Forsvarets tilpasning til Europas nye sikkerhedspolitiske miljø - et stigende behov for ukonventionelle militære operationer? :: Krigsvidenskab.dk\nEfterfølgende artikel er forfattet af premierløjtnant LH. Jensen ved Jægerkorpset. Premierløjtnanten er for tiden elev på Videregående Officersuddannelse ved Hærens Officersskole.\nEr Forsvaret forældet og skal det omlægges totalt? I Militært tidskrift nr. 1/1992 beskrev jeg en række muligheder for dansk forsvar vedrørende et bidrag med ukonventionelle militære styrker til NATO’s nye organisation. I denne artikel er det hensigten at videreudvikle de tidligere fremsatte tanker på baggrund af den sikkerhedspolitiske udvikling i Europa i almindelighed og konklusionerne i mit speciale på den Videregående Officersuddannelse i særdeleshed. Det er især den intensive pressedækning af konflikten i det tidligere Jugoslavien, som har medført en voldsom debat om det militære instrument som et muligt politisk middel, der har foranlediget mig til at skrive denne artikel. De mange forslag fra de såkaldte mihtæreksperter, fagforeningsformænd, poHtikere og andre lægmænd om en hurtig og radikal omstrukturering af forsvaret efterlader dog et vigtigt spørgsmål: Om en styrkesammensætning, der sigter mod øjeblikkets varmeste politiske sag, Balkankonflikten, kan imødekomme de generelle krav i Europas nye sikkerhedspolitiske miljø. Derfor er det min hensigt med denne artikel at belyse, nogle af de krav og kriterier, som kan være afgørende, hvis militære styrker skal anvendes i krisestyring. På grund af debattens karakter, hvor kun styrkernes omfang synes at være interessant, vil jeg tage udgangspunkt i kendsgerningerne i det nye sikkerhedspohtiske miljø, således som de er opregnet i NATO’s nye strategi. Disse kendsgerninger danner grundlaget for den efterfølgende belysning af hvilken type af militær kapacitet, der kan blive nødvendig i fremtiden. I den igangværende debat synes endnu ingen for alvor at have berørt, hvilke behov de militære styrker egentligt skal dække, og hvilken type af styrker, der er brug for. Tilsyneladende antages det, at balancen mellem den nuværende doktrin, organisation og teknologi blot skal reguleres ved en øget tilgang af højteknologi.\nDen sikkerhedspolitiske situation i Europa er endnu langt fra afklaret. Således kan de nuværende sikkerhedspolitiske organisationers, FN, CSCE, NATO, WEU og måske EF, indbyrdes forhold medføre, at det internationale samfund kan tvinges til at resignere og lade konflikter forløbe uden, at det griber effektivt ind. En lang række udviklingsmuligheder står åbne, spændende fra eksempelvis en europæisk sikkerhedsmekanisme i form af et funktionsduehgt CSCE i henhold til FNpagtens artikel 53, til et hegemoni, hvor EF hævder sin sikkerhed gennem økonomiske og mihtære midler. En forudsætning for denne artikel er derfor, at den ikke retter sig mod nogen specifik organisation, som fremtidens muhge sikkerhedspolitiske magtudøver. En anden vigtig forudsætning omfatter legitimitetsproblemerne vedrørende eventuel fremtidig magtanvendelse. Udviklingen i legitimitetsproblemets ydre aspekt, kan på længere sigt ikke forudses. Dette aspekt omfatter især forholdet vedrørende de hidtidige normer i det internationale samfund, eksempelvis princippet om ikke-indblanding i et lands interne anliggender. Der kan tænkes en udvikling af Folkeretten, der "tillader et mindre brud" for at afværge noget, som er et langt værre brud, eksempelvis en aktørs forsøg på at intimidere med masseødelæggelsesvåben, grove brud på Gene vekonventionerne eller andre humanitære krænkelser. En udvikling, der giver CSCE og måske endog NATO eller WEU legitimitet til intervention i fredsskabende øjemed kan heller ikke udelukkes. Udviklingen i legitimitetsproblemets interne aspekt; den indenrigspolitiske tilslutning til indsættelse af militære midler med deraf følgende risiko for tab af menneskehv, er heller ikke forudsigehg. Det forudsættes derfor, at legitimitetsproblemerne løses på en måde som medfører, at indsættelse af militære midler bliver en realistisk option. Hvis problemerne ikke løses bortfalder således relevansen af den samlede debat om, hvorledes forsvaret skal indrettes for at kunne blive anvendt i sådanne operationer, som på kort sigt ikke vedrører det nationale forsvarsformål. Konklusionen af disse forudsætninger er, at artiklen kun behandler de kapacitetsmæssige aspekter, som vil gælde, hvis de ovennævnte forudsætninger opfyldes. Det skal hertil præciseres, at artiklen ikke omfatter de decideret fredsbevarende operationer, som håndteres meget tilfredsstillende af det nuværende forsvar.\nI adskillige af de forslag om Forsvarets nyorientering mod mulige fremtidige opgaver, som er fremkommet i medierne, synes vort nuværende eneste sikkerhedspolitiske grundlag at være glemt: Danmarks tilhørsforhold til NATO i almindelighed og Alliancens nye strategi i særdeleshed. Denne tilsyneladende forglemmelse antyder, at perspektiverne i strategien måske ikke helt er blevet erkendt på grund af det umiddelbart mest påtrængende sikkerhedspolitiske problem, som er konflikten på Balkan. Strategien fremhæver, at Vesteuropas nye sikkerhedspolitiske interesseområde nu omfatter området fra Kola-halvøen i nord til Nordvestafrika i syd. I dette område eksisterer der et bredt spekter af risici, som ikke skyldes kalkulerede aggressionshensigter mod Alliancen, men derimod de negative konsekvenser af økonomiske, sociale og politiske vanskeligheder, herunder etniske rivaliseringer, territoriale stridigheder og befolkningseksplosion. Disse risici kan næppe på kort sigt udvikle sig til direkte trusler mod NATO-territorium, men kan medføre kriser som virker destabiliserende for europæisk sikkerhed. Stabiliteten i det europæiske interesseområde skal derfor grundlæggende opbygges gennem politiske midler og ikke gennem militære. Det er imidlertid en kendsgerning, at der optræder et betydeligt antal mihtære faktorer i dette område, hvoraf den kvantitativt stadigt mest betydende faktor er det militære potentiel i det tidligere Sovjetunionen. Selv efter implementeringen af CFE-traktatens første trin vil der eksistere ca. 260.000 stykker traktatbegrænset materiel mellem Atlanten og Ural. Traktaten begrænser kun kampvogne, pansrede kampkøretøjer, artilleripjecer, kampfly og kamphelikoptere, og ikke mindre våbensystemer som eksempelvis håndvåben, mandbårne panserværnsraketter og småkalibrede morterer, der ofte er væsentlige faktorer i lavintensitetskonflikter. Der vil altså selv efter 1996-97 stadigt befinde sig ganske betydelige mængder af mihtær udrustning i det europæiske område. Heraf befinder mindst halvdelen sig i de meget ustabile og potentielt krise- eller konfliktramte øst- og centraleuropæiske lande og i særdeleshed i Rusland. Herudover er der en i øjeblikket noget nedtonet risicizone i Mellemøsten og landene syd for Middelhavet. I disse lande foregår der en voldsom opbygning af militær magt og en spredning af militær teknologi. Af særlig vigtighed er faren for udbredelse af masseødelæggelsesvåben og balhstiske missiler; sådanne våbensystemer er overordentligt efterstræbte blandt adskillige lande i denne region. Blandt disse lande er der flere, der er stærkt antivestlige og som internationalt ofte reagerer efter andre normer end Vestens. Dette kan medføre alvorlige problemer under krisestyring, hvor opnåelse af succes kan være betinget af, at parterne forstår hinandens signaler.