Energioptimering af boliger - PDF\nDownload "Energioptimering af boliger"\n1 Efteruddannelsesudvalget for bygge/anlæg og industri Energioptimering af boliger Undervisningsministeriet. Januar Revideret januar Materialet er udviklet af Efteruddannelsesudvalget for bygge/anlæg og industri i samarbejde med Seniorkonsulent, teknikumingeniør Iben Østergaard, Videncenter for energibesparelser i bygninger. Materialet kan frit kopieres med angivelse af kilde. Materialet kan frit viderebearbejdes med angivelse af følgende tekst: Dette materiale indeholder en bearbejdning af Energioptimering af boliger, januar 2010 udviklet for Undervisningsministeriet af Efteruddannelsesudvalget for bygge/anlæg og industri i samarbejde med Iben Østergaard. 1\n2 1. Hvorfor energibesparelser i bygninger? Energi er krumtappen i vores samfund og dét at kunne spare på energien og udnytte den vedvarende energi, vil blive helt centralt i de næste mange år. Efter 100 års brug af fossile brændsler, er CO 2 -koncentrationen i atmosfæren så stor, at varmen ikke kan slippe ud temperaturen stiger. Konsekvenserne i form af bl.a. tørke og oversvømmelser og storme har allerede medført store forandringer på Arktis og konsekvenser i verdens i forvejen fattigste lande og der er bred enighed om, at det er nødvendigt at dæmme op for udslippet af CO 2 for at undgå uoverskuelige katastrofer verden over. Læs mere om CO 2 og drivhuseffekt senere i dette afsnit. Der er mange andre gode grunde til at spare på energien - bl.a. forsyningssikkerhed, økonomi og lokal forurening. Derfor har vi i Danmark i en menneskealder udviklet teknologier til udnyttelse af vedvarende energi og vi har gået forrest på energieffektiviserings- og energibesparelsesområdet. Så den gode nyhed er, at redskaberne til at reducere energiforbruget og CO 2 -udslippet findes nu gælder det viljen og evnen til at tage dem i brug. Uden jer ingen energibesparelser Regeringsgrundlaget fra november 2007 sigter mod, at andelen af vedvarende energi skal øges til 30 %, og at energiforbruget skal reduceres med 25 % frem til Eksisterende og nye bygninger er ét af hovedindsatsområderne. Energieffektivisering, vedvarende energi og innovativ udvikling i byggeriet er dermed kommet i fokus som aldrig før. Målsætningen i den energipolitiske aftale om årlige energibesparelser på 1,5 % af slutforbruget frem til 2020 er udgangspunktet for den omfattende nationale indsats. Og hér kommer I håndværkerne ind i billedet: Uden jer vil det blive ved snakken. Det er jer, der skal installere de gode energirigtige løsninger ude i bygningerne. Og det kræver, at I kan finde besparelsesmulighederne, kender teknologierne og metoderne. At I får det ind under huden, så I er trygge ved at installere det hos jeres kunder. Men frem for alt kræver det, at I kan se, hvor der er muligheder for at spare på energien! Dette kursus skal hjælpe jer på vej. 2\n3 Der har altid været bred opbakning i befolkningen omkring vedvarende energi, men det har knebet lidt med viljen til selv at udnytte teknologierne. Nye undersøgelser viser, at danskerne er klar over, at klimaproblemerne er menneskeskabte, og at det også er os selv, der skal løse problemet. Så nu er der flere og flere, der gerne vil gøre noget selv for at dæmme op for klimaforandringerne. Eller for at blive mindre afhængige af olie eller gas. Eller simpelthen for at reducere deres energiregning i mange årtier fremover: Give huset et bedre driftsregnskab. Alle argumenter gælder. Nu gælder det for jer om at gribe bolden og udnytte situationen derude i bygningerne. I bliver spurgt Det viser sig måske ikke så overraskende for dig at det er håndværkeren, som bygningsejerne spørger til råds, når de vil drøfte deres bygnings energimæssige tilstand og muligheder for besparelser. Efter at have gennemført dette kursus kan du lettere indgå i denne dialog også på områder, som ikke lige hører under dit fag. Dette kursus fokuserer naturligvis primært på de områder, som I arbejder med, men kurset vil også gøre dig i stand til at lokalisere de store energibesparelser, der er indenfor de tekniske installationer, såsom varmeanlægget. Dermed kan du give kunden en seriøs, allround-vejledning, og du kan lettere samarbejde med kolleger indenfor fx VVS-installationsområdet. Du skal selvfølgelig ikke forære opgaver til VVS-installatøren, men ved at samarbejde med andre faggrupper kan I tilsammen lokalisere flere rentable energibesparelser, og dermed give kunden gode råd og skabe mere arbejde ved at gennemføre flere energibesparende foranstaltninger. Dermed bliver du en troværdig sparringspartner for din kunde, og du indgår i et værdifuldt netværk med andre faggrupper. Renovering for fremtiden Vi bruger 40 % af energien på vores bygninger, så der er rigtig store muligheder for at spare på energien hér. Der kan spares 23 % af energiforbruget ved at gennemføre en moderat renovering af Danmarks bygninger. Hér ligger opgaver for knap 200 mia. kr.! Det drejer sig om isolering og udskiftning af vinduer og døre. Hvis man vælger at gennemføre nogle af disse energibesparende foranstaltninger sammen med planlagte forbedringer, ja så udgør energirenoveringen 37 mia. kr., og arbejdet er tjent hjem på 4 år! Så det er vigtigt at gøre det energirigtigt, når der alligevel skal renoveres. Så en modernisering bliver til en energimodernisering. Hér hjælper energivejlederuddannelsen dig på vej. 3\n4 Ser man på jeres kollegers, installatørernes fagområde, ja så kan der spares 13 % på energiforbruget til opvarmning og varmt vand på de tekniske installationer. Og hér er tilbagebetalingstiden så kort som 6 år og det er selvom renoveringen ikke sker sammen med nødvendig udskiftning og vedligehold. Dette kursus kan hjælpe jer til at spotte disse besparelser når I er ude på andre opgaver hos kunden og overbevise hende om, at der skal energirenoveres. Potentialet Der renoveres for ca. 100 mia. kr. årligt, og det er vigtigt, at få energiforbedringer med i renoveringen. Den renovering, som der gennemføres nu, skal måske holde i 40 år! Derfor er din opgave som kundens foretrukne sparringspartner at tilbyde kunden en energirigtig løsning, som giver dem energibesparelser år efter år. De huse der renoveres i dag, skal konkurrere med bygninger, der bygges ikke bare iht. det nuværende bygningsreglement men iht. de kommende bygningsreglementer. Energiforbruget til enfamiliehuse udgør ca. halvdelen af det samlede energiforbrug til bygninger, 16 % går til etageboliger og 17 % til handel og service, mens det offentlige og industri står for ca. 9 % hver. Der ligger altså et stort besparelsespotentiale og venter i enfamiliehusene, og samtidig er det relativt nemt (billigt) at gennemføre besparelserne hér. I hver enkel husholdning bruges 75 % af energien på varme og andre 11 % på varmt brugsvand, mens elektricitet står for 11 %. Hvis boligejerne virkelig vil gøre noget ved deres energiforbrug, så er der altså ingen vej udenom at forbedre boligens klimaskærm og/eller varmeanlæg. Udnyt tidens muligheder Det kan være svært som håndværker at holde fokus på energibesparende løsninger, hvis kunderne slet ikke tænker i de baner, og tværtimod efterspørger nye produkter, der netop bruger energi. Sådan har I måske oplevet markedet i en årrække. Men vi er nu i en periode, hvor mange bygningsejere har fokus på energi og de besparelser, der kan hentes og har tiden til at gennemføre projekterne. Energibesparelser, beskæftigelse og klimaforbedringer går hånd i hånd! Der er kun ét at sige: Udnyt det. 4\n5 Hvorfor klimaændringer? Der er som sagt mange grunde til at spare på energien. Men det allervigtigste lige nu er, at afbrænding af fossile brændsler, kul olie og gas frigiver CO 2, som er en såkaldt drivhusgas. Drivhusgasser ligger som en dyne i atmosfæren, og lader som drivhusglas solens kortbølgede stråling komme ind, mens den kun i begrænset omfang lader den langbølgede varmestråling, som solenergien omdannes til i atmosfæren, slippe ud igen. Dette er drivhuseffekten. Uden drivhuseffekten ville her være minus 15 grader på jorden, og liv som vi kender det, ville ikke være muligt. Under normale tilstande ryger der ligeså meget varme ud i rummet, som der kommer ind fra solen. Men gennem de sidste 100 år er koncentrationen af CO 2 i atmosfæren steget i takt med afbrændingen af fossile brændsler, med det resultat, at varmen ikke kan slippe ud, og her er i gennemsnit blevet 0, 8 grad varmere. Det har allerede medført ændringer i klimaet, så livsvilkårene er blevet vanskeligere for en række lande. Men hvad værre er: Hvis ikke vi reducerer udslippet af CO 2 meget kraftigt, vil temperaturen stige mellem 4 og 6 grader. Alverdens forskere vurderer, at det er nødvendigt at holde temperaturstigninger under 2 grader, hvis jordens befolkning skal kunne indrette sig på klimaforandringerne. Hvad sker der når temperaturen stiger? En af konsekvenserne af de stigende temperaturer på land og i luften, er at mennesker på den varmeste del af kloden får vanskeligere livsvilkår, og at man på andre områder skal indrette sig på hastige klimaforandringer. Specielt i de arktiske egne går det hurtigt: En stor del af isen er smeltet, og når isen ikke mere reflekterer solstrålingen bliver solens stråler til varme i havet, og så går det for alvor stærkt med opvarmningen. Havene optager i det hele taget en stor del af varmen. Dette medfører kraftigere fordampning, og dermed voldsommere vejr: Kraftigere regn, storme og orkaner. Hvorfor CO 2 -udslip fra fossile brændsler? Olie, kul og gas er rester af smådyr og planter, som levede for mange millioner af år siden. Og planter er jo skabt i fotosyntesen, en proces, hvor planten omsætter sollys, kuldioxid og vand H 2 O til sukker og ilt. Sukkeret bruges som byggestof i planten og ilten frigives til luften. Tilbage i planten er kulstoffet fra sukkeret. Dyr som spiser planter indeholder således også kulstof. Fotosyntesen: 6 CO H 2 O + lysenergi = C 6 H O H 2 O Kultveilte og vand bliver under på virkning af sollys til glukose, ilt og vand. Lagene af døde dyr og planter er gennem årene blevet så tykke, at tryk og temperaturer er steget meget i de nederste lag, og dermed var betingelserne tilstede for at dyre- og planteresterne blev omsat til kul olie og gas. I havet var der flest smådyr de er blevet til gas og olie, mens planterne blev lagret på land, og er blevet til kul. Sammen betegnes kul, olie og gas for fossile brændsler. Da olie, kul og gas består af rester fra dyr og planter er der en meget stor mængde kulstof bundet i det. Når man så afbrænder de fossile brændsler går kulstoffet i forbindelse med ilt og danner CO 2. Dvs. på 100 5\n6 år har vi sluppet kulstof fri, som har ligget i jorden i millioner af år, og derfor er koncentrationen af CO 2 i atmosfæren steget fra 280 ppm før industrialiseringen til 350 ppm nu. Forbrænding: Olie: CH ½ O 2 = CO 2 + H 2 O + varme Gas: CH O 2 = CO H 2 O + varme Som I ser ovenfor, så bliver der relativt mere CO 2 i forhold til vand, når man afbrænder olie end når man afbrænder gas. I nedenstående tabel fremgår, hvor meget CO 2, der udledes for hver kwh, der er i de forskellige brændsler. kwh/m 3 eller liter Kg CO 2 pr. kwh CO 2 pr. volumen CO 2 pr. kg brændsel brændsel Naturgas 11 kwh/m 3 0,205 kg 2,26 kg CO 2 /m 3 gas Ca. 3,1 kg CO 2 /kg gas Olie 10 kwh/liter 0,266 kg 2,66 kg CO 2 /liter olie 3,7 kg CO 2 /kg olie Fjernvarme 0,130 kg Elektricitet 0,547 kg Tallene for fjernvarme og elektricitet er gennemsnitstal for Danmark for Grunden til at der frigives flere kilo CO 2 ved afbrænding af fossile brændsler, end selve brændslet vejer er, at det er luftens ilt, der bindes til kulstoffet og danner CO 2. 6\n7 Fossile brændsler CO2 klimaforandringer Planter optager den samme mængde CO 2, under opvæksten, som de frigiver ved forbrænding - dermed kaldes de CO 2 -neutrale. Biobrændsel som brænde eller træpiller er CO 2 -neutralt. Set over milliarder af år kan man godt sige at fossile brændsler er CO 2 -neutrale. Problemet er imidlertid at vi gennem 100 år har frigivet alt det CO 2, som er lagret over millioner af år. Vi har grebet ind i det geologiske kredsløb, som løber over millioner af år, og har ført CO 2 over i det biologiske kredsløb, som gennemløbes i løbet af dage eller år. Forskere har i over 100 år nøje forudsagt de konsekvenser, som er målbare i dag: Forøgelse af CO 2 -koncentrationen med klimaændringer til følge. Der er nu bred enighed om at klimaændringerne er menneskeskabte, og at det også er mennesker, der skal løse problemerne. I modsætning til så mange andre katastrofer kan vi nemlig gøre noget ved det: Enten spare på den fossile energi, eller benytte vedvarende energi i stedet. Og hér kommer I som energihåndværkere ind i billedet. 7


