerne i jorden er fyldt med brine som pumpes rundt af\nindedelen. Indedelen trækker energien ud af jorden/væsken.\nForhandler / installatør af Vølund Varmepumper og Pillefyr\n3 års garanti & 5 år på kompressor


Kom godt gennem boligkøbet med en boligadvokat | faa.dk\nKom godt gennem boligkøbet med en boligadvokat\nEn boligadvokat er en advokat, der ved alt, hvad der er værd at vide om køb og salg af ejendomme. Står du og skal købe et nyt hus, er det derfor en virkelig god ide at tage fat i en boligadvokat, så du kan få den nødvendige vejledning og sparring. Som køber står man ofte lidt mere alene på boligmarkedet end en sælger. Mange sælgere benytter en ejendomsmægler til at tage sig af alt det praktiske og juridiske. Som køber må du ud og finde en køberrådgiver, for eksempel en boligadvokat, der kan styre dig trygt gennem boligkøbet.\nFå en tryg købsproces\nDet er meget utrygt at stå og skulle købe en bolig uden at have en erfaren køberrådgiver med i processen. Der er så mange forskellige ting, der skal tjekkes og læses og vurderes, at man bliver helt træt, inden man overhovedet er kommet i gang. Dokumenterne kan være svære at gennemskue, det er svært at vurdere om prisen er sat rigtigt og, hvad det egentlig er, der står i tilstandsrapporten. Der kan også være dokumenter, der mangler og som skal indhentes. Og værre endnu måske opdager man slet ikke, at de mangler og kan pludselig stå der med håret i postkassen, når købet er gjort. Der er en grund til, at advokater specialiserer sig i bolighandler. Det er ikke noget man bare lige kan fikse i en håndevending, når man ikke har forstand på det.\nUndgå fejl og faldgruber\nDet er godt givet ud at få en boligadvokat til at hjælpe sig med et boligkøb. Det giver en tryghed og et overskud at vide at sagen er i erfarne og dygtige hænder, og at alt går efter bogen. En boligadvokat ved, hvor der kan være faldgruber i en bolighandel. Via erfaring og viden ser de straks, hvis noget mangler eller ser uldent ud. Det er heller ikke sikkert, at man selv husker at kigge på bolighandlen fra et lidt større perspektiv.\nMåske har man forelsket sig i en bolig og kan slet ikke holde ud, hvis man ikke får den. Hvis det er tilfældet, kan man hurtigt komme til at se gennem fingre med detaljer, som kan vise sig at være vigtige og måske ikke særlig heldige. Det er endnu en god grund til at alliere sig med en professionel, der ikke er følelsesmæssigt involveret, og som ser det hele udefra.\nEn der kan vurdere om huset er det værd, som det er sat til salg til. En som kan kigge på lokalplanen og sikre sig, at der ikke sker ændringer, der kan forårsage en forringelse af boligens værdi på sigt, eller som kan blive en plage for boligens beboere. Uden en ejendomsadvokat kan man desværre gå hen og gøre en dårlig handel til stor fortrydelse mange år frem.


Vi kunne simpelthen ikke selv finde en løsning.\nDet var naboen heldigvis med på. Med to treværelseslejligheder over hinanden, var det for eksempel pludselig nemmere at flytte rundt på rørføring og andre installationer. Arkitekten fik vendt rundt på alle tanker, fortæller hun og tilføjer:\nHan fik os til at se, at man sagtens kunne flytte både køkken og bad og dermed skabe helt nye rumløsninger og mere lysindfald, forklarer Birgitte.\nDet var dog helt klart arkitekten, der fik det hele til at hænge sammen. Og han lyttede meget til vores behov og forstod vores familie. Vi ville gerne have, at alle kunne have deres eget værelse at trække sig tilbage på. Men samtidig ville vi bruge mest plads på fællesarealer, fordi det er her, vi bruger mest tid, siger Birgitte. Hvor hun og hendes mand var ude i alle mulige krummelure-løsninger med en hems hen over trappen til den nederste lejlighed, kunne de godt se, at Thomas Hjort var mere på rette spor, når han holdt fast i, at de havde brug for regulære rum.\nVed at flytte køkken og bad ind på midten, kunne vi skabe værelserne ude langs med vinduerne mod gården og gaden. Og så lavede vi nogle løsninger, der også sikrede lys gennem rummene i midten. For eksempel et smalt vindue inde i køkkenet, som fører ud til et værelse, hvorfra der kommer dagslys, forklarer Thomas Hjort.\nDet gjorde selvfølgelig, at vi tænkte kreativt. For eksempel købte vi et billigt køkken og skar derefter selv nogle fine låger ud i MDF-plader og malede dem mange gange for at sikre holdbarhed og glans. Vi havde heller ikke råd til en dyr køkkenbordplade, så vi købte en almindelig bøgeplade og sortbejdsede den, sleb den ned og gav den en hel masse lak. På den måde fik vi en både praktisk, holdbar og flot bordplade, forklarer Birgitte.