\n3. At kunne deltage i krisestyring i forbindelse med forsøg på intimidering af europæiske lande med langtrækkende masseødelæggelsesvåben fra magter, der iøvrigt ikke besidder væsentlig angrebskapacitet.\nKrisestyringsbegrebet - hvad er en sikkerhedspolitisk krise?\nI Alliancens strategi anvendes begrebet krisestyring som en procedure, der fortrinvis bør omfatte rene politiske midler, men hvis det er uundgåeligt, også omfatter anvendelse af militære midler. Desværre definerer strategien ikke begrebet en krise, hvilket kan medføre en række uheldige overføringer af begreber fra Den kolde Krig. I den gamle situation, hvor truslen om den altødelæggende kernevåbenudveksling var det altoverskyggende element, kunne en krise defineres som en fase i et lands udvikling, hvor dets afgørende interesser, måske dets eksistens, stod direkte eller indirekte på spil. I fremtiden vil hovedparten af kriserne næppe kunne medføre en potentielt eksistenstruende situation for Vesteuropa, men eksempelvis øget indre politisk pres, voldsomme flygtningestrømme eller ustabilitet kan gøre militære løsninger uundgåelige. Da beslutningstagernes krisestyringsmæssige begrebsverden formentlig endnu hviler på Koldkrigstidens, kan overføringer herfra medføre, at foranstaltninger træffes for sent eller aldrig på grund af, at et militært indgreb i en given krise kalkuleres ud fra en eskallationsfare, som ikke længere er til stede. Derfor omfatter en væsenthg del af analysearbejdet vedrørende forsvarets fremtidige struktur, hvorledes en krise skal defineres, og hvilke midler den kan løses med. Det militære aspekt heri vil især bestå i at fastlægge kravene til styrkerne i forbindelse med krisestyring. I forbindelse hermed skal det analyseres om den nuværende doktrin, organisation og teknologi er egnet, eller om der skal ske justeringer eller ændringer. Kun herved kan beslutningstagerne præsenteres for graduerede og afpassede optioner, som kan sikre at målene opnås med færrest mulige omkostninger. Resten af artiklen omfatter derfor de mulige krav til de militære styrker i forbindelse med anvendelse i krisestyring, og bygger på en tese om, at fremtidens sikkerhedspolitiske krisestyring kan nødvendiggøre en opprioritering af elementer, som hidtil har haft mindre opmærksomhed i den mihtære begrebsverden.\nDen mihtære medvirken vil især omfatte informationsfremskaffelsen og tilvejebringelse af hensigtsmæssige og troværdige virkemidler, idet den militære deltagelse i beslutningsprocessen væsentligst vedrører rådgivningsvirksomhed om militære forhold og muligheder. Forholdene vedrørende beslutningsprocessen behandles ikke yderligere.\nEt sådant skisma må formodes fortsat at kunne bestå trods ændringen af "trusselskarakteren". Hidtil har beslutningstagerne været tilbageholdende med brugen af magt på grund af faren for supermagtskonfiikten. Fremover vil beslutningstagerne blandt andet kunne være tilbageholdende af tre årsager:\nDet er derfor sandsynligt, at den politiske ledelses krav til informationsgrundlagets påhdelighed vil være stigende, jo mere uklarhed og ustabilitet, der præger en given situation. Således kan det være en forudsætning for, at en krise ikke udarter sig til krig, at der ikke er fejl i informationsgrundlaget. For så vidt angår sikkerhedssfæren, der omfatter NATO og den tidligere Warszawapagt, vil man fremover kunne opnå en hidtil uset grad af militær gennemsigtighed, gennem CSCE’s to grundlæggende regimer CFE og CSBM. Gennem disse vil man opnå at kunne observere militære styrkers størrelse og beredskab i en sådan grad, at et større konventionelt overraskelsesangreb næppe vil være muligt. Derimod kan der være et alvorlig problem vedrørende fremskaffelse af et fyldestgørende informationsgrundlag i forbindelse med krisestyring udenfor CSCE-området, eller hvis en deltager begår traktatbrud. Dette problem er todelt:\nI forbindelse med indhentning af informationer, som skal danne grundlaget for beslutningen om at indsætte styrker eller at undlade det, vil det normalt være mindst risikabelt at anvende midler, som ikke er synligt territorialkrænkende. Ofte anses teknologisk informationsindhentning, specielt rumbaserede indhentningsmidler, for at være fyldestgørende. Det var sådanne midler også under den langsigtede strategiske efterretningsvirksomhed under Den kolde Krig. Disse midler opnåede gode resultater, i forbindelse med identifikation og stedfæstelse af afgørende våbensystemer eller større militære koncentrationer. Imidlertid har satellitovervågning nogle begrænsninger, som ofte glemmes når der fokuseres på kapaciteten under optimale forhold. Disse er:\nBanebegrænsninger. Disse medfører, at der skal vælges mellem kontinuerlig overvågning fra en geostationær position i 36000 km højde eller en overvågning i intervaller på ned til ca. 100 min i lave højder.\nTekniske begrænsninger. Vejrforholdene har stor indflydelse på resultaterne fra satelUtter, der anvender optiske teknikker på alle bølgelængder. Dette kan medføre, at der i overskyede perioder ikke kan leveres brugbare resultater fra den type af satelitter. Vejrforholdene kan i en vis udstrækning overvindes med radarbaserede systemer. Et sådant er Synthetic Aperture Radar (SAR) systemet og eksisterer endnu kun i form af den amerikanske Lacrosse-satellit, som er vejruafhængig. SAR-teknologien har dog den alvorlige begrænsning, at der kun kan opereres i højder mellem 500-1500 km., hvorfor det ikke kan udføre kontinuerlig overvågning. Desuden er målfremstillingen kun et radarekko og systemet vil derfor være meget sårbart overfor modforanstaltninger, eksempelvis sløring af en mobil missilaffyringsrampe som en civil bus eller en lastvogn.\nStørsteparten af de systemer, der er til rådighed nu, og i den nærmeste fremtid, er således konstrueret mod de målfremtoninger, som var nødvendige for beslutningsprocessen og krigsførelsen under den kolde krig. Det må derfor forudses, at sådanne midler næppe vil kunne levere de fornødne informationer i et lavintensitetsscenarium, som kunne omfatte militskrigsførelse, eller i et scenarium, hvis eneste afgørende militære elementer kunne være enkelte mobile leveringsmidler for masseødelæggelsesvåben. Desuden leverer radarsystemer, og endvidere signalopklaringssatelitter, kun indikationer og ikke bekræftede informationer, hvilket kan være et krav hvis krisestyringen skal være "fejlfri".