en vigtig del af DIN hverdag DIN STRATEGI - PDF\nDownload "en vigtig del af DIN hverdag DIN STRATEGI"\n1 en vigtig del af DIN hverdag DIN STRATEGI\n2 Indhold 2020 DIN Strategi... 4 Mission... 5 Vision... 6 Indsatsområder for Strategi Kundefokuserede produkter og ydelser Forsyningssikkerhed og kvalitet Attraktiv arbejdsplads... 8 Samarbejde eksternt Økonomiske krav og effektivisering Handlinger Strategikort Værdier DIN STRATEGI 2\n3 2020 DIN Strategi Mission DIN Forsyning er dannet som en fusion af Esbjerg Forsyning A/S og Varde Forsyning A/S i Vi leverer fjernvarme, vand og sørger for spildevand i Esbjerg og Varde kommuner, samt affalds- og genbrugshåndtering i Varde Kommune. Vi er et af Danmarks største multiforsyningsselskaber og vil ud fra vores placering i Syddanmark aktivt medvirke til udviklingen af den danske forsyningssektor, både når det gælder kvalitet i vores ydelser, effektivitet i vores drift, teknologisk udvikling og understøttelse af erhvervs- og privatkunders behov. Vores ydelser er helt essentielle for et velfungerende samfund. Vi bærer et særligt ansvar, når det gælder klimatilpasning, omstilling til bæredygtige energikilder, et rent miljø og en effektiv udnyttelse af vores ressourcer. Vi er et nyt selskab, der er skabt med henblik på at tage et stort og aktivt ansvar for udviklingen af forsyningen i vores forsyningsområde, således at alle kunder til stadighed oplever høj kvalitet og lave priser. Vores kunder har forskellige behov afhængig af, om de er private forbrugere eller erhvervskunder. Vi skal kende deres behov og levere de services og ydelser, som skaber størst mulig værdi for dem, og på den mest effektive måde. Vores ambition er tillige, at vi skal være et selskab, der tegner udviklingen i en forsyningsbranche under opbrud. Vi tror på, at fremtidens forsyningsselskab er et multiforsyningsselskab baseret på spidskompetencer inden for sine forsyningsarter, men samtidig med maksimal mulighed for at realisere de synergier, der eksisterer, når vi ser på tværs. Vi er bevidste om, at DIN Forsyning spiller en stor rolle for udviklingen i samfundet lokalt, regionalt og nationalt, og vi tager denne rolle på os. Med kunden i centrum bidrager DIN Forsyning gennem dialog og samarbejde aktivt til en effektiv og bæredygtig håndtering af samfundsressourcerne inden for drikkevand, spildevand, varme og genbrug. 4 5\n4 Vision Indsatsområder for Strategi 2020 Vi vil skabe størst mulig værdi for vores kunder Navnet DIN Forsyning rummer i sin enkelthed lige præcis essensen i alt det, som vi laver. Vi skaber værdi for kunderne, og vi ER kundens forsyningsselskab. Maksimal værdiskabelse er essentielt, hvad enten der er tale om vores nuværende priser eller vores langsigtede evne til at fastholde et konkurrencedygtigt prisniveau. Strategien sigter mod 2020, og hovedparten af vores virke vil bestå i at udleve vores mission om en effektiv og bæredygtig håndtering af samfundsressourcerne inden for drikkevand, spildevand, varme og genbrug. Vi har udpeget fem indsatsområder, som vi vil give en særlig opmærksomhed, og som vi vil lykkes med. Indsatsområder 1) Kundefokuserede produkter og ydelser Dialogen med vores kunder er helt central, og det vil være en hjørnesten i Strategi 2020, at vi tilpasser vores produkter og services, således at de er mest muligt kundefokuserede. Vi ser et stort potentiale for at øge værdiskabelsen over for kunderne, eksempelvis ved at tilbyde mere differentierede og målrettede produkter og ved at skabe stærke digitale værktøjer og kanaler for vores kunder. Et andet element vil specifikt være at styrke dialogen med vores storkunder med henblik på at understøtte vækst, udvikling og optimering. Inden for indsatsområdet Kundefokuserede produkter og ydelser vil vi: Udvikle hjemmeside og kundeportal Udvikle et koncept for differentieret forsyningssikkerhed Styrke samarbejdet med storkunder Etablere et samlet katalog over ydelser Udvikle løsninger efter kundebehov. 2) Forsyningssikkerhed og kvalitet Forsyningssikkerhed og høj kvalitet er afgørende for vores virke og en integreret del af både vores mission og vores vision. Ved at medtage dette som et indsatsområde i vores Strategi 2020 vil vi sikre, at der fortsat er fokus på sikker drift, kvalitet og høj oppe-tid. Vi vil derfor udarbejde årlige handleplaner, der udelukkende fokuserer på dette. Et andet punkt, der vil få særlig opmærksomhed, er, at vi ønsker at styrke vores kommunikation af vores indsatser og resultater med hensyn til forsyningssikkerhed og kvalitet. 6 7\n5 Vi ønsker, at alle vores kunder er klar over, hvad vi leverer. Vi vil samtidig styrke formidlingen af det beredskab, vi tilbyder på de forskellige forsyningsområder. Dette gør vi for at understøtte en tæt dialog med alle kunder, således at beredskabet på bedst mulig vis indrettes til at afspejle de behov, kunderne har. Bæredygtighed og hensynet til miljøet er centralt på tværs af alle vores forsyningsarter, og vi vil tilstræbe, at vores virke er kendetegnet ved en afbalanceret grøn profil. Inden for indsatsområdet Forsyningssikkerhed og kvalitet vil vi: Sikre fortsat fokus på sikker drift og høj oppetid Sikre høj kvalitet Styrke kommunikationen Formidle beredskabet Sikre en afbalanceret grøn profil. 3) Attraktiv arbejdsplads Vi har et løbende behov for at udvikle organisationen, så vi hele tiden kan imødekomme de kompetence- og kvalifikationskrav, opgaverne kræver. Forsyningssektoren bliver i stigende grad præget af den internationale udvikling. Vi vil understøtte, at vores medarbejdere aktivt tager del i denne udvikling. En central indsats er rekruttering, og derfor vil vi i den kommende strategiperiode fokusere på opbygningen af vores image som en attraktiv arbejdsplads. Dette forventes at skabe en positiv effekt på antallet og kvaliteten af de ansøgere, vi får, ligesom det forventes at have en positiv effekt indadtil blandt vores nuværende medarbejdere. Vi er en stor direkte arbejdsgiver i det lokalområde, vi er en del af, og en endnu større indirekte arbejdsgiver, hvis vi ser på de jobs, der skabes gennem vores indkøb. Dette kræver, at vi agerer med stor social ansvarlighed. Vi tilstræber en socialt bevidst profil, hvor vi som arbejdsgiver har plads til medarbejdere med særlige behov. Vores tilgang til indkøb er, at vi skal stille krav til vores leverandører. Vi skal samtidig løbende afveje, hvilken grad af in- eller outsourcing der er den optimale løsning for DIN Forsyning. Vi gennemfører projekter i alle dele af forsyningsområdet og tilstræber, at vores projekter altid genererer den størst mulige værdiskabelse for vores kunder. Det betyder også, at vi er åbne over for udvikling af lokale projekter, der skaber 8 9\n6 andre værdier end blot at løse forsyningsopgaven. Vores kundeløfte om kvalitet og effektiv drift gælder også her; der skal være en sund bundlinje for DIN Forsyning, før vi indgår i projekterne. Vi ser et behov for at formulere vores valg og tilgang endnu tydeligere på dette område. Derfor vil vi udarbejde en strategi for social ansvarlighed i den kommende strategiperiode. Inden for indsatsområdet Attraktiv arbejdsplads vil vi: Sikre de rette kompetencer i forhold til opgaverne Sætte fokus på medarbejdertrivsel, ledelse og udvikling Etablere strategi for social ansvarlighed Brande arbejdspladsen med henblik på rekruttering og fastholdelse. 4) Samarbejde eksternt DIN Forsyning er et af Danmarks største forsyningsselskaber, og vi vil sikre, at vores stemme bliver hørt i de sammenhænge, hvor vi kan gøre vores kompetencer gældende. Vores ambition er at stille vores kompetencer og viden til rådighed for branchen som helhed og påvirke udviklingen i den retning, vi mener på bedste vis understøtter vores mission. Vi tror samtidig på, at vi gennem et tæt samarbejde med de øvrige aktører i branchen på bedste vis kan indsamle og udvikle den nyeste viden til glæde for udviklingen af DIN Forsyning og for branchen som helhed. Vi vil understøtte et tæt samarbejde med vidensinstitutioner og erhvervsliv, således at vi kan bringe vore kompetencer i spil, men samtidig sikre at den nyeste viden finder vej ind i vores løsninger. Vi er udviklingsorienterede, men vi er samtidig konservative, når det gælder implementering af ny teknologi og nye løsninger blandt vore kunder. Vores løfte til kunderne om høj kvalitet og effektiv drift har forrang, og vi ønsker kun at implementere løsninger, der er gennemprøvede i tæt samspil med vores kunder. Som et af landets største forsyningsselskaber har vi en række styrkepositioner eksempelvis i forhold til vores fysiske anlæg, samt på det tekniske og administrative område. Vi har derfor også et særligt ansvar for at stille vores styrkepositioner til rådighed for selskaberne i vores lokalområde. Det kunne eksempelvis være områder som fælles indkøb, fælles drift eller fælles anlæg, hvor samarbejde kunne give mening. Vi er åbne over for samarbejder, der i sidste ende vil øge værdiskabelsen for vores kunder. Dette gælder både i relation til andre forsyningsselskaber i regionen og i relation til forbrugerejede forsyningsselskaber inden for Esbjerg og Varde kommuner. Inden for indsatsområdet Samarbejde eksternt vil vi: Synliggøre DIN Forsynings holdninger i branchen Styrke samarbejde med leverandører og understøtte udvikling og eksport Fortsat understøtte samarbejde med og mellem de mindre vand- og varmeselskaber Styrke samarbejde med naboforsyninger Søge synergier med andre forsyninger\n7 5) Økonomiske krav og effektivisering En del af rationalet bag dannelsen af DIN Forsyning var en forventet gevinst på 17 mio. kr. Det vil være centralt, at denne gevinst realiseres fuldt ud frem mod Forsyningssektoren er præget af statslig regulering, der stiller detaljerede krav til effektivitet i DIN Forsyning. DIN Forsyning vil naturligvis efterleve disse krav, men vil tilstræbe, at der dertil skabes gevinster, således at der skabes handlemuligheder i selskabet. Inden for indsatsområdet Økonomiske krav og effektivisering vil vi: Realisere den forventede fusionsgevinst på 17 mio. kr. Efterleve stadigt strengere lovgivningsmæssig regulering og effektiviseringskrav Optimere, således at der skabes mulighed for lavere takster, udvikling, mindre ressourceforbrug etc\n8 Handlinger Der vil blive udarbejdet årlige handlingsplaner, der afspejler strategiens indsatsområder. Med afsæt i disse vil der løbende blive eksekveret på handlingerne. Chefgruppe, direktion og bestyrelse vil løbende følge op på fremskridtene. Strategikortet illustrerer vores strategieksekvering. Kortet indeholder en række centrale handlinger på tværs af DIN Forsyning i de kommende år. STRATEGIKORT Kundefokuserede produkter og ydelser Forsyningssikkerhed og kvalitet Hjemmeside Opstart storkunder Attraktiv arbejdsplads Kundeportal Storkundeservice ISO Datasikkerhed IT & SRO sikkerhed Risikoanalyse på alle forsyningsarter Årlig handleplan God ledelse Kommunikationsstrategi Medarbejdertrivselsundersøgelse Kundedrevet innovation Koncept for diff. forsyningssikkerhed Fremtidens varmeforsyning CSR-strategi HR-strategi Mest muligt ud af nyt domicil Dialog naboforsyninger Synlighed i branchen Dialogmøder med private vand-/varmeværker Fremtid Shared service Integreret afregningssystem Styrke controlling Gennemføre fusion Opgradering af AX2012 Fortsætte Best Practice Sikre synergier Nuværende situation Samarbejde eksternt Økonomiske krav og effektivisering 14 15\n9 Værdier Vi er en værdibåret virksomhed. Vi tror på, at der skal være rum for udvikling og selvbestemmelse for den enkelte medarbejder, samtidig med at alle skal understøtte udviklingen i DIN Forsyning som helhed. Vi har i fællesskab aftalt, at vores samarbejde baserer sig på de følgende værdier: Fællesskab Viden Ansvar Mod Arbejdsglæde Vi vil forsøge at efterleve disse værdier, både når det gælder samarbejdet internt og samarbejdet eksternt. Fællesskab Sammen er vi stærkere og finder de bedste løsninger. Viden Vi sætter fagligheden højt, deler viden og agerer professionelt. Ansvar Vi udviser tillid ved at give og tage ansvar. Mod Vi tør gå nye veje, og vi lærer af erfaringer. Arbejdsglæde Fællesskab, viden, ansvar og mod er veje til at skabe trivsel og gode resultater\n10 DIN STRATEGI DIN Forsyning en vigtig del af DIN hverdag 19\n11 TLF DINFORSYNING.DK Trykt på svanemærket papir