Tabberts retro-æg får en storebror\nT@B har været populær lige siden den kom frem i 2002. Og nu kommer der en storebror med mere komfort og toilet. Den vakte berettiget opsigt, da den kom på markedet i 2002. T@B var den ultimative campingvogn for unge eller for den sags skyld lidt ældre uden børn, som vil være anderledes på ferien og uden luksuriøse tilbøjeligheder.\nSiden har T@B nærmest opnået kultstatus, og den lille ægge- eller dråbeformede campingvogn blev siden verdensrekordholder, da den i 2004 opnåede den formidable hastighed af 230,978 km/t, med en Porsche Cayenne Turbo som trækkende bil.\nStabilitet og vindmodstand er absolut de vigtigste aspekter for at kunne opnå sådanne hastigheder. For et vogntog er stabilitet for sikkerheden, og vindmodstanden er afgørende for brændstofforbruget.\nMen verdensrekorden var næppe, hvad Albert Tabbert for 55 år siden havde forestillet sig, da han satte sin første campingvogn i produktion. Vognen blev kaldt Tabbert-Ei – altså Tabbert Æg – og den blev starten på et campingeventyr for Tabbert Caravan GmbH.\nT@B var fabrikkens jubilæumsvogn som det genopstandne æg, og nu i 2008 får den endelig en længe ventet storebror.\n”Den retro-designede T@B fra 2002 blev utrolig populær, men i dag er kravene til komfort blevet større, og den lille vogn mangler et toilet for at opfylde manges krav. Samtidig er mange seniorer uden børn også faldet for T@B’s nomadeagtige status. Derfor har Tabbert lavet en ny T@B 400 TD”, siger Martin Kolst fra Procamp, der er agent for Tabbert i Danmark.\nTrods sine beskedne indvendige mål på 223 gange 394 centimeter er der blevet plads til et lille toilet, hvor pladsen alligevel ikke føles trang. I bagenden er der en fast dobbeltseng på tværs af vognens bredde. I front kan spisekrogen med to pladser i futuristisk design reddes op til en bred enkeltseng.\nGenerelt byder vognen på et spændende og anderledes maritimt design, som elegant går igen på toilettet. 400 TD er som standard udstyret med køleskab og blæsevarme.\n”Men som en særlig detalje har designerne lavet et motorstyret vindue i taget på bagenden af vognen som kan fjernbetjenes. Så man kan ligge og nyde stjernehimlen fra den store, behagelig dobbeltseng”, fortæller Martin Kolst.\nT@B er en let vogn, der kan trækkes af de fleste mindre familiebiler, og den vil derfor tiltale den stadigt voksende skare af miljøbevidste forbrugere. Og så har T@B 400 TD samme muligheder for individuel opbygning som den mindre T@B. Man kan altså tilføje den sølvgrå ’dråbe’ både frække og elegante farver på kantlister og vinduespaneler sammen med de smarte alufælge, ligesom den uundværlige fladskærmsholder heller ikke behøver at mangle, når turen går ud i naturen eller på storbyferie.\nLæs mere hos Tabbert\nPressemeddelelse / Foto: Procamp


Mikkel har gjort egne rejseerfaringer til sin levevej: Det skal være nemt at søge visum | vafo.dk\nMikkel har gjort egne rejseerfaringer til sin levevej: Det skal være nemt at søge visum\nMikkel Bitsch fra Tørring ejer firmaet visumansøgning.dk, der hjælper både store virksomheder og private med at skaffe visum. Foto: Mads Dalegaard\n36-årig mand fra Tørring står bag firmaet visumansøgning.dk. Firmaet hjælper både erhverv og private, der skal udenlands og har oplevet stor fremgang under corona.