\nDenne påstand underbygges af de strategiske fejlbedømmelser som skete i forbindelse med Golfkrigen, hvoraf de væsentligste var fejlbedømmelse af stadet og omfanget af det irakiske atomudviklingsprogram, Iraks evne til at levere masseødelæggelsesvåben med ballistiske missiler og den overordnede militære kapacitet. Disse fakta kan dog ikke umiddelbart overføres til et givet europæisk krisescenarium, men det må dog vurderes, at det vil være endnu sværere at indhente informationer i det langt mere diffuse miljø i en lavintensiv regional konflikt, hvor der ikke optræder så entydige militære mål. Et eksempel fra borgerkrigen på Balkan på et kriseelement, som man ikke havde pålidelige informationer om, var mistanken vedrørende de påståede serbiske koncentrationslejre. Heraf opstod et voldsomt pres på beslutningstagerne på grundlag af enkelte filmoptagelser fra sensationsjagende TV-stationer. Herudover lagde forlydender om massakrer på baggrund af grædende ofre eller beskydning af egne civile, yderligere dramatik i det informationsgrundlag, som der skulle træffes beslutninger på. Alle krigens parter anvendte propaganda og fordrejninger eller direkte løgne både mod hinanden, men også overfor pressen eller observatører. Et sådant informationsgrundlag synes ikke at være det rette at træffe beslutninger på vedrørende indsættelse af militære styrker. Normal efterretningsaktivitet har herudover vanskeligt ved at fremskaffe pålidelige oplysninger i et sådant miljø, som kan være præget af usandheder og krigspropaganda. I forbindelser med kriser ses det endvidere ofte, at officielle observatører hindres i at nærme sig eller opholde sig i sensitive områder. Der er derfor et behov for midler, som kan dække hullerne i de tekniske strategiske indhentningsmidlers kapacitet.\nHvis militære styrker indsættes i et givet område vil indhentningen lettes, idet et større antal systemer vil kunne anvendes. Sådanne systemer vil især omfatte de tekniske systemer, som er konstrueret til kravene under kamphandlingerne i en højintensiv krig og de findes på de taktiske og operative niveauer. Disse systemers kapacitet skal imidlertid ses i snæver sammenhæng med de ovenstående forhold, idet disse systemer endnu er de eneste, der er til rådighed i forbindelse med krisestyring. Desværre demonstrerede Golfkrigen, at sådanne systemer ikke tilstrækkeligt sikkert kan levere de nødvendige informationer, hvis der skal gives en afpasset reaktion i en given krisestyringssituation, der oftest vil præges af et tidspres. Under Golfkrigen medførte satsningen på teknologi tre essentielle operative fejlbedømmelser:\n1. Styrken i Kuwait-området blev anslået til 540.000 mand, med over halvdelen i selve Kuwait: Det virkelige tal var ca. 250.000 mand, med omkring 150.000 i selve Kuwait.\nDet skal fremhæves, at Koalitionen fra august 1991 frem til krigsudbruddet anvendte stort set alle aktive indhentningsmidler, fra de flybårne AWACS og JSTAR (Joint Surveillance and Target Acquisition Radar) til kamppladsbaserede målopklaringssystemer, som omfatter alle former for målopklaringsradarer, elektronisk krigsførelsesudstyr og elektronisk observationsudstyr. Disse systemer har i forbindelse med en krisestyring, hvor man endnu ikke synligt er gået ind i et givent område, den alvorlige begrænsning, at de har begrænset rækkevidde og derfor ikke kan indsættes uden at man udfører en synlig territorialkrænkelse. I selve kampsituationen var målopklaringen under Golfkrigen ved hjælp af sådanne systemer uovertruffen, men denne kapacitet vil formentlig ikke kunne udnyttes i en lavintensitetskonflikt, hvor der ikke optræder en entydig militær organisation og entydige militære mål. Et af problemerne med sådanne systemer er, at de er udviklet til det tidligere storkrigsscenariums succeskriterier. Her rettedes den militære aktivitet mod mål, som detektorer let kunne skelne fra baggrunden. De mest sofistikerede systemer som det flybaserede JSTARS og det rumbaserede Lacrosse kan således stedfæste ethvert bevægehgt objekt indenfor et for et korps’ interesseområde ved hjælp af den nyeste radarteknologi. Men de kan som førnævnt ikke tilstrækkeligt præcist fungere i en lavtintensiv krigsform, hvor der måske end ikke optræder disse systemers egentlige mål: Større pansrede enheder. Et andet eksempel, der viser, at de nuværende systemer er mindre egnede under krisestyring er bombningen af Amiriya-bunkeren, som skete på baggrund af signalopklaring. Dette medførte omkring 300 civile dræbte. Iraks placering af militære installationer blandt civilbefolkningen omfattede iøvrigt også transport af balHstiske missiler mellem civil trafik. Vedrørende de fly- og dronebaserede kamerasystemer er det vanskehgere at bedømme fejlprocenten, dels på grund af, at mange oplysninger er klassificerede, dels fordi kun få kilder omhandler dette aspekt. Det fremgår imidlertid af den 1200 sider lange rapport om Golfkrigen, som Pentagon afleverede til den amerikanske kongres, at der var alvorlige identifikations- og stedfæstelsesproblemer under hele luftkrigen, hvilket i flere tilfælde medførte mange civile dræbte. Dette faktum understøttes også af, at det jo var yderst vanskeligt at detektere de mobile irakiske missilleveringsramper under selve konflikten selv i det ubevoksede og ubebyggede landskab. Desuden prægedes skadesbedømmelsen (Bomb Damage Assessment) af fejl, hvilket i mange tilfælde medførte voldsommere ødelæggelser end det var mihtært nødvendigt. Det kan derfor konkluderes, at de i øjeblikket rådige tekniske systemer er mindre egnede til at levere et informationsgrundlag, som er tilsrækkeligt præcist i lavintensitetskonflikter, hvor der ikke er en entydig militær organisation, hvor målene optræder snævert mellem civilbefolkningen og hvor der eventuelt er flere parter, som bekæmper hinanden. Et meget væsentligt krav i forbindelse med orienteringen af de militære styrker mod deltagelse i krisestyring, herunder fredsskabende operationer, er derfor en styrkelse af evnen til at skaffe de fornødne informationer.\nHvis krisen omhandler forsøg på politisk afpresning med masseødelæggelsesvåben kan Vesten stå i den situation, hvor eftergivelse kan udløse en bølgeaf lignende trusler, hvilket kan medføre at der ikke efterlades andre muligheder end anvendelse af militær magt. I forbindelse med fremtidens mest sandsynlige krisetyper, som ikke følger mønstrene fra Øst-Vest- konfrontationen, vil man kunne stå over for aktører, som man mistænker for at handle irrationelt eller efter andre normer. Det vil være karakteristisk for den nye type konflikter, at det vil være vanskeligt for beslutningstagerne at bevise nødvendigheden af brug af militære midler. I sådanne krisetyper vil det være ønskeligt at udnytte den teknologiske overlegenhed, for derigennem at nedsætte risikoen for egne tab. En dækkende betegnelse herfor er det militære fagudtryk: "At undgå at komme i føling." Et af de mest bekvemme militære midler vil derfor være anvendelse af fly eller styrede missiltyper. Herved kan man undgå at binde sig i en direkte konfrontation hvorved løsningen vil være relativt billig og risikofri, og endvidere ville man kunne udnytte Vestens teknologiske overlegenhed optimalt. Imidlertid er en ren flyoperation behæftet