4 tips til at forbedre antennen på iPhone 4 - iPhoneluppen.dk\n4 tips til at forbedre antennen på iPhone 4\n4. December 2012 10. July 2015\nSelvom det er et par år siden den kom frem, så går der stadig mange iPhone 4-ejere rundt derude og man kan da også stadig købe den i butikkerne. iPhone 4 blev fra starten af stærkt kritiseret for dens dårlige antennesignal, der ikke altid fungerede lige godt hos alle kunder. Har du oplevet det samme, så lær at løse problemet hér.\nDa iPhone 4 blev sendt på gaden i 2010, gik der ikke lang tid før end kritikken haglede ned over Apple fra mange sider: på trods af det var en flot designet og indholdsmæssigt lækker telefon, så var der et stort problem: antennen på iPhone 4 var mange gange så dårlig, at folk simpelthen måtte opgive deres opkald midt i en samtale.\nDet er jo ikke ligefrem det mest hensigtsmæssige, når det primære formål er, at man skal kunne komme i telefonisk kontakt med andre. Men det viste sig hurtigt, at problemet opstod, når folk holdt på deres iPhone 4 på en ganske bestemt måde.\nDet dengang nye udseende på smartphonen, var nemlig designet med en antenne nederst på hver side af den sølvgrå metalramme. Det blev registreret, at når iPhone 4 lå på et bord, så var der oftest et fint og fuldt signal på netværksindikator-ikonet. Desværre faldt signalet markant lige så snart man holdt på sin telefon, så ens hånd dækkede for antennerne. Ikke helt gennemført udtænkt.\nDerfor: er du ny indehaver af en ældre iPhone 4, så oplever du måske også det irriterende signalfejl og visse udfald? I så fald er hjælpen nær. Vi har samlet 4 tips til at klare antenne-problematikken.\n4 tips til at forbedre iPhone 4-antennen\n1. Køb en iPhone 4 Bumper\nHurtigt efter hele antenne-miseren kom frem, sendte Apple en temmelig dyr såkaldt bumper på gaden. Den kan pt. erhverves for 229 kr. i Apples online-butik. Det er en gummi- og plasticanordning, som sættes omkring rammen og dermed bevirker, at man ikke rører direkte ved antennerne. I tilgift sørger den for at beskytte din iPhone 4 mod ridser, fordi den naturligt løfter telefonen en anelse fra den overflade den bliver lagt på.\n2. Hold din iPhone 4 på en helt bestemt måde\nDet var den nu afdøde Apple-chef, Steve Jobs, der først fremkom med dette råd: for at undgå antenne-problemet, skulle man blot holde telefonen på en bestemt måde. Den bestemte måde går ud på at undgå fysisk kontakt med den nederste venstre side på telefonen (antennen er markeret med en horisontal linje). Det er muligvis en billig løsning – og det har også en egentlig effekt på antennesignalet, men det er ikke den mest ergonomiske og lette løsning. Det virker dog.\n3. Isolér micro SIM-kortet\nDenne løsning skal man kun kaste sig over, hvis man er fiks på fingrene og besidder lidt teknisk snilde. Søger man på nettet vil man se, at flere rapporterer om signalforbedring, hvis man tager micro SIM-kortet ud af telefonen og kommer såkaldt elektrisk tape rundt om, så kortet isoleres fra selve SIM-kortbakken. Man skulle efter sigende også kunne afhjælpe problemet ved at skære en anelse af selve kortet fra, så det ikke rører rammen. Vi har ikke selv prøvet denne løsning, men se eventuelt efter løsningen ved at søge på YouTube.\n4. Den billige løsning: gennemsigtigt tape\nMuligvis opstod denne løsning først i protest mod Apples høje priser for en bumper. Ikke desto mindre er der mange tilbagemeldinger om at helt simpelt gennemsigtigt tape skulle kunne placeres på rammen ved antennen i venstre side og dermed fikse det irriterende problem. Det er da afgjort værd at prøve inden man lægger 229 kr. for en gummi-ring.\nVi håber ét af disse 4 tips virker for dig og din iPhone 4. Hvis ikke er du altid velkommen til at skrive til os, så skal vi se om vi kan komme med et andet råd.\nReparation, Tips og tricks\nPrevious Previous post: Slå forstyrrende beskeder fra i Spil og Game Center\nNext Next post: Julens bedste iPhone-apps