\n27 dec. 2021 kl. 15:43\nTørring: Det kan være et større puslespil at få alle brikker til at falde på plads, hvis turen går til et land, hvor der kræves visa for at rejse ind. Det ved 36-årige Mikkel Bitsch fra Tørring alt om. Han ejer firmaet visumansøgning.dk og har gjort det til sit speciale at hjælpe med at få visa og andre indrejsepapirer på plads.\nKunderne kommer fra alle dele af erhvervslivet og spænder lige fra mediebranchen til produktionsvirksomheder. Men også private henvender sig til visumansøgning.dk for at få hjælp. Udover visa hjælper firmaet blandt andet også med flybilletter, arbejdstilladelser og loyalitetspapirer som for eksempel oversættelse af coronapas fra et sprog til et andet.\n- Vores arbejde handler rigtig meget om tillid. Vi beder jo om at få folks pas udleveret og skal håndtere personfølsomme oplysninger. Derudover er det vigtigt, at vores ansatte hurtigt kan sætte sig ind i nye og indimellem komplekse sager, fortæller Mikkel Bitsch, der stiftede firmaet i 2016.\nVores arbejde handler rigtig meget om tillid. Vi beder jo om at få folks pas udleveret og skal håndtere personfølsomme oplysninger. Derudover er det vigtigt, at vores ansatte hurtigt kan sætte sig ind i nye og indimellem komplekse sager.\nMikkel Bitsch, ejer af visumansøging.dk\n- Det er meget vigtigt, at de dokumenter, som der skal bruges til en ansøgning om visa, ikke indeholder fejl. Ellers er det forfra. Hvis man siger nej til at prøve at løse en opgave, så lykkedes det heller ikke. Vi har den holdning, at intet er umuligt, tilføjer han.\nVisumsøgning.dk beskæftiger fem ansatte og har hovedkontor på Østerbro i København tæt på ambassadekvarterne. For nylig fik firmaet kontor i Dandyparken i Vejle, hvor det er planen, at der fast skal sidde et par ansatte. På den måde dækker firmaet kunder i det meste af Danmark, siger Mikkel Bitsch.\nMikkel Bitsch fik idéen til visumansøgning.dk på baggrund af egne rejseerfaringer. Firmaet har hovedsæde i København, men som noget nyt også kontor i Vejle. Foto: Mads Dalegaard\n- Når corona en gang har lagt sig og vi er ovre det, så vil vi gerne åbne kontorer i Skandinavien i Norge, Sverige og Finland. Men ikke før, siger han.\nNetop corona har givet firmaet ekstra at lave, og for første gang i firmaets levetid har det seneste regnskab vist et plus på 800.000 kroner før skat.\n- Kort før corona sælger jeg virksomheden til to investorer og køber den tilbage til en langt mindre pris, da de nye ejere kommer i knibe grundet nedlukninger i Danmark og resten af verden. Ingen synes på daværende tidspunkt, at det var en god ide at købe virksomheden tilbage, men det viste sig ikke at være sandt, da Visumansøgning.dk i år laver det højeste overskud til dato, siger Mikkel Bitsch og tilføjer, at man ikke skal give op, men i stedet tro på sin mavefornemmelse.\nFirmaet blev stiftet i 2016 af Mikkel Bitsch fra Tørring\nVisumansøgning.dk har hovedkontor i København, men også et kontor i Dandyparken i Vejle\nDer er fem ansatte, men det er planen med tiden at åbne flere afdelinger\nFirmaet hjælper både erhvervskunder og private om for eksempel ansøgning om visa, arbejdstilladelser og flybilletter.\n- Selvom corona betød, at flyene holdt stille, og stort set ingen rejste, var der alligevel nogle, som havde behov for at rejse ud. Dem har vi hjulpet. Corona har betydet flere nye regler at forholde sig til fremover, siger Mikkel Bitsch og fortsætter:\nSelvom corona betød, at flyene holdt stille, og stort set ingen rejste, var der alligevel nogle, som havde behov for at rejse ud. Dem har vi hjulpet. Corona har betydet flere nye regler at forholde sig til fremover.