med ganske betydelige politiske risici. Denne er væsentligst forbundet med et absolut krav om opdaterede informationer om målet og et hermed forbundet lige så absolut krav om absolut præcision og fejlfrihed i våbenanvendelsen. Det vil være en betingelse for absolut fejlfrihed i våbenbrugen, at målet er under uafbrudt observation i længere tid før operationen og især i den sidste periode før. Således vil et blot få timer gammelt efterretningsbillede være yderst risikofyldt med hensyn til den politiske reaktion hvis der opstår civile tab. Et eksempel på sådanne problemer var den amerikanske flyoperation mod Libyen i 1986, hvor der mod forventning var civile omkring målene, hvilket piloterne ikke i alle tilfælde var i stand til at se under våbenleveringen. Desuden, og det er ikke uvæsentligt, landede adskillige bomber uden for målene, blandt andet i den franske ambassade. Også under Golfkrigen forårsagedes adskilhge civile tab under luftkrigen. En operation, specielt i forbindelse med en borgerkrig, hvor Vesten griber til militær magt med et humanitært sigte vil civile tab være aldeles uholdbare. En anden mulighed er, at Vestens teknologiske og styrkemæssige overlegenhed indsættes fuldt ud. Denne option er næppe særhg reahstisk, dels er den uhyre kostbar, dels er overdreven magtanvendelse næppe politisk håndterbar. Herudover er det netop karakteristisk, at især i forbindelse med borgerkrigens milits- og guerillakrigsførelse vil den teknologiske overlegenhed ikke kunne udfoldes på anden vis end ved en voldsom ødelæggelse af infrastrukturen. Et meget vigtigt krigshistorisk eksempel herpå er Vietnamkrigen, hvor de amerikanske styrkers forsøg på at vinde en sådan konflikt med højteknologi medførte et politisk nederlag. "Udvalget vedrørende forsvarets udvikling i 90’erne" taler om et indsnævret teknologisk svælg i sådanne krisetyper (Bilag 2, p.35). Blandt andet derfor er de forslag, der plæderer for, at Hæren skal omskabes til en lille højteknologisk udrykkestyrke ganske unuancerede og har overhovedet ikke taget højde for de vilkår som sådanne operationer skal gennemføres under. Selv hvis europæiske storbyer trues af enkelte masseødelæggelsesvåben, og iøvrigt ikke af anden militær kapacitet, er indsættelse af store konventionelle styrker heller ikke en realistisk option. Heller ikke i dette scenarium kan Vesten vælge en strategi, hvor der gives et gensvar mod civile mål. Det kunne derfor være et krav, at der er rådighed over styrker, som det ikke er så politisk risikofyldt at indsætte.\nModviljen mod egne tab er indlysende. Men i sådanne scenarier vil indsættelse af landstyrker medføre en alvorlig risiko for en binding i en langvarig og blodig konflikt og for en optrapning af den igangværende konflikt. Troværdighed i forbindelse med sådanne kriser vil derfor kun i mindre grad være forbundet med andre aktørers eller modstanderes tro på den egentlige miUtære slagkraft, men snarere på troen på om det er politisk muligt at indsætte mihtær magt. Da den seneste udvikling har vist, at militære løsninger næppe på længere sigt kan undgås, vil der kunne opstå et stigende behov for militære optioner, hvis perspektiver ikke virker så skræmmende i den vestlige opinion. Sådanne optioner indebærer også, at det gøres klart for givne aktører, at man råder over virkemidler, som man i deres øjne har viljen og evnen til at indsætte også tidhgt i en krise. Dette vil især være nødvendigt, hvis enhver indsættelse af militær magt ikke skal gennemføres som en panikreaktion på baggrund af det politiske pres som nyhedsmediernes kan skabe.\nDisse krav kan derfor medføre, at ukonventionelle militære operationer må overvejes betydeligt mere indgående end tidligere og især, at mulighederne heri erkendes af de politiske og militære beslutningstagere.\nEn væsentlig forudsætning for NATO-styrker evne til at gennemføre operationer uden fejlangreb, som ikke foregår i umiddelbar nærhed af en indsat landstyrke, stammer fra Follow On Forces Attack (FOFA) -konceptet. FOFA blev udviklet af SACEUR fra 1979, som et modtræk til Warszawapagtens fortsatte opbygning af en massiv offensiv kapacitet, og det deraf følgende behov for NATO for at reducere det stærkt ufordelagtige konventionelle styrkeforhold ved General Defensive Position. For at kunne gennemføre FOFA blev der iværksat en omfattende analyse af kravene til de teknologier, som skulle give mulighed for at rette afgørende slag mod de massive pansrede opfølgestyrker, som skulle forstærke 1. echelonstyrkernes angreb ind på NATO-territorium. Den deraf følgende teknologiske udvikling betinger således en væsentlig del af de detektions- og våbensystemer, som NATO-styrker råder over idag og i en overskuelig tid fremover. Efter bortfaldet af den massive trussel har SACEUR iværksat en omformning af FOFA i retning af Joint Precision Interdiction (JPI), som endnu ikke er et godkendt NATO-koncept. Dette koncept arbejder videre med de samme teknologiske forudsætninger som FOFA. Det vil være umuligt her at gennemføre en tilbundsgående belysning af problemerne vedrørende denne teknologi, som blev skabt til storkrigsscenariets vilkår og forudsætninger. Men der kan fremføres to citater fra troværdige kilder, som belyser problemerne vedrørende evnen til at gennemføre operationer i stor afstand fra egen militær organisation. En uklassificeret rapport fra den amerikanske kongres’ Office of Technology Assessment belyste i hvilken grad evnen til at gennemføre FOFA var opnået i 1986 således: "Currently NATO has little capability to strike very deep.... "Systems that have undergone significant development - some currently under development and others unfunded - could be available in the late 1980s or early 1990. Disse citater fortæller altså hvilket stade teknologiudviklingen havde opnået efter 6-7 års udvikling. Om evnen er opnået eller kan opnås belyses af to citater fra de uklassificerede konklusioner i (Draft) NATO JPI Study (U) (1992): "...There is a limited ability, provided almost entirely by manned aircraft, to conduct deep JPI operations using existing communications, target acquisition, and attack assets. Shortsfalls exist in sensor coverage, intelligence and C3 timeliness, and delivery platforms availability and survivability." "To achieve the required capability against the full target set at ranges out to 500 km, these programs must go forward into procurement and must be fielded. In the prevailing atmosphere of reduced threat, arms control, and tightened budgets, procurement is not certain," (Forfatterens kursivering)\nI min tidligere artikel beskrev jeg de ukonventionelle styrkers (efterfølgende benævnt NATO-terminologiens "UMF" - Unconventional Mihtary Forces) operative karakteristika, hvorfor der henvises til denne. Her skal blot belyses hvilke muligheder, der er i en opprioritering af denne mindre del af det samlede forsvar. Som indledningsvis anført plæderes der ikke for en overtrædelse af folkeretlige regler; målet er kun at skitsere en række optioner, hvis den fremtidige