At læse en strikkeopskrift | PaaPinden.dk\nat laese en strikkeopskrift\nNår man går i gang med at lære at strikke, skal man også lære at læse strikkeopskrifter. Strikkeopskrifter kan indeholde et væld af betegnelser og forkortelser, som man ikke nødvendigvis kender til, hvis man aldrig tidligere har læst en strikkeopskrift.\nOrd og enheder\nI strikkeordbogen er alle de gængse forkortelser og begreber samlet. Har du mod på engelske strikkeopskrifter er de gængse engelske forkortelser og betegnelser oversat til dansk i strikkeordbogen.På siden om enheder og beregnere kan du finde omregnere til danske og engelske måleenheder, samt beregnere til løbelængder, strikkefastheder og opslag.\nPindestørrelser og garnkategorier\nBenytter du dig af udenlandske strikkeopskrifter er det en fordel at forstå og genkende de strikkepindestørrelser opskrifterne kan byde på, da man ellers kan komme galt afsted.\nFor eksempel er pindestørrelser i England sorteret efter et stik modsat system end det danske. Hvor de danske pindestørrelser bliver større jo større pindens diameter er (mål = diameter i millimeter), bliver de engelske pindestørrelser mindre jo større diameter. De amerikanske pindestørrelser stiger med diameterens størrelse, som de danske, men spænder fra str. 0-50, hvor de danske spænder fra str. 2-25.\nLæser man en engelsk eller en amerikansk opskrift uden denne viden, kan man komme uheldigt fra start, hvis den forkerte pindestørrelse anvendes. På siden om pindestørrelser har jeg samlet de forskellige i en tabel, så det er muligt at sammenligne størrelser på tværs af lande.\nSiden om garnkategorier kan hjælpe dig til at forstå det forskellige betegnelser for garntykkelser og hvilken pindstørrelse der med fordel kan anvendes til hvilken garntykkelse.\nAngivelse af størrelser\nEn strikkeopskrift er ofte angivet i flere størrelser, som for eksempel small, medium, large og x-large.\nDa hver størrelse kræver et unikt antal masker/rækker gennem opskriften, vil der for hver størrelse være angivet, hvor mange masker der skal slås op og hvor mange cm der skal strikkes. Ligeledes angives det, hvor mange gange der skal tages ud og ind undervejs.\nDe forskellige størrelser angives som regel i begyndelsen af opskriften på en af følgende måder:\nDenne måde at angive størrelserne gengives så videre gennem opskriften, og du skal derfor kun kigge på det tal, der har relevans for den størrelse, du har valgt at strikke. Hvis du for eksempel strikker en størrelse medium, skal du kun kigge på det andet tal i talrækken.\nEt eksempel på, hvordan det kan se ud i en strikkeopskrift, kan være et af følgende:\nSlå 110, 122, 128, 132 m løst op på p 3,5\nSlå 110 - 122 - 128 - 132 m løst op på p 3,5\nSlå 110 (122) 128 (132) m løst op på p 3,5\nSlå 110 [122, 128, 132] m løst op på p 3,5\nHer slås 122 masker op, hvis du strikker en størrelse medium.\nEt andet eksempel, hvor der angives, hvor mange indtagninger der skal laves:\nPå hver 2. p tages ind: 4 m 1 gang, 2 m 2 gange, 1 m i alt 2, 3, 2, 2 gange\nPå hver 2. p tages ind: 4 m 1 gang, 2 m 2 gange, 1 m i alt 2 - 3 - 2 - 2 gange\nPå hver 2. p tages ind: 4 m 1 gang, 2 m 2 gange, 1 m i alt 2 (3) 2 (2) gange\nPå hver 2. p tages ind: 4 m 1 gang, 2 m 2 gange, 1 m i alt 2 [3, 2, 2] gange\nHer tages 4 masker ind 1 gang, 2 masker 2 gange og 1 maske 3 gange.\nEt mønster i en strikkeopskrift kan beskrives på to måder. Mønsteret kan for hver pind være beskrevet på tekstform, hvilket kan blive svært at overskue, særligt ved store mønstre. Alternativt kan mønsteret angives på diagramform ved hjælp af mønsterrapporter. For nærmere beskrivelse se at at læse mønsterdiagrammer.\nMønsterteknikker er beskrevet på siden om mønstre.\nGentagelser i en strikkeopskrift kan enten beskrives ved hjælp af mønsterrapporter eller ved, at det i teksten angives, hvad der skal gentages.\nDette gøres som oftest ved at angive en asterisk *, hvorfra mønsteret skal gentages. Her et par eksempler på, hvordan det kan skrives i en strikkeopskrift:\nStrik 3 r, *2 vr, 2 r, gentag fra * til der er 5 masker tilbage, afslut med 2 vr, 3 r\nStrik 3 r, *2 vr, 2 r* gentag fra * til * til der er 5 masker tilbage, afslut med 2 vr, 3 r\nStrik 3 r, (2 vr, 2 r) gentag parentesen til der er 5 masker tilbage, afslut med 2 vr, 3 r\nHvad er retsiden og hvad er vrangsiden?\nRetsiden er den side, der skal vende ud ad på strikketøj, når du er færdig.\nStrikker du på en rundpind vil retsiden hele tiden være den side der vender mod dig selv.\nStrikker du frem og tilbage vil du skiftevis sidde med retsiden mod dig og vrangsiden mod dig.\nRetsiden forkortes ofte til RS, og vrangsiden til VS.\nMidtfor og midtbag\nMidtfor og midtbag beskriver midten af forsiden og midten af bagsiden på dit strik, som for eksempel på en trøje.\nIndsendt af dorte ettner (ikke efterprøvet), søn, 24/08/2014 - 09:15\nMange mange tak for den rigtig gode ordbog. Jeg har fundet mange utrolig flotte ting og sager på Ravelry , og til disse opskrifter er din ordbog den HELT rigtige . Kh. Dorte\nSom svar til strikkeordbog af dorte ettner (ikke efterprøvet)\nIndsendt af KnittingDane, man, 25/08/2014 - 15:35\nDejligt at du kan bruge den :)\nIndsendt af Bärbel Althoff (ikke efterprøvet), søn, 03/02/2019 - 22:23\nHvad mener det naar der staar man skal strikke 7 pinde? Er de 7 raekke i det hele, dvs paa ret- og paa vrangsiden eller er de 7 ribs?\nSom svar til Strikning af Bärbel Althoff (ikke efterprøvet)\nIndsendt af KnittingDane, tor, 07/02/2019 - 21:40\nDer menes højst sandsynligt…\nDer menes højst sandsynligt 7 rækker i det hele :)\nIndsendt af Luna (ikke efterprøvet), tor, 14/01/2016 - 12:10\nDecimal ved aflukning??\nJeg har en skrikkeopskrift hvor der står luk til hals i beg af vr-sidepind for 8,1,1,1,1,1,1,1. Hvordan skal jeg forstå decimaltallene?\nSom svar til Decimal ved aflukning?? af Luna (ikke efterprøvet)\nIndsendt af KnittingDane, ons, 20/01/2016 - 15:42\nDet skal ikke forstås som…\nDet skal ikke forstås som decimaltal, men en angivelse af hvor mange gange der lukkes af. Første gang 8 masker, og de næste 7 gange lukkes 1 maske af\nIndsendt af Anne (ikke efterprøvet), fre, 16/09/2016 - 12:24\nIndtagninger til ærmegab\nTak for din gode hjemmeside og vejledning ovenfor.\nJeg har dog stadig et par spørgsmål.\nJeg sidder med en opskrift, hvor der ved indtagninger på ærmet er angivet "1 x 5, 1 x 2, 12 x 1, 2 x 2 og 2 x 3. Herefter skal resten af maskerne lukkes af. Jeg er i tvivl om, hvorvidt det er ved starten af hver pind jeg skal tage ind. ? Hvis jeg kun tager ind på hver 2. pind, er indtagningerne vel kun i den ene side ?\nDer står ikke, hvor mange masker, der skal tages ind i alt, så jeg kan ikke regne mig frem til det.\nHåber du kan hjælpe mig, så jeg kan komme videre med min bluse.\nPå forhånd mange tak :) Anne\nSom svar til Indtagninger til ærmegab af Anne (ikke efterprøvet)\nIndsendt af KnittingDane, tir, 20/09/2016 - 20:31\nJeg vil mene at det betyder at du skal ind i begyndelsen af hver pind. Først 5 masker, så 2, så 1 maske 12 gange, så 2 masker 2 gange, så 3 masker 2 gange.\nIndsendt af Lisa (ikke efterprøvet), søn, 09/10/2016 - 00:28\nHvad betyder det "at tage…\nHvad betyder det "at tage masker ind"? :D er helt ny i strik. Men dejligt med denne side til at forklare lidt.\nSom svar til Hvad betyder det "at tage… af Lisa (ikke efterprøvet)\nIndsendt af KnittingDane, lør, 15/10/2016 - 20:34\nAt tage en maske ind betyder…\nAt tage en maske ind betyder at reducere antallet af masker med 1 (eller 2). Dvs. at du for eksempel strikker to masker sammen. Du kan se flere indtagninger her Indtagninger\nIndsendt af Astrid (ikke efterprøvet), man, 17/10/2016 - 11:38\nHjælp til strikkeopskrift\nTak for en rigtig flot hjemmeside der virkelig er god for en nybegynder :) Jeg strikker en cardigan og er gået i stå i opskriften hvor der står "luk til hals på hver 2. pind for 1x18 m, 2x2 m og 2x1 m". Kan du hjælpe mig med hvad det betyder?\nSom svar til Hjælp til strikkeopskrift af Astrid (ikke efterprøvet)\nIndsendt af KnittingDane, man, 02/01/2017 - 11:09\nUndskylder forsinkelsen og tak for rosen :)\nDet betyder, at du skal lægge ud med at lukke 18 masker af til halsen, derefter skal der lukkes 2 masker af 2 gange og til sidst lukkes 1 maske af 2 gange. Det samme gentages i den anden side af halsen\nIndsendt af Birgit (ikke efterprøvet), lør, 21/01/2017 - 12:12\nJeg skal på en trøje lukke…\nJeg skal på en trøje lukke for 1 maske i halssiden på de næste 9 p. Og er i tvivl om jeg skal lukke på både ret og vrangpinden eller kun på den ene. Dvs. Den der begynder ved halssiden.\nSom svar til Jeg skal på en trøje lukke… af Birgit (ikke efterprøvet)\nIndsendt af KnittingDane, søn, 29/01/2017 - 18:48\nJeg vil mene at du skal…\nJeg vil mene at du skal nøjes med halssiden :)\nIndsendt af Maja Hanghøj (ikke efterprøvet), tor, 23/03/2017 - 22:00\n"Hver pind fra retsiden"\nEr i gang med en cardigan fra Helga Isager. Der står på et tidspunkt, at man skal øge antallet af rib-m først på hver pind fra retsiden, dernæst på hver 2. pind fra retsiden og dernæst på hver 3. pind fra retsiden.\nJeg troede "på hver pind fra retsiden" betød på hveranden pind, men det kan jo ikke passe, for hvad gør man så med hver 3. pind fra retsiden?\nMon du kan hjælpe med at oversætte!\nSom svar til "Hver pind fra retsiden" af Maja Hanghøj (ikke efterprøvet)\nIndsendt af KnittingDane, ons, 29/03/2017 - 12:53\nJeg tænker at du har fat i den lange ende.\nHver pind fra retsiden svarer til hver anden pind.\nHver anden pind fra retsiden svarer dermed til hver 4. pind\nHver tredje pind fra retsiden svarer så til hver 6. pind\nHver fjerde pind fra retsiden svarer til hver 8. pind\nog så fremdeles :)\nIndsendt af Charlotte (ikke efterprøvet), man, 21/08/2017 - 10:58\nRetside og vrangside\nEr med på at retsiden er den side der skal vende ud af. Men når man som jeg er nybegynder har jeg desværre brug for hjælp til st finde ud af hvad der er vrang og retsiden mår man sidder med sig strikketøj.\nNår begyndersnoren (den der er brugt til at slå masker op med)er nederst i højre hjørne, er det så retsiden eller vrangsiden man sidder og kigger på?\nSom svar til Retside og vrangside af Charlotte (ikke efterprøvet)\nIndsendt af KnittingDane, søn, 29/10/2017 - 10:46\nHvis du slår op med…\nHvis du slår op med almindeligt krydsopslag, som er det mest almindelige her i Danmark http://www.paapinden.dk/strik/almindeligt-krydsopslag, så vil første pind efter opslaget være en vrangpind. Du skal dermed strikke en pind vrang inden du kommer om til retsiden. Derfor vil garnenden være i venstre side set fra retsiden - du kan se billeder i ovenstående link.\nIndsendt af Eva (ikke efterprøvet), søn, 20/10/2019 - 13:07\nAt slå masker op\nI min strikkeopskrift står, at jeg skal slå 90 masker op.\nSkal den første løkke, som jeg laver og stikker pinden igennem, tælles med i de 90 masker? :-)\nSom svar til At slå masker op af Eva (ikke efterprøvet)\nIndsendt af KnittingDane, ons, 25/12/2019 - 15:04\nJo den tæller med ?\nIndsendt af Maja (ikke efterprøvet), man, 02/12/2019 - 12:06\nHalsedisse, luk af.\nLækker hjemmeside for os begyndere, som har svært ved at forstå en strikkeopskrift ??\nJeg er ved at strikke en halsedisse og i opskriften står der jeg skal lukke af mod halsen først på ryggen på hver 2. pind for 1-1 m.\nDernæst på forstykke igen mod halsen på hver 2. pind for 3-2-1 m.\nHvordan skal det forstås?? Jeg kan bare ikke knække den?\nVenlige hilsener Maja\nIndsendt af KnittingDane, tir, 24/12/2019 - 23:22\nKære Maja Dejligt at du…\nDejligt at du kan bruge siden. Om end mit svar er lidt sent, så håber jeg kan bruges. Hvis ikke andet, så af andre ?\nhver 2. pind for 1-1 m.\n1-1 er en sekvens. Det betyder, at du første gang tager 1 ind. Og anden gang tager 1 ind\nhver 2. pind for 3-2-1 m\n3-2-1 er også en sekvens. Dvs første gang tages 3 ind, anden gang tages 2 masker ind. Tredje gang tages 1 maske ind\nHåber det er en hjælp ?\nIndsendt af Connie lykke (ikke efterprøvet), tir, 31/12/2019 - 21:24\nHej jeg er vant til at strikke men pludselig fundet en opskrift til hat med øreklapper mennesker opskriften står\nHvor man skal sætte markør\nså står der 1løs af,ret til 1 m før markør ,flyt makør ,så 3r,flyt markør\nogså vid.hvad betyder det\nmvh connie øbro\nPs det er fra strikkeglad.dk\nSom svar til Makør af Connie lykke (ikke efterprøvet)\nIndsendt af KnittingDane, tir, 07/01/2020 - 23:22\nKære Connie Det lyder til,…\nDet lyder til, at der skal placeres to markører. Det bedste vil være at spørge på strikkeglad, så får du svaret fra en som kender opskriften :)\nIndsendt af Kaya Plesner (ikke efterprøvet), tir, 14/07/2020 - 23:09\nHej, Jeg er igang med at…\nJeg er igang med at strikke en trøje og bruger for første gang en opskrift til at følge. Der står at jeg skal strikke rib således:\n1. Omg: r\n2. Omg: *3 r, 2 vr* Gentag 1. Og 2. Omg til der er strikket i alt 16 rib\nSkal det forstås sådan at jeg strikker 4 r og 2 vr?\nSom svar til Hej, Jeg er igang med at… af Kaya Plesner (ikke efterprøvet)\nIndsendt af KnittingDane, lør, 10/10/2020 - 21:03\nHej Kaya Det betyder, at du…\nDet betyder, at du på første pind skal strikke hele pinden ret. På anden pind skal du strikke 3 r, 2 vr.\nDisse to pinde skal du så gentage til du har strikket 16 pinde i alt.\nIndsendt af Adisa (ikke efterprøvet), tor, 24/09/2020 - 16:50\nJeg er godt i gang med at strikke en uld vest, men nu er jeg desværre gået i stå i opskriften... Der står "Tag nu ind til ærmegab på hver 2. p for 5-3-2-1-1 m i begge sider (36 m). Hvordan skal dette forståes?\nGlæder mig til at høre fra dig, så jeg kan komme videre med mit strikke-projekt.\nSom svar til Indtagninger af Adisa (ikke efterprøvet)\nIndsendt af KnittingDane, man, 28/09/2020 - 21:02\nHej AdisaDet betyder, at…\nDet betyder, at du på hver anden pind skal tage masker ind ved halsåbningen. Første gang 5 masker, næste gang 3 masker osv.\nHåber det var en hjælp :)\nIndsendt af Cecilie (ikke efterprøvet), tor, 12/11/2020 - 10:47\nJeg er egentlig en habil strikker, men har ikke strikket så meget efter sandnes opskrifter og nu er jeg kommer i tvivl om en ting. Der står: fell av til ermehull i begynnelsen på hver pinne 3,3,2,2,1,1 = 80 masker\nDet jeg ikke forstår er det med 3,3,2,2,1,1 - kan du hjælpe?\nSom svar til Indtagninger af Cecilie (ikke efterprøvet)\nIndsendt af KnittingDane, søn, 15/11/2020 - 00:02\nDet betyder, at du i…\nDet betyder, at du i begyndelsen af hver pind skal lukke masker af ved ærmegabet. Første gang 3 masker, næste gang 3 masker, så 2 osv.


Vinterfestival i Blokhus for hele familien - VoresJammerbugt\nSkrevet af Martin Frandsen | 04/02/2021 | Blokhus\nSelv om der er forsamlingsforbud, og vi skal passe på hinanden, så bliver det langt fra kedeligt i Blokhus i vinterferien i ugerne 7 og 8.\nErhvervsforeningen Destination Blokhus har nemlig sammensat et yderst alsidigt program med aktiviteter for alle aldre, og det lever selvfølgelig op til alle restriktioner.\nFor selv om der er noget, vi ikke kan og må i disse uger, så er der heldigvis stadig mange muligheder for sjove og hyggelige aktiviteter under Vinterfestivalen i Blokhus.\nDer er nemlig tænkt kreativt og ud af boksen for at sikre, at de mange gæster i vinterkulden i Blokhus stadig kan blive budt varmt velkommen med masser af oplevelser.\nSkøjtebanen holder åbent hver dag i hele perioden – men man skal huske at booke tid på blokhusskojtebane.dk, da der er rift om pladserne.\nHver aften når solen går ned skrues der op for musikken og der afholdes Disco on Ice på banen. Et sikkert hit for skøjteprinsesser og prinser i alle aldre.\nSøndag 14. februar er jo fastelavn, og derfor kan børn i weekenden 13. og 14. februar hente en gratis ”kat” hos Spar i Blokhus og forsøge at kaste den op i tønden, som hænger i 3 meters højde på Scenen på Torvet.\nSamme søndag er der også en Fastelavns Balladerute med familieopgaver undervejs.\nLøser man opgaverne, får man et kodeord, der hos Hune Bageri kan veksles til en gratis fastelavnsbolle til alle børn under 12 år. Ruten er 1,9 kilometer lang og starter ved Gateway-pladsen.\nDer er ikke alene fastelavn søndag 14. februar. Det er også Valentines Day, og det kan fejres med en naturvandring fra p-pladsen hos Saltum Strand Camping på den 3,5 kilometer lange Hjertesti, hvor der vil være hjerter gemt med gåder.\nFind dem og løs gåden.\nOpgaveløb og konkurrencer for hele familien.\nNår solen går ned, skal lommelygten findes frem. Hele vinterferien vil der være mulighed for at tage på refleksløb, hvor man skal følge små reflekterende fodspor rundt i Blokhus.\nFor at kunne åbne skatten til sidst på ruten, skal man undervejs løse små opgaver om dyrefodspor. Husk håndsprit og at holde afstand til andre grupper.\nRuten er ca 2 km lang og starter bag Tårnet ved Kalstrup på Torvet. Når I finder skatten, skal alle børn under 12 år tage en guldmønt, som næste dag kan byttes til en lille præmie hos Spar Blokhus.\nQuiz og gætteleg\nElsker man at quizze vil der være mulighed for både at dyste i den online quiz ”(Gen)kender du Blokhus?” Samt i den hyggelige ”Sæt vægt på Blokhus” konkurrence.\nKreativt og sjovt\ner er også kreative udfordringer i vinterprogrammet.\nFind eksempelvis flotte sten på stranden og dekorer dem med et smukt motiv eller citat.\nI Sten-kisten på Torvet i Blokhus kan man derefter bytte sin flotteste sten til en anden og være med til at skabe lidt glæde og god karma.\nMette og Magnus fra Hune Sten sørger for der altid er flotte sten at bytte med i kisten.\nOnsdag 17. og 24. februar er der mulighed for at hente en gratis mulepose med kreativ opgave for børn i alderen 4-12 år, som børnefamilier sammen kan hygge sig med i vinterferien.\nDet er Vendsyssel Kunstmuseum der står bag uddelingen.\nBlokhus Outdoor- Naturligvis\nBlokhus har de perfekte rammer til en aktiv ferie.\nTil de morgenfriske er der mulighed for at starte dagen med en opfriskende dukkert i det brusende Vesterhav efterfulgt af en tur i saunahytten – som udlejes med rabat på timebasis.\nFølg pilene gennem det barske klitlandskab, skoven og den smukke vinterstrand. Til dem der finder ruten lidt for lang, kan der tages en afmærket ”genvej”. Ruten starter ved buspladsen ved Møllevej, hvor der vil være en turbeskrivelse.\nMTB og hestekræfter\nPrøv også den fede svævebane i Gatewayen eller hvad med et spil Paddel eller golf hos Blokhus Golfcenter? Mulighederne er mange i det fyldige program, så læg ferien eller vejen forbi Blokhus og få oplevelser til hele familien.\nForrige Nørhalne Viser Kunst – på en anderledes måde\nNæste Masser af aktivitet i børnehaven, også udenfor\nKender du Blokhus Outdoor Hotel & Camp\nKom i Skulpturparken til halv pris