\nMikkel Bitsch, ejer af visumansøgning.dk\n- Vi er optimistiske omkring fremtiden. Kina udgør 70 procent af vores omsætning, så når de åbner igen, vil vi kunne mærke det. De er ikke med i vores seneste regnskab.\nDrømt om sit eget\nMikkel Bitsch stammer oprindelig fra Vejle, hvor han efter folkeskolen blandt andet arbejdede som tømrer, som stilladsarbejder og som salgschef. At han nu bor i Tørring, skyldes kæresten og deres i alt tre børn.\nVisumansøgning.dk, som Mikkel Bitsch står bag, hjælper kunderne med at rejse til lande i hele verden. Foto: Mads Dalegaard\n- Hun boede i Tørring, da jeg mødte hende. Jeg vidste, at det var hende, jeg ville være sammen med, så derfor blev det sådan, siger han og uddyber:\n- Jeg har ellers rejst en del gennem årene og boet halvtandet år i Dubai. Det er mine egne erfaringer både i forbindelser med rejser, og hvad jeg ellers har lavet, som jeg nu trækker på.


Bjørnemor...: Nu er det tid for henkogning af tomater...\nNu er det tid for henkogning af tomater...\nNogen har mange tomater...Det har jeg ikke...Men snart får jeg det drivhus som jeg så længe brændende har ønsket mig...så næste år, skal der dyrkes tomater i stor stil.\nHeldigvis har jeg kontakter der kan skaffe tomater i store portioner, så 10 kg tomater er blevet henkogt og sammen med et mindre lager i spisekammeret, skulle der være nok til vinterens retter, hvori der indgår tomater, hvilket vil sige ganske mange her i huset.\nJeg bruger den gammelkendte Camilla Plum opskrift når jeg henkoger tomater... Du finder opskriften her\nMed hensyn til henkogning... Så er der ikke noget at være nervøs for...Jeg har henkogt masser af tomater og peber, for den sags skyld, osse... Jeg har kun en enkelt gang oplevet, at et glas gik i stykker og det var kun i form af en revne, jeg først opdagede da glassene var kølet af. Hvis bare man gør som der står i opskriften, og sørger for at glassene ikke rører ved hinanden, skulle der ikke være nogen ko på isen.\nJeg lader enten glassene køle af i ovnen, efter at lågene er skruet fast på, eller lader dem køle af på køkkenbordet, dækket godt ned så de ikke afkøles for hurtigt. Her er det også vigtigt ,at glassene ikke rører ved hinanden, på grund de spændinger der opstår når glas opvarmes og afkøles...\nEtiketter: Camilla Plum, Henkogte tomater\nElisa With Nielsen 11. september 2012 kl. 06.13\nmums hvor ser det godt ud :)\nKirstenK 11. september 2012 kl. 20.12\nElisa: Når man først er begyndt at henkoge tomater køber man aldrig mere en færdig tomatsovs...De er virkelig gode!\nMarianne 11. september 2012 kl. 09.19\nKirstenK 11. september 2012 kl. 20.19\nMariannel: Ja det er nemlig lige det det er...\nLydert 11. september 2012 kl. 12.24\nDet ser søreme rigtig godt ud\nLydert: Det er det osse ka' du tro...\nTrine F 11. september 2012 kl. 16.28\nØv det plejer jeg også at gøre, men i år har drivhuset svigtet totalt. Der har ikke været mere end vi lige har kunnet spise efterhånden\n. Så næste år skal der andre boller på suppen. ;)\nDer vil jeg også nyde at have glas på hylden igen.\nKirstenK 11. september 2012 kl. 20.20\nTrine: Til næste år her jeg også store drivhusplaner!