udvikling kræver anvendelse af militære midler. Gennemgangen af mulighederne gennemføres i tre dele, indledt med forholdene under krisestyring, dernæst mindre konfliktyper og afsluttende med den store eksistenstruende konflikt. Krisestyring. Under en krisestyringsfase er et fuldstændigt informationsgrundlag en betingelse for at kunne udføre effektiv krisestyring. Ved en indsættelse af UMF gives der gode betingelser for at levere rettidige og bekræftede informationer. Dette udføres i praksis ved, at UMF uset trænger ind i modpartens territorium eller interesseområdet og observerer nøglemål. Da observationen udføres direkte med det menneskelige øje og straks kan vurderes, forudsat at soldaten er uddannet hertil, kan resultatet præsenteres for beslutningstagerne på ganske kort tid, og med meget stor leveringssikkerhed. Et vigtigt forhold vedrørende kvaliteten af informationerne er, at der er et humant filter allerede i selve sensorleddet. Derved opnås en sikkerhed mod fejlfortolkning, som vanskeligt kan opnås ved andre sensorsy stemer. Specielt i forbindelse med kriser, hvor Vesten har mistanke om forhold, som modparten benægter, giver dette mulighed for at levere direkte beviser i forbindelse med den politiske proces. Dette kan rent praktisk udføres ved en digital radiooverføring af eksempelvis billeder, som er taget af UMF af et givet objekt. Dette vil kunne udføres under alle forhold, og kan specielt i forbindelse med masseødelæggelsesvåben få afgørende betydning. Også i forbindelse med overvejelser vedrørende indsættelse af egenthge landstyrker kan UMF deltage i fremskaffelsen af det nødvendige beslutningsgrundlag.\nDer er dog den ulempe ved UMF, at de risikerer at blive kompromiteret, hvorved modparten kan føle sig tvunget til at eskaliere konflikten. Disse ulemper kan dog afbødes ved at give UMF et sæt "rules of engagement", som er i overenstemmelse med den politiske "risk-benefit" afvejning. Herigennem kan risikoen for et politisk prestigetab nedsættes, således at indsættelsen af UMF alene fremstår som et forsøg på at skaffe informationer, som kan medvirke til at deeskallere eller bilægge krisen. I forbindelse med begrebet "hensigtsmæssige og troværdige virkemidler", kan en offentliggjort rådighed over UMF medvirke til at givne aktører afskrækkes fra forsøg på intimidering. Således viste Golfkrigen at det kun i ringe grad er muligt for et land at beskytte sig mod UMF’s operationer, både i forbindelse med informationsindhentning, men også i forbindelse med præcisionsangreb på nøglemål. Erfaringerne fra Golfkrigen vedrørende UMF, kan således bruges til at forøge troværdigheden af Vestens virkemidler, idet potentielle modstandere ved, at de ikke kan beskytte sig mod UMF. I den forbindelse er netop de "usynlige" operationer et hensigtsmæssigt træk ved UMF. Mindre konflikter. Under dette scenarium vil UMF’s evne til at levere de generelle informationer være sammenfaldende med evnen under krisestyring. Da egentlige krigshandlinger er indtrådt i dette scenarium, vil UMF informationslevering kunne knyttes i højere grad til en eventuel våbenindsættelse. Våbenindsættelsen må, som tidhgere påvist, ske under størst muhg sikkerhed for, at det tilsigtede mål træffes, og at civile tab forhindres. Dette kan UMF tilsikre ved, at en patrulje gennem længere tid har observeret et givet mål og herunder bekræftet, at målet er det rigtige og, at der ikke er civile omkring målet. Præcisionen i angrebet tilsikres ved, at UMF belyser målet med en Laser Target Designator, og i forbindelse med et flys aflevering af et Stand Ofl'- våben fra sikker afstand, kan våbnet styres til mål med meget stor sikkerhed. I forbindelse med regionale konflikter, hvor Vesten ønsker at øge det politiske pres for at standse kamphandhngerne, uden at ville risikere at binde sig i en langvarig konflikt med konventionelle styrker, giver indsættelse af UMF mulighed for at neutralisere nøglemål. Eksempelvis i en konflikt, hvor en mindre militær aggressor øver overgreb på en civilbefolkning, er der mulighed for, at gribe ind på en måde, som aggressoren ikke kan forsvare sig imod. Aggressoren vil ikke kunne forsvare sig, idet UMF netop opererer skjult og derved giver muhghed for, at fly kan levere præcisionsvåben fra sikker afstand. Aggressoren har følgelig ingen mål, som han kan angribe, hvorved hans politiske muligheder for at udnytte vestlig indgriben forsvinder. Desuden mindsker det aggressorens troværdighed blandt hans egen befolkning.\nSåledes kan nøglemål som forsyningslinier, føringsinstallationer, våbenfabrikker og lignende ødelægges. Desuden kan artilleristillinger, som beskyder civile mål, ødelægges. Det skal dog anføres, at dette næppe kan vinde krigen, men i forbindelse med et stærkt politisk pres vil en sådan indsættelse af UMF kunne medvirke til, at aggressoren tvinges til at overveje sin situation. Gennem de ovenstående militære muligheder, kan Vesten således forøge troværdigheden og hensigtsmæssigheden af virkemidlerne i forbindelse med mindre konflikter. Dette kræver dog, at UMF får større bevågenhed således, at det står klart for alle andre aktører, at Vesten råder over denne militære evne og har viljen til at indsætte den. Dette medfører dog ikke nødvendigvis en større åbenhed om UMF’s karakteristika eller viden om interne forhold. Større konflikter. De vesthge styrkers teknologiske overlegenhed er væsentligst en følge af den tidligere opgave, som var at kunne afvise et massivt angreb på Vesteuropa. Trods den massive indsats for at udvikle teknologien, er der en række områder, hvor UMF vil kunne understøtte hovedkampen. UMF vil især kunne bruges som en "Force MultipHer", der kan forøge de konventionelle styrkers kampkraft. Som under de øvrige scenarier, er det UMF’s evne til at indhente informationer, som er den primære. Ved en indsættelse af UMF vil man kunne skaffe oplysninger om styrker, der fra stor afstand senere vil kunne få afgørende indflydelse på den igangværende kamp. De tidhgere anførte citater viser, at der trods et årtis udvikhng af først FOFA, dernæst JPI-konceptet, stadig er en manglende evne til at udføre JPIoperationer i stor dybde. UMF vil kunne dække dele af dette behov ved at blive indsat til observationer af nøgleterræn, som modpartens styrkers skal passere. Herved opnås der både en rettidig detektion samt en mulighed for at lede ilden, således at den bliver så effektiv som mulig. Specielt vil UMF kunne deltage i ødelæggelse af traffikknudepunkter, hvorved modpartens bevægelse hindres. Denne evne vil, især i forbindelse med fremtidens lavere styrkeniveauer, kunne få stor betydning for NATO’s evne til at løse forsvarsopgaverne.