Sygeplejerskeuddannelsen på Odense Universitetshospital, Hudafdeling I og Allergicentret.\nKælder, stue og indgang 141/142\n7. sal på Patienthotellet\nFAM CAP vest\n1. sal indgang 141/142\nLedende overlæge Sigurd Broesby-Olsen\nOversygeplejerske Mette Maria Skjøth\nMaria Kofoed Jensen, 7. sal Dagklinik\nBettina Trettin, Ambulatoriet\nLone Englund, Allergicentret\nAfdelingen har professorer, overlæger, afdelingslæger og læger i hoveduddannelse, samt intro-læger og ph.d.-studerende.\nAfdeling I uddanner sygeplejestuderende samt social- og sundhedsassistent elever.\nDer er 3 kliniske vejledere i afdelingen. De kliniske vejledere varetager uddannelsen af sygeplejestuderende i samarbejde med det øvrige personale. Der er to praktikvejledere i ambulatoriet 7.sal, som tager sig af uddannelse af social og sundhedsassistent elever. Hudafdeling I og Allergicentret har derudover et samarbejde med Uddannelsesenheden med tilknytning af en uddannelsesansvarlig sygeplejerske.\nKliniske praktikvejledere og praktikvejledere\nTina H. Madsen (3/4 semester)\nCharlotte Schou ( 1/2/6.semester)\nHelle Olesen, Iklima Køycû (praktikvejledere)\nMarianne Ringsing (3/4. semester/ internationale studerende)\nDer er i 6 måneder tilknyttet 2 medicinstuderende. Ud af de 6 måneder er de 6 uger i klinik. De skal færdiggøre deres kandidatspeciale i de 6 måneder.\nForskning er en kerneopgave for et universitetshospital og bidrager til et inspirerende og udviklende arbejdsmiljø. Dette indebærer bl.a. iværksættelse af videnskabelige projekter. Afdelingens forskning er primært anvendelsesorienteret med udgangspunkt i opgaver inden for diagnostik, forebyggelse og behandling. Afdelingen samarbejder med andre forskningsenheder i ind- og udland. Der er fokus på øget internationalisering. Forskningsenhedens hjemmeside findes på SDU’s hjemmeside. Afdelingen har desuden eliteforskningscentret ORCA.\nDer er ansat 3 kliniske sygeplejespecialister, som har igangværende projekter i forhold til udvalgte patientgrupper og sygepleje til disse. Derudover er der i afdelingen en sygeplejerske og ph.d. studerende.\nTelefon 65 41 27 12\nTelefon 65 41 27 10\nTelefon 65 41 36 21\nPræsentation af de enkelte afsnit\nPatientgrundlag i ambulatoriet\nPatientgrundlaget i ambulatoriet er både børn og voksne. Der modtages patienter til undersøgelse, behandling og pleje af mange forskellige dermatologiske og venerologiske lidelser. Det kan være patienter med immunologiske sår eller patienter med bulløse lidelser, patienter med eksem eller psoriasis og patienter med hud- eller modermærkekræft. Derudover modtager afdelingen patienter til undersøgelse og behandling for kønssygdomme. Afdelingen modtager også børn med genetiske syndromer og patienter med allergiske lidelser\nPatientgrundlag i Allergicentret\nAfdelingen er et ambulatorie og patientgrundlaget er både børn og voksne i alle aldre. Vi modtager patienter fra hele landet. De henvises med mistanke om forskellige allergiske lidelser f.eks. over for medicin eller fødevare. Patienterne udredes ud fra sygdomshistorie og symptomer blandt andet ved priktest og provokation. En stor gruppe af disse har astma, eksem og fødevareallergi. Afdelingen har landsdelsfunktion i Mastocytose.\nPatientgrundlag i ambulatoriet på 7. sal\nAmbulatoriet 7. sal ser patienter til konsultation omkring den planlagte behandling som er igangsat på ny-sporet. I ambulatoriet 7. sal fortsætter patienten sit videre forløb. Patienterne kan komme med korte eller lange intervaller, alt efter patientens behov. Man kan desuden møde patienter til oplæring i injektionsteknik, samt udredes for kontaktallergi eller inhalationsallergi. Afsnittet har landsdelsfunktion i hereditært angioødem (HAE).\nI afdeling I arbejder vi ud fra ”Strategi for sygeplejen”, OUH’s samlede strategi for sygeplejen.\nPå OUH arbejder vi med kodekset ”patienten først”. Afsnittene arbejder overordnet ud fra dette kodeks.\nSygeplejefaglige fænomener, opgaver og metoder\nSygeplejen i afdeling I tager udgangspunkt i patientens helhedssituation. Der kan være mange forhold og problemstillinger som har indvirkning på patienter med allergi og/eller hudsygdom.\nNogle af de sygeplejefaglige fænomener den studerende kan møde kan være:\nKløe, smerter og infektion i huden, ødemer, sår, eksem, kredsløbsinsufficiens, hygiejne, hudens udseende, hvordan føles huden?\nNedsat appetit, træthed, temperaturstigning, dehydrering, nedsat mobilisering\nDe 3 afsnit er organiseret med et lederteam bestående af en afdelingslæge og en afdelingssygeplejerske, der har det overordnede ansvar for plejen og behandling af den enkelte patient i afsnittet.\nSygeplejerskerne arbejder i forskellige funktioner. Antallet af sygeplejersker varierer afhængig af patientkategorier og opgaver. I nogle funktioner udfører sygeplejerskerne selvstændig sygepleje, og i andre funktioner arbejdes der tæt sammen med en læge.\nDe patienter som har behov for længerevarende sygepleje af fx behandling af sår og eksem, kommer i ambulatoriet 7.sal, som ligger på 7. sal på patienthotellet. Alle tre afsnit samarbejder om at skabe et sammenhængende forløb for patienterne.\nPædagogisk organisering og tilrettelæggelse\nI de enkelte afsnit tilstræbes det, at den studerende går sammen med kliniske vejledere. Når de studerende skal med i andre funktioner, følger de med de pågældende sygeplejersker. De kliniske vejledere har ansvar for uddannelsen af studerende og elever i afsnittene. Personalet på afsnittet og klinisk vejleder har et tæt samarbejde omkring de studerende og SSA-elever. De kliniske vejledere fungerer som rådgiver og vejleder for personalet, i relation til de uddannelsesmæssige forpligtigelser over for de studerende og SSA-elever. Der vil være mulighed for studiebesøg i de enkelte afsnit.\nEn typisk patientsituation i ambulatoriet\nEn 17-årig kvinde henvises akut pga. opblussen i sin Atopiske Dermatitis (børneeksem). Hun har haft Atopisk Dermatitis, siden hun var 3 måneder. I begyndelsen havde hun eksem i ansigtet, på arme og ben, senere især i albuebøjninger, knæhaser og ved håndled og ankler. Nu har hun fået et voldsomt udbrud af eksem over hele kroppen. Eksemet klør så meget, at hun ikke kan sove om natten, men må stå op og tage kolde brusebade. Eksemet væsker, og huden er rød, skællende og tyk.\nHendes eksem plejer at forsvinde om sommeren, hvor hun holder sig meget ude, men i år har sommeren været våd og kold. Samtidig er hun stresset, fordi hun læser til eksamen. Ved konsultationen får hun foretaget en hudpodning. Hun får røde bade og får behandling med steroidcreme en gang om dagen og fugtighedscreme to gange om dagen.\nHun ved en del om sin sygdom, men har ikke selv taget ansvar for behandlingen og har i de sidste år helst ville ignorere sygdommen. Hun har brug for støtte til at få bearbejdet det at have en kronisk eksemsygdom, at være sammen med ligestillede og at få forklaringer på, hvordan hun skal bruge de forskellige behandlingsmidler fremover.\nAllerførst skal hun naturligvis have behandlet sin hud, så hun kan få ro i huden og dermed mulighed for at sove og koncentrere sig om at komme igennem sin sidste eksamen.\nEt typisk patientforløb på ambulatoriet på 7. sal, Patienthotellet\nPatienten har ikke sovet ret meget om natten på grund af kløe og smerter i huden. Hun ringer til egen læge om morgenen. Egen læge vurderer at hun skal ses af en hudlæge. Lægen kontakter Hudafdeling I og får en akut tid i ambulatoriet samme dag og patienten bliver set af en speciallæge i hudsygdomme. Lægen mener, at der sandsynligvis kan være tale om en infektion i patientens eksem.\nPatienten er træt og trist og magter ikke selv at smøre sig. Derfor foreslås det, at hun bliver indlagt på akutafdelingen (FAM CAP vest) til pleje og behandling. En sygeplejerske fra ambulatoriet varetager hudplejen, mens FAM CAP vest tager sig af anden behandling samt de daglige behov igennem døgnet. Hudafdelingen foretager en sygeplejefaglig vurdering og planlægger sygeplejen. Patienten bliver behandlet efter ordinationer, som blandt andet indebærer røde bade og smørebehandling. Sygeplejersken plejer og behandler patientens hud til den er i bedring efter et par dage.\nEfter en uge er patientens hud helet så meget, at hun kan udskrives. Hun skal fortsat behandles med steroidcreme. Derfor samarbejder sygeplejersken med patienten om, hvordan hun skal trappe ud af smøring med hormoncremen. Patienten får en tid i ambulatoriet 7. sal 4 uger efter udskrivelsen.\nEt typisk patientforløb i Allergicentret\nDreng på 4 år med atopisk dermatit og astma henvises fra egen læge med mulig anafylaktisk reaktion på peanuts. Han kommer i afdelingen med mor og far, hvor der indhentes anamnese, der laves priktest, vejledes i smøring og der tages blodprøver.\nUd fra historien får drengen allerede ved 1. besøg udleveret Epipen og der vejledes i diæt ved diætist. Der aftales en tid til provokation og lægetid, som typisk ligger samme dag. På provokationsdagen finder vi drengen allergisk over for peanut med en tærskel på 311 mg. Familien vejledes på ny i at begå sig i hverdagen med en fødevareallergisk dreng og der planlægges fremtidigt besøg.\nStudierammer i afdelingen\nDin praktik vil primært foregå på et af de tre afsnit, men med mulighed for studiebesøg i den afdeling som ikke er den primære.\nHer er eksempler på forskellige funktioner som den studerende kan blive præsenteret for.\nAkutte patienter, Iontoforese (svedbehandling), smørevejledning og behandling, prøvetagning til analyse og vortebehandling, og konsultation med scabies patienter\nDer gives lysbehandling til patienter med forskellige hudsygdomme som for eksempel pustulosis palmo plantaris, eksem og psoriasis.\nPå tumor/nævus stuerne kommer patienter med hud - og modermærkekræft. Patienterne kommer til kontrol og behandling af disse sygdomme.\nPDT-behandling – Photo dynamisk terapi – rødt lys\nDenne behandling gives til patienter som skal behandles for hudkræft.\nKIR – kirurgisk laser\nBehandling af patienter med blivende forandringer i huden såsom acne-ar, Xantalasma/kolesterolaflejringer i huden, NdYag laser, CO2 laser.\nIPL – hårfjerning\nHer fjernes sorte hår på synlige steder på kroppen. Typisk i ansigtet.\nI ambulatoriet 7. sal\nNY – ny henviste patienter\nPatienter på dette spor bliver vurderet af en speciallæge i samarbejde med en sygeplejerske. Der bliver vurderet hvilket forløb patienten skal tilbydes til videre behandling på afdeling I.\nPatienter kommer her til vurdering af længere varende behandlinger af en speciallæge og en sygeplejerske.\nHer foregår der behandlinger i form af bade, smørebehandlinger, sårpleje og oplæring i injektionsteknik.\nHer kommer patienten til almindelig kontrol.\nHer ses primært patienter med psoriasis i biologisk behandling.\nHer kommer børn og unge med genfejl specifikt i hudorganet.\nHer kommer patienter fra hele landet til kontrol af den arvelige sygdom Heriditært angioødem(HAE).\nHer er tilknyttet et lægespor samt allergilaboratoriet hvor sygeplejersker tester patienter.\nUdredning for penicillin- og lægemiddelallergi.\nUdredning af børn og voksne med fødevareallergi.\nVaccinationer for allergier.\nAmbulatoriefunktion til nye patienter samt patienter i forløb\nI en læringssituation i afdelingen indgår der tre led:\nen vejleder, og\nI en læringssituation er der samspil mellem den studerende/eleven, vejlederen og det indhold, som skal læres.\nDen studerende/elevens læring foregår inden for en hospitalskontekst. Det vil sige at læringssituationen foregår:\nI forskellige patientsituationer\nI samarbejde med praksisfællesskabet på afsnittet\nI samarbejde med tværfaglige samarbejdspartnere\nI en kontekst som overordnet set bestemmes af OUH’s strategier, mål og værdierne bag disse.\nDen første samtale om den individuelle studieplan\nEn individuel studieplan er et skriftligt resultat af planlægnings – og evalueringssamtaler i den kliniske undervisningsperiode mellem den sygeplejestuderende og klinisk vejleder samt evt. ad hoc vejleder. Ved første samtale udarbejdes den individuelle studieplan, som justeres løbende ved efterfølgende samtaler.\nDen individuelle studieplan ser vi som meget vigtig, idet den er med til:\nAt der skabes et fælles grundlag for samarbejdet i relationen mellem den studerende og vejlederen i den kliniske undervisningsperiode\nAt der skabes et fælles vejledningsgrundlag mellem den studerende og vejlederen med henblik på planlægning af en studieplan for den studerendes studie i klinisk undervisning.\nMålet for den første samtale om den individuelle studieplan ser vi er:\nAt den studerendes forudsætninger samt forventninger til vejlederen og det kliniske undervisningssted er afklaret\nAt den studerendes og vejlederens forventninger er samordnet\nAt det kliniske undervisningssteds læringstilbud ud fra muligheder og rammer er afklaret\nAt være i og uden for et praksisfællesskab er drøftet\nAt der er lavet aftaler mellem studerende og vejleder i forhold til:\nHvordan og hvor ofte der skal evalueres i den kliniske undervisningsperiode\nAt konklusionen på samtalen er noteret i den individuelle studieplan\nHvem deltager ved den første samtale om den individuelle studieplan?\nDen studerende og klinisk vejleder.\nDen uddannelsesansvarlige sygeplejerske kan deltage ved behov samt ad hoc vejleder.\nHvornår og hvor holdes den første samtale om den individuelle studieplan?\nInden for de første 14 dage i den kliniske undervisningsperiode på det kliniske undervisningssted.\nSamtalen varer ca. 1 time. Efter studiesamtalen forventes det at den studerende udarbejder en individuel studieplan sammen med vejleder, som lægges på Praktikportalen.\nDer kan etableres studiebesøg i de andre afsnit end dit primære.\nDen daglige mødetid er i tidsrummet mellem kl. 7.30 til 16.00 fra mandag til fredag. Du har en ugentlig studiedag, som planlægges sammen med klinisk vejleder. I nogle tilfælde kan det blive nødvendigt at bruge studiedage i afdelingen. Ved sygdom ringes på det enkelte afsnits nummer om morgenen efter kl. 7.30. Raskmelding foregår på samme nummer inden kl. 12.\nFor at du som studerende opnår en forståelse for patientens forløb på tværs af afdelinger og behandlingsafsnit, vil vi i samarbejde med dig tilrettelægge et patientforløb, hvor du følger en hudpatient gennem sundhedsvæsnet.\nEt patientforløb kan forstås som summen af aktiviteter, kontakter og hændelser i sundhedsvæsnet som en patient eller en defineret patientgruppe oplever i forhold til den sundhedsfaglige ydelse.\nForløbet strækker sig fra patientens første kontakt med sundhedsvæsnet, til patienten ikke mere har behov for denne kontakt i relation til helbredsproblemet.\nDu har ikke vagter i dit forløb i afdelingen.\nStudiemetoder i afdelingen\nI det kliniske forløb er den studerende med i hverdagens arbejde omkring flere patienter. Der vil være fokus på at den studerende arbejder med at få overblik over hvilke observationer og sygeplejehandlinger der er vigtige i forhold til den dermatologiske eller allergologiske patient.\nFor at hjælpe den studerende med at få overblik over en patient, både i bredden og i dybden, er der udviklet forskellige studiemetoder som kan benyttes, fx sygeplejeprocessen, dokumentationsark, mindmap, model for at lære praktisk sygepleje samt problembaseret læring. Det forventes at den studerende arbejder med studiemetoderne under klinikforløbet. Idet vejledning og undervisning er en stor del af afdelingens virke, forventes det at du i løbet af praktikken, skal initiere en form for undervisning/vejledning af en patient og eller monofagligt eller tværfagligt.\nProblembaseret læring (PBL) – fælles gruppelæring\nDer afholdes PBL en gang om ugen, hvor både studerende og social- og sundhedselever deltager. Den kliniske vejleder er ordstyrer og tovholder. Der aftales fra gang til gang, hvem der udarbejder en case. Materiale sendes dagen før til deltagerne. Det produkt som den enkelte udleder af casen, skal sendes til deltagerne dagen før næste PBL og produktet skal indeholde kildehenvisninger.\nFormålet med PBL er\nAt etablere en fælles refleksion over hverdagens patientsituationer med personale, elever og studerende for at skabe grundlag for en fælles læring og udvikling i form af:\nat forholde sig analytisk og reflekterende til sygeplejen - at sætte ord på sygeplejen\nat få øvelse i at bruge og have gavn af hinandens forskellige erfaring og viden\nat forholde sig analytisk og reflekterende til det at lære- turde vove sig frem med sin usikkerhed og det den enkelte gerne vil lære\nat få fokus på egen læreproces\nat udvikle evnen til tværfagligt samarbejde\nAmtsrådsforeningen 2003. Patientens møde med sundhedsvæsenet de mellemmenneskelige relationer – anbefalinger for kommunikation, medinddragelse og kontinuitet, Højbjerg, Århus Amt. Kvalitetsafdelingen.\nAntonovsky, A. 2000, Helbredets mysterium at tåle stress og forblive rask, Kbh., Hans Reitzel.\nBek, S., Bjeld, B. & Olsen, I. F. 2015. Lægemiddelregning, Kbh., Munksgaard.\nBirkler, J. 2007. Filosofi & sygepleje, etik og menneskesyn i faglig praksis, Kbh., Gyldendals Bogklubber.\nFærch, J. & Aarhus Universitet. Afdeling for, S. 2008. Patientdeltagelse i sygeplejefaglig kontekst: en litteraturbaseret afdækning af hvordan patientdeltagelse kan forstås og udmøntes i en sygeplejefaglig kontekst samt hvilke implikationer patientdeltagelse kan have for klinisk sygeplejepraksis, Afdeling for Sygeplejevidenskab, Aarhus Universitet.\nFærch, J. & Bernild, C. 2015. Pædagogisk reflektionsmodel gavner patienten. Sygeplejersken, 115, 78-83.\nGottrup, F. & Olsen, L. F. 2013. Sår : baggrund, diagnose og behandling. Kbh.: Nota.\nHansson, B. 2014. Sygeplejerskens relation til patienten. Patient : grundbog i sygepleje. Kbh.: Munksgaard.\nHiim, H. & Hippe, E. 2007. Læring gennem oplevelse, forståelse og handling: en studiebog i didaktik, København, Gyldendal.\nHounsgaard, L. O. S., Lene 2014. Sygeplejerskens støtte til patienten.\nPatient : grundbog i sygepleje. Kbh.: Munksgaard.\nIlleris, K. 2015. Læring, Frederiksberg, Samfundslitteratur.\nJastrup, S. 2014. Det sygeplejefaglige ræsonement. Klinik : grundbog i sygepleje. Kbh.: Munksgaard.\nKappel, N. 2014. Sygeplejerskens interaktion med patienten.\nPatient: grundbog i sygepleje. Kbh.: Munksgaard.\nLarsen, L. O. T., Inger 2000. Sygepleje til patienter med hudsygdomme. Klinisk Sygepleje. Akademisk forlag.\nMiller, W. R., Rollnick, S. & Butler, C. C. 2009.\nMotivationssamtalen i sundhedssektoren, Kbh., Hans Reitzel.\nPrice, B. 2017. Body image: nursing concepts and care. Kbh.: Nota.\nSestoft, B. & Bundgaard, K. 2015. Sygepleje i det korte patientmøde. Klinik: grundbog i sygepleje. Kbh.: Nota.\nThomsen, L. 2013. Body Image. In: LYNGAA, J. (ed.) Sygeplejefag - refleksion og handling. Kbh.: Nota.\nLinks til dokumenter på nettet\nLink til E-reol på Hudafdeling I og Allergicenter\nOUH’s Strategi for patientsikkerhed 2015-2018


HTC - Connect | HTC Danmark\n1 STRØG, 3 FINGRE\nVi præsenterer HTC Connect™: multimediesoftware, som giver dig mulighed for at streame musik og videoer direkte fra din HTC-smartphone.\nAfspil den musik eller video, du vil streame.\nStryg opad med tre fingre fra bunden af din skærm.\nVælg den enhed, du vil styre, og stream løs. Sværere er det ikke.\nDirekte streaming fra smartphone til enhed på sekunder.\nYamaha A/V-modtagere kan parres med HTC Connect, hvilket giver problemfri integrering – du skal blot stryge opad med tre fingre på din HTC-smartphone for at afspille musik på dit hjemmeunderholdningssystem.\nFå glæde af kontrollen i din enhed, som du altid har ved hånden.\nTIL STOR SKÆRM\nProjicer din smartphoneskærm til dit tv med et strøg.\nKompatible skærmadaptere som NETGEARs Push2TV kan parres med HTC Connect, så du kan vise fotos eller afspille videoer på dit tv for hele rummet.\nSTREAMING FRA HØJTTALERE\nDæmp lyset, og afspil musik trådløst fra din smartphone med AwoX StriimLIGHT. Få glæde af denne tilsluttede lyspære, der tjener to formål og har en indbygget højttaler, og som nemt kan styres via Bluetooth eller WiFi med din HTC-smartphone.\nBrug Libratone til at streame trådløs musik med stil. Den elegante fritstående Zipp-højttaler og Loop-højttaleren, der kan monteres på væggen, leverer begge trådløs musik direkte fra din HTC-smartphone. De udskiftelige covers fås i flere farver til enhver smag.\nDIN TRÅDLØSE VERDEN\nKomplet hjemmeunderholdning med ét strøg. Pioneers fuldt kompatible HTC Connect-produkter omfatter en række lyd-/videomodtagere og trådløse højttalere.\nNu kan du styre din prisvindende elektronik med en prisvindende smartphone.


Effektiviteten sejrede – Ekstra Bladet\n15. sep. 2016 kl. 14:45\nLige affære: Hjemmeholdet kendte sin besøgstid og løb med sejren\nDer var hård kamp om midten af banen. Foto: Henrik Meyer\nBåde Tirsdalens Skole og C. La Cours Skole havde scoret rigtig mange mål i deres første kamp.\nDet var tydeligt, at begge hold var lidt spændte ved kampens start.\nDe to hold er klar til kamp. Foto: Henrik Meyer\nDe første 14 minutter spillede begge hold lige op med en snært af overtag til Tirsdalens Skole.\nEfter 16 minutter bragte Tirsdalens sig foran med 1-0 af nr. 13, Alma Jensen, Tirsdalens anfører. Det var efter et gennemtænkt angreb, som startede ved midten og flot et-to opspil, som til sidst endte hos anføreren, som vel gennemført udplacede C. La Cours målvogter Charlotte Amholtz, som også modtog fair playhåndklædet.\nDerefter vendte spillet, og C. La Cours havde ikke meget at komme efter resten af første halvleg.\nSom et lyntog\nKom bedre med og så alligevel\nEfter pausen kom C. La Cours bedst fra start. De spillede den flot rundt og løb rigtigt for hinanden. De ville på måltavlen, men Tirsdalens var blot de sidste procent bedre. De kom på 2-0 igen af anføreren med nr. 13.\nPres på C. La Cours' mål. Foto: Henrik Meyer\nAnden halvleg var lige spillet og kunne gå begge vej, men efter små 14 minutter måtte C. La Cours give efter, da Mia Knudsen afsluttede på mål, og den gik ind i nettet bag C. La Cours keeper.\nGennem hele kampen var der en god stemning og god tone blandt C. La Cours spillere. De holdt modet og gejsten oppe og huskede gennem hele kampen at rose og give opbakning til hinanden.\nDe udtalte da også efter kampen:\n- Vi er bare glade for, at vi har været med.\nKampens dommer Leif Andersen leverede en god indsats og var med over hele banen.