\nSom det fremgår af ovenstående er der en række behov under krisestyring og lavintensitetskonflikter, som næppe kan dækkes af den militære kapacitet, som var vigtigst under Øst-Vest-konfrontationen. Ved at opprioritere evnen til ukonventionelle militære operationer kunne de militære beslutningstagere fremlægge en række optioner, som absolut ligger i den laveste ende af intensitetsspekteret, og dermed indebærer den mindst mulige magt-eller voldsanvendelse og eskallationsfare. Om de politiske beslutningstagere så vælger en sådan option er en anden sag, men optionen skal i det mindste fremlægges. Det kunne imidlertid betvivles om sådanne optioner tillægges den fornødne opmærksomhed på grund af en række forhold, som vedrører officerskorpsets generelle viden, forståelse og interesse for ukonventionelle operationer. Antallet af officerer, som modtager uddannelse i ukonventionelle operationer er begrænset til de få, der gør tjeneste i UMF. Indenfor UMF begrænses studievirksomheden imidlertid hovedsagligt til udvikling af de teknisk- faghge områder og ikke selvinitieret og visionær studievirksomhed vedrørende muligheder på det strategiske niveau. Det virker jo iøvrigt uhensigtsmæssigt,hvis en enhed selv skal bevise behovet for sin eksistens. Antallet af officerer i Danmark udenfor UMF, der beskæftiger sig med ukonventionelle operationer, er begrænset til enkeltpersoner i BALTAP, FKO, HOK og SOK. Flyvevåbnet har mig bekendt ingen særlig studievirksomhed på dette område. På Forsvarsakademiet, hvor operationer på operativt og strategisk niveau studeres og indlæres, er kendskabet til ukonventionelle operationer meget begrænset, og oftest begrænset til en kort gennemgang af de nuværende UMF under BALTAP. Hvis min tese er rigtig om, at UMF kan bidrage væsentligt til de dele af de militære virkemidler, som ikke vedrører eksistensforsvaret og de fredsbevarende operationer, så bør der også foregå en udbredelse af kendskabet til ukonventionelle operationer i de dele af officerskorpset, som ikke har dette arbejdsområde. Et sådant kendskab behøver ikke omfatte detailkendskab til den tekniske udførelse, men kan omfatte disse operationers indpasning i det strategiske billede og de specielle funktionsvilkår for UMF. Et øget kendskab kan opfylde to væsentlige formål:\n1. At officerskorpset bedre er i stand til at argumentere vedrørende de reelle muligheder for indgriben i mindre kriser og konflikter, i stedet for som nu hvor selv unuancerede forslag om professionelle bataljoner eller brigader med alskens højteknologisk udrustning står uimodsagt på grund af manglen på fagligt begrundede argumenter. Hvis officeren kun kan argumentere ud fra sit personlige kendskab til konventionelle styrker og operationer, som jo er mindre egnede til løsning af denne type opgaver, kommer han let til kort i den nuværende situation. Som det ses nu kan selv selvudnævnte "mihtæreksperter” få indflydelse gennem postulater, som ikke modsiges.\nSet på denne baggrund af de anførte kendsgerninger i det sikkerhedspolitiske miljø, de mange risici og det stadigt store militære potentiel i Europa, synes kravene om voldsomme nedskæringer i styrkerne at være ganske overilede. Og i forlængelse heraf synes principperne i Alliancens nye strategi at være overordentligt afbalancerede og anvendehge til sikring af europæisk sikkerhed. Således vil det væsentligste aspekt i sikkerhedsbegrebet i overskuelig fremtid være evnen til at generere betydelige konventionelle styrker, som nok skal være på et lavere beredskab, men som vil være den faktor, der skaber NATO's identitet som en troværdig sikkerhedsinstitution. Disse styrker opdeles i Main Defence Forces og Augmentation Forces, og Danmarks vigtigste bidrag til det samlede NATO-forsvar synes at blive Jyske Division, som skal indgå i Main Defence Forces. Derfor har de røster der plæderer for, at Danmark kun skal have en lille professionel enhed uret, idet de ikke har forstået, at denne mobiliseringsdivision ikke kun eksisterer for dansk territorialforsvar, men som et bidrag til fælles europæisk sikkerhed. Ved udelukkende at omruste til en lille stående bataljon eller brigade vil Danmark løbe fra sine internationale forpligtelser og derved måske medvirke i en destabiliserende proces. Hvis alle NATO-lande optrådte sådan kunne man let komme i den situation, hvor disse småstyrker var bundet i én konflikt og derved kunne en anden konflikt udvikle sig helt uhindret og måske endog medføre territoriale krænkelser af NATO-lande. Det må således vurderes, at det væsenthgste element i europæisk sikkerhed i nærmeste fremtid vil være de konventionelle styrker, som er de eneste der kan fremstå som en troværdig krigsforebyggelse. På trods af disse styrkers stadige nødvendighed er der dog opgaver, som disse styrker er mindre egnede eller for politisk og økonomisk kostbare at bhve anvendt til. Disse, i den overordnede fastholdelse af sikkerheden, mindre væsentlige opgaver kan istedet løses af de mindre ukonventionelle styrker. Det skal hertil anføres, at sådanne styrker ikke kan forsvare hverken Danmark eller Europa. Derfor vil jeg afslutningsvis præcisere, at jeg på ingen måde kan tages til indtægt for synspunkter om, at Forsvaret er forældet og at Danmark kan nøjes med nogle små, kostbare, højteknologiske styrker. Jeg har kun plæderet for, at ukonventionelle operationer burde overvejes nøje på baggrund af en række konstaterede behov, og i den forbindelse har jeg kun peget på én option og ikke et mirakelmiddel.\nSikkerhedspolitik Forsvaret Operationer Europa 1992 Årgang 1992\nDen danske bataljon i rammen af Multinational Brigade (NORTH), Kosovo Force\nUdvikling i NATO's koncept for udførelse af operationer uden for traktatområdet. Er den tidssvarende?


Husk at deltage i afstemning om KS’ vedtægter\nKS’ Repræsentantskab har på sit møde den 11. november gennemgået KS’ vedtægt og foreslår at ændre enkelte bestemmelser. Ændringerne er sendt ud til urafstemning blandt de erhvervsaktive KS-medlemmer. Husk at svare senest 18. december kl. 12.\nHvis du ikke har modtaget det elektroniske valgkort, der er sendt ud på mail, eller der er tekniske problemer, så kontakt KS-konsulent Kirsten Olsen på kio@kommunikationogsprog.dk\nBaggrunden for ændringerne er blandt andet, at Repræsentantskabet for at optimere ressourcerne foreslår, at der fremover kun afholdes et årligt repræsentantskabsmødet. I stedet for mødet i maj vil der blive afholdt en ”frivillighedsdag”, så flere frivillige får lejlighed til at netværke og blive fagligt opdateret.\nEn anden ændring sker som følge af, at der i forbindelse med overenskomstfornyelserne i den offentlige sektor undertiden indgås aftaler om den kollektive forvaltning af medlemmernes ophavsret. Kulturministeriet har henstillet til akademikerorganisationerne, at deres adgang til at indgå den slags aftaler tydeliggøres. Det foreslås derfor, at der indsættes en ekstra bestemmelse om ophavsret i vedtægtens § 16 stk. 4, som præciserer reglerne.\nEndelig foreslår Repræsentantskabet, at Hovedbestyrelsen bemyndiges til at træffe beslutning om grænsedragning blandt akademikerorganisationerne i forbindelse med fornyelser af overenskomsterne samt justere reglerne om vedtagelse af overenskomstresultater i private virksomheder.\nDer er enkelte andre små punkter, som fremgår af den mail der er sendt ud.\nRepræsentantskabet anbefaler et ja til forslaget.