Vi siger mange tak! - sn.dk - Forsiden - Roskilde-området - Lejre Lokalavis & Midtsjællands Folkeblad\nArtiklen: Vi siger mange tak!\nLejre Lokalavis & Midtsjællands Folkeblad - 29. november 2017 kl. 10:22\nBylauget og Julemarkedsudvalgets siger tak til alle, der valgte at besøge Julemarkedet i Sæby sidste weekend\nSæby: Uden de mange besøgende, havde markedet aldrig opnået en så hyggelig stemning og to så dejlige dage. Og så var det oven i købet en weekend præget af kulde og blæst samt mange byger.\nAlligevel var der 6-700 mennesker, der kom forbi og nød Glüwein og vafler i caféen, samt hjemkøbte forsyninger af vådt, tørt og julegaver fra de mange boder i Den gamle Skole.\nAlt dette havde ikke været muligt, hvis ikke det var for den store indsats, der er blevet ydet gennem hele året og da særligt her i weekenden af byens mange engagerede borgere.\nDen langtidslejeaftale, bylauget og udvalget har ønsket at indgå med kommunen, er vedtaget i økonomiudvalget. Så nu mangler der kun den formelle godkendelse i byrådet. Kryds fingre for projektet. Det overskud der kom hjem i løbet af weekenden, er også et skridt nærmere til, at vi kan komme til at give den gamle fredede bygning den omsorg, der er så stærkt tiltrængt. Igen mange tak fra Sæby.\n2. Jens Romundstad modtager ærespris\n8. Marie Carmen Koppel i Glim Kirke\n9. Åbent Hus i det nye No.1\n10. Hyggelig mikro-messe om sundhed i Kirke Sonnerup\n1. Nyt navn og ny købmand i Kr. Hyllinge\n3. Nu satser han på Skoemagerkroen!\n4. Grethe Saabye nyt bestyrelsesmedlem\n6. Store Merløse IF fylder 100 år\n9. Hyggelig mikro-messe om sundhed i Kirke Sonnerup\n1. Nu ta'r jeg på ferie!\n3. Talenttræf i Holbæk\n6. På lørdag er det slut!\n8. Åbent Hus i det nye No.1\n10. Ny salon i Tølløse


Hvad spiser mit Stedmoderblomst blomster? - Angelispress.com\nNavnene på begravelse blomster\nHvilke årsager sæbe-lignende Suds i bassinvandet?\nHvor hen til indhylle plisseret gardiner til at holde faconen\nHvad lugter hader Woodchucks?\nAfstivet en veranda for støtte\nStedmoderblomster (Viola × wittrockiana), hårdfør i US Department of Agriculture plante hårdførhed zoner 6-10, er normalt problem-fri, men nogle skadedyr problemer med lejlighedsvis disse lav vedligeholdelse stauder. Erkendelse af hvad skyldige fest på din stedmoderblomster er det første skridt til at løse problemet. Mest Stedmoderblomst skadedyr er udryddet nemt når opdaget tidligt. At tage ordentlig pleje af dine Stedmoderblomst planter er afgørende, da sunde planter er mindre attraktive for skadedyr.\nMens spider mider vises som små, flytte pletter, ikke kan de ofte ses uden lup. Huller i bladene er lettere at se, som er lille spind strækker sig over løvet. Få spider mider på sund stedmoderblomster forårsager normalt ingen skade, men store kolonier skade stedmoderblomster betydeligt. Behandling af angrebet stedmoderblomster med en klar-til-brug insekticid sæbe. Bære handsker og sikkerhed goggles når ved hjælp af pesticider, og spray blade overflader grundigt så insekter kontakte sæbe. Aldrig spray sæbe på tørke-understregede stedmoderblomster eller når temperaturen overstiger 90 grader Fahrenheit.\nRelateret til snegle og andre bløddyr, snegle, let kan identificeres. De slimede skadedyr efterlader en skinnende spor i kølvandet på Stedmoderblomst løv og nærliggende jord. De beviser, der er efterladt på bladene er store, ujævne huller i løvet. Sneglene er især udbredt i kølige, fugtige vejr. De foder om natten og skjule i fugtige steder i løbet af dagen, som under gamle brædder eller i nærheden af planterester eller barkflis. En bakke med øl tilbage tiltrækker i haven sneglene for nem bortskaffelse. Et stykke af cantaloupe skorpe (Cucumis melo) venstre hovedet natten bliver en agn station fyldt med snegle i formiddag.\nPansies er generet af mindst to bladlus typer. Foxglove bladlus er en lille, grønligt gule skadedyr, mens den grønne fersken bladlus kan være mørkegrøn, lysegrøn eller pink, alle med en mørk streg på bagsiden. Små bladlus samles på undersiden af nye blade eller på tidspunkt af blade og stængler. Pansies beskadiges, når bladlus suge saft fra bladene. En klæbrig substans efterladt til sidst tiltrækker svampevækst. Slaget bladlus ved at indføre naturlige rovdyr såsom lady biller til din have til at forbruge bladlus voraciously. En kraftig eksplosion af vand fra en slange frigiver ofte bladlus som godt. Hvis det foretrækkes, behandle med insekticid sæbe som med mider.\nCutworms skjule i jorden, så kommer ud om natten til fest på stedmoderblomster møre blade. Lignende slug skader, skader kan decimere en hele Stedmoderblomst anlæg, især de unge planter eller stiklinger. To cutworm typer er problematisk for stedmoderblomster. Den sorte cutworm er skinnende sort eller grå, med en bleg streg ned langs midten af ryggen. Brogede cutworms er lys brun og grøn, som regel med en sort hoved. Fjerne cutworms ved håndkraft, eller behandle stedmoderblomster med en klar-til-brug spray som indeholder Bacillus thuringiensis. Spray løv grundigt; orme skal spise de behandlede løv. Bruge spray sent på eftermiddagen eller på overskyede dage, som det hurtigt nedbrydes i sollys.\nStedmoderblomst orm er en larve, der plager stedmoder og sine fætre og kusiner. Skader er svarer til snegle og cutworms. Stedmoderblomst orm er let genkendes som en lys orange caterpillar med to lineære sorte striber. Gul woolybear larve, en fuzzy, gule og brune caterpillar, plager ofte stedmoderblomster så godt. Fjerne ulovlige larver i hånden, eller behandle angrebne stedmoderblomster med Bacillus thuringiensis spray, som du ville for cutworms. Bemærk at caterpillar-drab spray ikke diskriminerer mellem pest larver og larverne af gavnlige sommerfugle og møl.\nHvad spiser mit tøj i mit skab?


Belbooks - e-bøger på dansk, engelsk og russisk\nBelbooks er et elektronisk forlag, som har eksisteret siden 2011. Belbooks udgiver kun bøger i elektronisk format af hensyn til miljøet og CO2 udslip. Belbooks producerer e-bøger på dansk, engelsk og russisk.\nBelbooks blev oprindeligt startet som et faglitterært forlag med speciale i sundhed, skønhed, kvinders liv, relationer og familieopbygning. Men i 2014 kom der også kogebøger (“Fru Jensens Kagebog” er den første i rækken) og spændende , magisk-realistiske historier om moderne menneskers skæbner (“Kalejdoscope” ) på Belbooks boghylder.\nBag Belbooks står den dansk-russisk forfatter, digter, foredragholder, blogger og videocreator - Irina Bjørnø.\nLige nu har Belbooks udgivet 7 e-bøger på dansk; 4 på engelsk og 17 på russisk (bl.a. “12 breve til Præsident Putin”, som formidler den danske samfundsmodel).\nMange bøger venter stadigvæk på oversættelse.\nIrina Bjørnø var nomineret til “Årets Forfatter” i Rusland i 2012 og 2013, 2014 (læs here)\nHun skriver kronikker i “Den Korte Avis” og i en række sociale medier. Hun er medlem af bestyrelsen i Modersmål-Selskabet i Danmark og medlem af Russisk Forfatterforening. Hun holder foredrag om sit forfatterskab og om Rusland. Sidste foredrag var i Forfatterforeningen - se uddrag.\nIrina Bjørnø har skrevet over 300 videnskabelige og almennyttige artikler i danske og i internationale medier og hun har desuden undervist på universiteter i Cambridge, Göttingen, Oxford, Wien, og har medvirket i radio og TV.\nFREE books - http://issuu.com/belbooks\nFREE lydbøger -https://soundcloud.com/belmusic


Herretøj århus gågade. Alt til den moderigtige mand\nSkal du bruge herretøj århus gågade? Så kig med her, hvor du finder lige det, du skal bruge. Det helt rigtige til dig og dine ønsker i den nyeste mode.\nKan jeg finde herretøj århus gågade online?\nDet kan være svært at finde rundt på nettet, der er så mange forskellige shops og sider. Vi vil meget gerne prøve at hjælpe og har samlet de bedste online muligheder, så du bare skal klikke rundt og vælge mellem de flotteste. Find de herretøj århus gågade, der passer til dit ønske.\nBukser er ikke bare bukser. Der er båder til herre, damer, piger og drenge. Og så findes de jo i både lange, korte, løse, stramme, baggy, mønstrede, formelle og festlige udgaver. Og mange flere. Kort sagt, vil du finde herretøj århus gågade skal du klikke dig videre via vores anbefalinger, så dukker det helt rigtige op.


Indien og Pakistan enes om fredsproces | Information\nNEW DELHI - Indien og Pakistan enedes i går om, at fredsprocessen mellem de to lande er uomstødelig. De to lande har lovet hinanden at øge transportmulighederne gennem det delte Kashmir, sagde den indiske premierminister Manmohan Singh i en fælles erklæring efter et tre dage langt besøg fra sin pakistanske kollega.\nDe to lande enedes om at forøge antallet af buslinjer mellem Srinagar i den indi-ske del af Kashmir og Muzaffarabad i den pakistanske del.\nOgså lastbiler skal have lov til at køre på ruten for at fremme handlen mellem de to lande.\nDe to ledere meddelte også, at en ny buslinje mellem Poonch i det sydlige, Indiske Kashmir og Rawalakot - over den internationale grænse til Pakistan - åbner til sommer. Mere kontakt mellem familier, som er blevet delt af våbenhvilegrænsen i Kashmir, vil blive støttet, sagde de to ledere.\nBesøget fra Musharraf var oprindeligt en invitation fra Singh om at komme og se Pakistan spille cricket mod Indien. Efter flere møder med Singh fortalte Musharraf tidligt i går, at han var sikker på, at de to sider var parat til at arbejde videre med fredsprocessen - derunder den mangeårige konflikt i Kashmir.\n"I denne ånd talte de to ledere om områder som Jammu og Kashmir og blev enige om at fortsætte disse diskussioner på en oprigtig, hensigtsmæssig og fremadsynet måde for at finde en endelig ordning," stod der i den fælles erklæring, som blev læst op efter mødet.\nMusharrafs optimisme stod i skarp kontrast til hans humør under sidste besøg over grænsen i 2001, hvor han mødtes med den daværende premierminister Atal Behari Vajpayee i den nordindiske by Agra. Dengang brød forhandlingerne sammen på grund af stridigheder om Kashmir.\nDet sidste forsøg på fred bygger på en våbenhvile i Kashmir, som har været på plads siden november 2003, samt et besøg af Vajpayee i januar 2004 til Islamabad, hvor de to parter blev enige om en formel, der skal sætte en stopper for terrorismen i Kashmir.\nFredsprocessen blev fulgt op af Singhs koalitionsregering, som blev valgt i maj 2004, da han mødtes med Musharraf i New York i september samme år. Mange tusinde mennesker, heriblandt mange civile, har mistet livet i den 15 år lange opstand mellem militante islamister og det indiske styre i Kashmir.\nIndien og Pakistan har kæmpet mod hinanden i tre krige. To af gangene har striden handlet om Kashmirregionen.\nAtal Behari VajpayeeManmohan Singh\nNew YorkIndienAgraNew DelhiPakistanIslamabad