Top 5 Udkigssteder i Rom - Tripadvisor\nBedste Udkigssteder i Rom, Lazio\nHvad er de bedste steder, når der kommer til udkigssteder i Rom?\nDisse steder er de bedste, når det kommer til udkigssteder i Rom:\nSe mere inden for udkigssteder i Rom på Tripadvisor\nHvilke steder tilbyder det bedste inden for udkigssteder i Rom for børn og familier?\nDisse steder er de bedste, når det kommer til udkigssteder for børn i Rom:\nSe mere inden for udkigssteder for børn i Rom på Tripadvisor\nHvilke steder tilbyder det bedste inden for udkigssteder i Rom for par?\nDette er de bedste steder for par, der søger udkigssteder i Rom:\nSe mere inden for udkigssteder for par i Rom på Tripadvisor\nHvilke steder tilbyder det bedste inden for udkigssteder i Rom for grupper?\nDette er de bedste steder til grupper, der søger udkigssteder i Rom:\nSe mere i kategorien udkigssteder for grupper i Rom på Tripadvisor\nHvilke steder tilbyder det bedste inden for udkigssteder i Rom for rejsende med et begrænset budget?\nDette er de bedste steder til udkigssteder i Rom, når det skal være budgetvenligt:\nSe mere inden for udkigssteder i Rom, som er budgetvenligt, på Tripadvisor\nHvilke steder tilbyder det mest romantiske inden for udkigssteder i Rom?\nDette er de mest romantiske steder, når det kommer til udkigssteder i Rom:\nSe flere romantiske steder til udkigssteder i Rom på Tripadvisor


Kapacitetsregnskabet - resultatledelse med sund fornuft - Bryggeriledelse med Kapacitetsregnskabet\nArbejdsproduktivitet = BNP pr indbygger ?\nBryggeriledelse med Kapacitetsregnskabet\nI salget kan man for alvor hævde, at man er oppe mod sin egen uvidenhed. Man er nemlig op imod en markeds-mekanisme af kunder og konkurrenter, som byder på så megen alternativ adfærd, at det som regel vil være umuligt at formulere mere end en blot brøkdel af dem for sig selv. I salget står man overfor det virkeligt dynamiske samspil mellem virksomheden og det omgivende kraftfelt, som vi kalder for markedsmekanismen. (Worre 1994)\n11 paradokser i moderne ledelse, der tilgodeses af Kapacitetsregskabet\n1. Lederen skal have et nært forhold til sine medarbejdere\nhvilket er hensigtsmæssigt for at få en åben kommunikation, hvor du kan vejlede, inspirere og motivere dem.\n- og samtidig holde en passende afstand til dem hvilken er nødvendig for at kunne vurdere, skære igennem konflikter og træffe de rigtige beslutninger i tilfælde af, at medarbejdernes interesse går i en anden retning end virksomhedens.\n2. Lederen skal kunne gå foran\nog derved være et synligt samlingsmærke for organisationens mål.\n- og samtidig holde sig diskret i baggrunden\nsåledes at alle medarbejdere - både i egne og i omverdens øjne - bidrager til organisationens resultater og oplever realisering af deres egne idéer og forslag.\n3. Lederen skal vise medarbejderne tillid\nved at gå ud fra, at dine medarbejdere både kan og vil løse alle de opgaver, de får.\n- og samtidig kunne følge med, hvad de foretager sig da du ellers ikke kan give ordentlig feed-back eller demonstrere ægte interesse for deres præstationer.\n4. Lederen skal være tolerant\nved åbent at erkende, at der er flere måder at gøre tingene på.\n- og samtidig vide præcist, hvordan han/hun vil have tingene til at fungere for at bevare resten af organisationen.\n5. Lederen skal planlægge sin tid godt\nså får du det fra hånden, som skal udføres - og ikke lade omverdenen overtage styringen.\n- og samtidig være fleksibel i sin planlægning så du heller ikke lader din kalender overtage styringen\n6. Lederen skal tænke på sin egen afdelings mål\nfor at optimere mest muligt.\n- og samtidig være loyal over for resten af virksomheden\nfor at undgå uhensigtsmæssig sub-optimering.\n7. Lederen skal give udtryk for, hvad han/ hun mener\nsåledes at dine medarbejdere, dine chefkollegaer og dine overordnede ved, hvor de har dig.\n- og samtidig være diplomatisk\nså du hverken skader de mennesker, du omgås, eller den sag, du ønsker at fremme.\n8. Lederen skal være visionær\nved at du giver dig selv lov til at bruge mere tid på at tænke stort, utraditionelt og langsigtet\n- og samtidig holde benene på jorden\nidet de nære problemer også skal løses - og ofte med kort varsel.\n9. Lederen skal skabe enighed\nfor at undgå, at de beslutninger, der træffes - bevidst eller ubevidst - senere undermineres\n- og samtidig være i stand til at skære igennem da nødvendige (måske ubehagelige) beslutninger ellers umuliggøres.\n10. Lederen skal være dynamisk\nhvilket betyder, at du er villig til at træffe beslutninger på et ufuldstændigt grundlag:\n- og samtidig så tilpas eftertænksom, at det er den rigtige beslutning, der træffes\nHvilket kræver, at du benytter al den viden og erfaring, der kan mobiliseres, inden beslutningen træffes.\n11. Lederen skal være selvsikker\nså du ikke spreder utryghed omkring dig.\n- og samtidig være ydmyg\nså du bevarer evnen til at ændre adfærd i takt med, at kravene fra omverdenen ændrer sig.\nFormuleret i 1986 af Per Sørensen, daværende personalechef i LEGO SYSTEM A/S - og siden anvendt i LEGOs lederudviklingsprogrammer.\nKapacitetsregnskabet underbygger ovensående fremhævede egenskaber gennem hele ledelsens gøremålsproces og udgør dermed et sikkert administrativt fundament for ledernes egen private informationsbehandling i ledelsesarbejdet.\nSidst opdateret ( Thursday 05. July 2012 )\n© 2019 Kapacitetsregnskabet - resultatledelse med sund fornuft


Fem år siden i dag: Flystyrt i Rusland rejser stadig flere spørgsmål end svar | Ingeniøren\nFem år siden i dag: Flystyrt i Rusland rejser stadig flere spørgsmål end svar\nEU-Parlamentet opfordrer nu russerne til at udlevere sorte bokse og flyvrag fra det dramatiske flystyrt til en uvildig undersøgelse. Store dele af den politiske og militære ledelse i Polen omkom i forliset.\nAf Jens Ramskov 10. apr 2015 kl. 06:46 7\nFor fem år siden, 10. april 2010, styrtede et polsk regeringsfly ned under landing ved Smolensk i Rusland.\nAlle 96 om bord, som var på vej til en mindehøjtidlighed for Katynmassakren, der fandt sted under Anden Verdenskrig, døde – inklusive den polske præsident, en lang række ministre samt højtstående embedsmænd og militærfolk.\nVar det et uheld under landing i tæt tåge – sådan som den russiske havarikommission konkluderede – eller blev flyet bragt til jorden på anden vis?\nSidste år omtalte Ingeniøren, at uafhængige undersøgelser, som bl.a. den danske ingeniør og pilot Glenn Jørgensen har udført, tyder på et forløb, hvor tabet af vingen skete i stor højde. Muligvis udløst af bomber om bord. Glenn Jørgensen driver til daglig sin egen konsulentvirksomhed inden for mekaniske, opto- og elektromekaniske teknologier.\nHensigten skulle i givet fald være at dræbe store dele af den politiske og militære ledelse i Polen, og bomberne skulle i så fald være placeret i flyet i polsk-russisk samarbejde, mener flere.\nFlyvraget og de sorte bokse befinder sig stadig i Rusland, og det besværliggør afprøvningen af Glenn Jørgensens og andre uafhængige teknikeres beregninger omkring flystyrtet.