Boxmadras i Sønderborg – Bestil online i dag\nBoxmadras i Sønderborg? Vi har dannet os et overblik over mulighederne.\nHvis du lefter efter boxmadras i Region Syddanmark, så er du kommet til det rette sted. Der er en række muligheder i 6400 Sønderborg, og generelt i Sønderborg Kommune.\nTemmelig mange internet webshops tilbyder i øjeblikket en række forskellige leveringsformer. En af de mest anvendte er lige nu pakkeshops, og så kan du blot gå forbi efter de købte produkter på et selvvalgt tidspunkt. Metoden er altså yderst uproblematisk, og endda endda den mest prisbevidste fragtmulighed.\nDu kunne endvidere overveje at få det leveret hjem til dig privat eller ud til dit arbejdes adresse. Løsningen viser sig typisk en kende dyrere, men lige så vel virkelig uproblematisk. Den prisbilligste leveringsløsning af Boxmadras i Sønderborg vil dog i de fleste tilfælde være at hente ordren selv, men det forudsætter at du bor i nærheden af Boxmadras i Sønderborg netshoppens lager.\nLeveringsdygtigheden er jo ekstremt udslagsgivende om vi absolut skal bruge pakken inden for få dage, og herved er det temmelig klogt at vi undersøger den anslåede leveringstid på det relevante produkt.\nEn masse Boxmadras i Sønderborg internet varehuse tilbyder 1 dags levering på mange varenumre, men vær vagtsom da det står og falder med at bestillingen indsendes tidligere end et fast klokkeslæt, således at de har en chance for at nå at få Boxmadras i Sønderborg hen til fragtfirmaet før medarbejderne drager hjemad.\nNogle netbutikker byder på fragt uden betaling, men for det meste kun såfremt der indkøbes for et fastsat beløb. I øvrigt kunne du gribe den mest letkøbte leveringsudgave, der oftest – hvad end man opholder sig nær Hørsholm, Svendborg eller Skagen – er at få fragtmanden til at bringe din bestilling til et afhentningssted.\nDet er jo efterhånden usædvanlig smertefrit for internetbrugere at sammenligne priser (via fx PriceRunner) på Boxmadras i Sønderborg på tværs af internet varehuse, og så har massevis af outlets på nettet været nødt til at nedsætte udsalgspriserne på en række af deres produkter – til piger og drenge, men også til herrer og damer – drastisk, og endda nogle gange love levering uden betaling.\nDet kan trods alt vise sig lønsomt at undersøge visse online shops efter Boxmadras i Sønderborg rabat før du færdiggør din shopping, så du ikke er i tvivl om at opnå den mindst kostelige pris.\nMan bør dog ikke undervurdere, at i tilfælde af at en forretning på nettet afhænder Boxmadras i Sønderborg for en udsalgspris der kan ses som uendeligt favorabel, kunne det mange gange være et signal om en bedragerisk online virksomhed. Shopping med kort er dog en del af en lov, hvilket garanterer dig overfor uoprigtige internet handler.\nGenerelt slår vi et slag for bestillinger med betalingskort eller MobilePay. Som alternativ kunne du udnytte en afdragsordning som fx ViaBill, forudsat du hellere vil betale prisen i flere bidder.\nFør folk shopper Boxmadras i Sønderborg i en e-forhandler kan man sådan set bese forhandlerens forretningsvilkår, det er dog undertiden ikke særlig interessant.\nEn nemmere løsning kunne derfor være at finde ud af om e-forretningen er godkendt af e-mærket, grundet at det længe har været et fingerpeg om at netbutikken forstår de danske retningslinjer, udover at e-handlen lejlighedsvis vurderes af jurister der har ekspertise inden for vilkårene på området. Desuden tilbydes du lejlighed til at få hjælp, hvis du får besvær ved din handel.\nDertil stiller vi forslag om at køberen er opmærksom på de mest betydningsfulde retningslinjer der spiller ind i forbindelse med købet, som for eksempel den ombytningspolitik på Boxmadras i Sønderborg internet butikken har. I den forbindelse er det også vigtigt, at man permanent gemmer ens faktura, så man når som helst vil kunne påvise sin ordre, om man er på udkig efter produkter til en mand eller kvinde.\nTrustpilot forærer dig evigt nyttige muligheder for at tyde en række aktuelle konsumenters observationer og herved er det at foretrække, at du beser webshoppens Boxmadras i Sønderborg kritik inden du lægger din bestilling.\nFacebook genererer tilsvarende stort set pæne genveje til at få indtryk af webbutikkens popularitet. Her ser vi en række internet shops som tilbyder folk at notere en kritik af deres køb, som på samme måde kan udnyttes til at vurdere kundernes tilfredshed.\nHjemmesiden er finansieret af reklamer. Vi har samarbejder med en hel del netshops derved at vi præsenterer butikkernes tilbud, og indtjener honorar når en af de besøgende på vores hjemmeside laver en bestilling.\nData vedrørende Boxmadras i Sønderborg og online virksomheder understøttes hyppigt, men vi kan desværre ikke garantere imod forandringer der kan være implementeret siden vi nyligst opdaterede de anvendte informationer.


→ Billige Ifø Reservedele online [Se bedste tilbud]\nEn lang række e-forhandlere foreslår nu til dags flere billige leveringstyper til ifø reservedele. En af de mest anvendte er i vore dage udleveringssteder, og så afhenter du blot de nyindkøbte varer når det passer ind i din hverdag. Fragtmuligheden er altså ekstremt smertefri, og oftest desuden den mindst kostelige fragtform.\nDu bør lige så vel påtænke at bestille produkterne til levering til din privatbolig eller ud på din arbejdsplads. Metoden er typisk en anelse mere bekostelig, men endda rigtig bekvem med ifø reservedele online. Den billigste leveringsmåde vil dog til enhver tid være at hente produkterne selv, men den mulighed forudsætter at du fysisk befinder dig nær online forhandlerens butikker, for eksempel Harald Nyborg, Bauhaus, Silvan eller Jem og Fix.\nLeveringstiden på ifø reservedele kan vise sig at være rigtig vigtig om man står og skal bruge din pakke om få sekunder, så med det formål er det virkelig vigtigt at vi ser nærmere på tidshorisonten for levering for ifø reservedele. De fleste internet butikker – fx Bauhaus, Jem og Fix, Silvan og Harald Nyborg – frembyder billig levering på næste hverdag på utallige varenumre online, hvilket dog afhænger af at bestillingen placeres tidligere end et angivent klokkeslæt, med det formål at de har udsigt til at kunne nå at få ordren på posthuset forinden medarbejderne drager hjemad.\nNogle få internet handler garanterer levering uden beregning på ifø reservedele online, men tit er det under betingelse af at der erhverves for en præcis sum. I øvrigt burde du gribe den mest letkøbte leveringsmulighed, der ofte er at få fragtfirmaet til at levere pakken til en pakkeshop.\nDe største byggecentre udlover klik-og-hent hvor man handler billig ifø reservedele på nettet men afhenter i byggemarkedet. Fx Bygma, 10-4, XL-Byg, Harald Nyborg, Davidsen, Bauhaus, Silvan, Jem og Fix og Stark. Byggecentrene udlover blandt andet klik-og-hent på ifø reservedele i disse byer:\nVærløse, Dragør, Kalundborg, Lystrup, Frederikssund, Virum, Rudersdal, Allerød, Randers, Skanderborg, Esbjerg, Frederiksberg, Odense, Tilst, København, Odder, Aarhus, Lillerød, Holstebro, Taastrup, Jyllinge, Haslev, Køge, Nørresundby, Brabrand, Ballerup, Tårnby, Aabenraa, Valby, Holbæk, Ringsted, Frederikshavn, Lyngby, Kolding, Sønderborg, Silkeborg, Albertslund, Viborg, Aalborg, Vanløse, Rønne, Hobro, Solrød Strand, Helsingør, Vejle, Nærum, Fredericia, Hedensted, Herlev, Glostrup, Højbjerg, Slagelse, Hørsholm, Svendborg, Ikast, Brønshøj, Nyborg, Søborg, Gladsaxe, Farum, Middelfart, Næstved, Roskilde, Stenløse, Brøndby, Nykøbing Falster, Struer, Risskov, Korsør, Åbyhøj, Grenaa, Herning, Ølstykke, Gentofte, Brønderslev, Greve, Thisted, Haderslev, Varde, Nakskov, Hillerød, Charlottenlund, Horsens, Kokkedal, Vordingborg, Skive, Hedehusene, Birkerød, Vallensbæk, Hvidovre, Hjørring, Frederiksværk, Ishøj, og Rødovre, .\nClick-and-collect ift. ifø reservedele er en mulighed i samtlige områder af Danmark: Sjælland (Bornholm, Lolland, Amager, Nordsjælland, Falster, Vestsjælland, Midtsjælland, Sydsjælland, Østsjælland, Hovedstaden), Fyn (Midtfyn, Sydfyn, Nordfyn, Østfyn, Vestfyn) og Jylland (Sydjylland, Syddanmark, Nordjylland, Østjylland, Midtjylland, Vestjylland, Sønderjylland).\nNår man ser på tendenserne bliver det klart, at folk mange gange kigger efter bl.a. ifø reservedele tilbud og billig ifø reservedele. Vi ser derudover mange gange folk kigge efter eksempelvis ifø reservedele online, køb ifø reservedele samt ifø reservedele priser, foruden de velkendte byggekæder som Bygma, XL-Byg, Bauhaus, Jem og Fix, Harald Nyborg, Silvan, Stark, Davidsen og 10-4.\nGode priser på ifø reservedele\nDet er jo ret så ligetil for forbrugerne at finde de bedste priser på billige ifø reservedele online hos diverse internet handler, og så har en hel del internet firmaer fundet det uundgåeligt at nedskære prisen på ifø reservedele helt i bund, og derudover byde på fragtfri levering.\nTrods dette kan det imidlertid være udbytterigt at inspicere en række forhandlere på nettet efter rabatter og tilbud på ifø reservedele online før du gennemfører din bestilling, så du er på den sikre side med at få den laveste pris. Kig ikke bare hos de store byggecentre som XL-Byg, Jem og Fix, Bauhaus, Silvan, Harald Nyborg, Davidsen, 10-4 og Stark.\nMan må trods alt være opmærksom på, at såfremt en shop afhænder billige ifø reservedele online for en salgspris der er himmelråbende lav, kan det ofte være et symbol på en fup netshop. Bestillinger med kort er på den anden side inkluderet i et regulativ, der værner os overfor uoprigtige internet handler.\nGenerelt går vi ind for betalinger med kort eller MobilePay. Alternativt kunne du vælge en afdragsordning fra eksempelvis ViaBill, forudsat du efterspørger at afdrage omkostningerne til ifø reservedele i flere bidder. Det foreslåes normalt i specialiserede netbutikker, i modsætning til de store byggekæder som for eksempel 10-4, Jem og Fix, Bygma, Silvan, XL-Byg, Stark, Harald Nyborg og Davidsen.\nNår der ses på data står det klart, at mennesker tit efterspørger blandt andet køb ifø reservedele og ifø reservedele tilbud. Vi ser desuden som regel folk efterspørge bl.a. billig ifø reservedele, ifø reservedele priser og ifø reservedele online.\nTrustpilot byder på sådan set passende genveje til at iagttage en stor portion nuværende forbrugeres oplevelser og på grund af dette kan det anbefales, at du gennemgår e-forretningens ratings før du færdiggør din shopping med billige ifø reservedele online.\nFacebook giver dig desuden evigt fornemme genveje til at få et kig ind i internet forhandlerens kundetilfredshed. Derudover ser vi en del online forretninger hvor folk kan give en kritik af ordreforløbet, som også må benyttes til at fornemme tidligere kunders oplevelser.\nFør folk bestiller billige ifø reservedele online på en internet butik burde man egentlig kigge på netshoppens forretningsvilkår, men det er bare ikke særlig morsomt, især hos de store byggecentre som Harald Nyborg, Stark, Bauhaus, Silvan, Jem og Fix, XL-Byg, Davidsen, Bygma og 10-4.\nEn anden mulighed kunne måske være at kontrollere om internet virksomheden er støttet af e-mærket, fordi det almindeligvis er en påvisning af at e-butikken lever op til gældende dansk lovgivning, samt at e-handlen ofte revideres af eksperter som har den nødvendige knowhow om de gældende regulativer.\nDet er en rigtig god chance for at blive hjulpet, når du får dilemmaer ved din shopping med ifø reservedele. Ydermere er det fornuftigt at køberen er oppe på mærkerne omkring de mest betydningsfulde betingelser der er gældende for bestillingen af ifø reservedele online, som for eksempel hvilken ombytningsret e-forhandleren garanterer.\nI den sammenhæng er det også vigtigt, at man stadigvæk bevarer sin faktura e-mail, således man senere kan bevidne bestillingen af ifø reservedele, ligegyldig om man køber hos Davidsen, Stark, Jem og Fix, Harald Nyborg, Bygma, Silvan, 10-4, Bauhaus eller XL-Byg.


(Recept) filmovertrukne tabletter 30 mg 28 stk. (blister) 428,80\n(Recept) filmovertrukne tabletter 60 mg 28 stk. (blister) 428,80\n(Recept) filmovertrukne tabletter 90 mg 28 stk. (blister) 352,85\n(Recept) filmovertrukne tabletter 120 mg 7 stk. (blister) 104,35\nEtoricoxib "Krka" KRKAEtoricoxib, filmovertrukne tabletter 90 mg\nEtoricoxib "Krka" KRKAEtoricoxib, filmovertrukne tabletter 120 mg\nPræg ACX 30, 101\nMål i mm. 5,7 x 5,9\nPræg ARCOXIA 60, 200\nPræg ARCOXIA 90, 202\nPræg ARCOXIA 120, 204