\nI en nylig resolution vedtaget af EU-Parlamentet opfordres de russiske myndigheder til straks at tilbagelevere de sorte bokse og vraget til Polen, da det – som det formuleres – er den eneste måde, der kan sikre en upartisk og ærlig undersøgelse.\nECR-gruppen (European Conservatives and Reformists Group) i EU-Parlamentet, der bl.a. har Dansk Folkeparti og det britiske konservative parti samt det polske parti Lov og Retfærdighed som medlemmer, afholdt i marts en høring, hvor bl.a. Glenn Jørgensen fremlagde sine seneste beregninger og konklusioner. Høringen kan ses her. Glenn Jørgensens indlæg kommer efter ca. 47 minutter.\nPartiet Lov og Retfærdighed blev i sin tid oprettet af Lech Kaczyński, der var polsk præsident, da han forulykkede med flyet 10. april 2010. Partiet er førende fortalere for, at flyet blev ført til jorden i en bevidst handling, der involverer russerne og Vladimir Putin personligt.\nBritiske Syed Kamall, der er formand for ECR-gruppen, oplyser til Ingeniøren, at ECR-gruppen, herunder den britiske delegation, støtter kravet om international undersøgelse af styrtet.\nPå spørgsmålet om ECR-gruppen vil tage yderligere initiativer, tilføjer han noget forsigtigt i en e-mail til Ingeniøren:\n»I øjeblikket befinder vi os i en vanskelig situation, da der stadig er flere spørgsmål end svar. Da den nuværende situation endnu ikke er klarlagt, kan vi forvente yderligere initiativer.«\nBirketræ eller bomber?\nDen russiske havarikommission forklarede ulykken med, at flyet under landing i tæt tåge ramte en birketræ, hvorved en del af venstre vingespids knækkede af.\nSidste år omtalte Ingeniøren, at undersøgelser, som bl.a. Glenn Jørgensen og en amerikansk professor har foretaget, tyder på, at tabet af vingen skete i stor højde.\nGlenn Jørgensen oplyser, at han det seneste års tid har foretaget nye og mere detaljerede beregninger baseret på CFD-beregninger (computational fluid dynamics) baseret på CFD++ software fra firmaet Metacomp og en detaljeret model af et TU-154M fly.\nHan oplyser, at disse beregninger viser, at tabet af en spids på 5,5 meter af den venstre vinge ikke kan få flyet til at styrte på den måde, som det hævdes i de officielle rapporter. Han mener, der skete tab af vingen i to omgange udløst af eksplosioner.\nGlenn Jørgensen er i færd med at sammenskrive resultaterne af CFD-beregningerne i en artikel, som han sigter på at publicere i Journal of Aerospace Engineering.\nHan har også været involveret i produktionen af denne video, som er et indlæg til støtte for teorien om, at det var bomber om bord på flyet, der fik vingen til at knække af i stor højde.\nPolsk radiostation har nye optagelser fra cockpittet\nAndre nye oplysninger støtter dog teorien om, at styrtet var et uheld under svær landing i tæt tåge, som er den officielle forklaring.\nFlere internationale medier herunder Reuters og the Guardian refererer, at den polske radiostation RFM FM er kommet i besiddelse af nye optagelser fra cockpit voice recorderen i flyet, som det er lykkedes polske efterforskere at få frem med en anvendelse af en ny teknik, som ikke er nærmere beskrevet.\nOptagelserne var af en dårlig kvalitet, så de kunne oprindelig ikke bruges.\nIfølge den polske radiostation kan man høre, at der er flere personer i cockpittet, som drak øl – intet tyder dog på, at det var piloterne. Under forsøget på landing skulle kaptajnen og besætningen være blevet forstyrret af disse andre personers tilstedeværelse.\nEn højtstående embedsmand høres også 15 minutter før styrtet sige til kaptajnen: »Vi vil forsøge at lande, indtil det lykkes.«\nThe Guardian skriver, at når optagelser er lækket til radiostationen, kan det være som en del af valgkampen i Polen, hvor der skal holdes præsidentvalg til 10. maj og parlamentsvalg til efteråret.\nMaciej Szeliga 5 år siden\n...det er helt klart hvorfor det fly styrtede: Inkompetente personer med stor magt pressede piloterne til at lande under forhold som ikke muliggjorde en sikker landing. Denne forklaring passer bare ikke den polske stat så derfor er den ikke rigtig.\nNu er jeg på ingen måde konspirations fanatiker, men der bliver i videoen rejst nogle interessante spørgsmål, såsom:\nHvorfor vil Rusland ikke udlevere de sorte boks?\nHvorfor vil de ikke udlevere vraget? (det er vel stadig Polsk ejendom)\nHvorfor blev dele af vraget ødelagt inden det blev fjernet fra stedet?\nHvorfor blev vraget skåret i stykker på ulykkesstedet?\nHvorfor forsøgte man ikke at "genopbygge" vraget som man ofte gør ved flystyrt?\nJeg siger på ingen måde at der ligger et russisk komplot bag ved ulykken, men det kunne være interessant at få svar på de spørgsmål der bliver rejst i videoen.\nBeklager dette OT, men det var dog en sær ensidig betragtning fra dig Peter Huber. Lige nøjagtigt Polen blev da i den grad hårdt ramt af både før, under og efter Anden Verdenskrig. - Før krigen blev Rusland og Tyskland enige om en ikke-angrebs pagt som faktisk delte Polen og tusindvis af Polske militærfolk forsvandt i skovene. - Under krigen var langt de fleste arbejds- og udryddelseslejre placeret i Polen og milioner af polske jøder blev til aske. - efter krigen fik de "glæden" af et sovjetisk styre i 40 år. Så hvordan Polen fejrer afslutningen på krigen må de helt selv om og du kan jo passende fejre 1. maj med din ven Putin og lade os andre slippe for din galde.\nRussland bar det største læs i kampen mod nationalsocialismen.\nNår man hælder til netop den historieskrivning, så hører det jo med at den sovjetiske bolsjevisme var en direkte grund til at både Mussolini og Hitler kom til fadet med deres bud på en samfundsorden!\nBåde ret OT og ret upassende indlæg, Peter!\nSå hvordan Polen fejrer afslutningen på krigen må de helt selv om og du kan jo passende fejre 1. maj med din ven Putin og lade os andre slippe for din galde.\nJeg ønsker bare ikke at være "offer-racist". Alle, som uskyldigt har mistet livet under anden verdenskrig bør behandles på lige måde. I koncentrationslejeren Bergen Belsen druknede alt under kranse og blomster, da Reagan og Kohl skulle holde hånd hen over gravene. Jeg var der en uge senere. Bergen Belsen var ingen KZ lejr, men en krigsfangelejr allerede fra Første Verdenskrig. Alle russiske krigsfanger døde her i 1943 af plettyfus. Jøderne som fulgte efter døde af tyfus, overvejende efter befrielsen. Mindeanlægget for russerne ligger næsten lige ved siden af, men ingen orkede at lægge en buket blomster der. Siden den tid er jeg lidt mere opmærksom på det offentlig organiserede hykleri. Mere ligger der ikke i det.\nEliten der har magten tror altid den er uerstattelig. Speer regnede med at få en godt betalt tjans bagefter. Jeg har temmelig meget polsk familie og det er ikke fra dem jeg har følgende forklaring. Der var en meget god polsk pianist der hed Paderewski som forklarede en naiv amerikansk president at der skulle laves et stort og mægtigt Polen af ingenting og det blev der. Det eneste Tyskland og USSR var helt enige om var at det var en fejl. Musik kan altså også være farlig.\nDer foreligger både en polsk og en russisk rapport om styrtet: http://aviation-safety.net/database/record...\nDen pågældende Tu-154M var ikke indregistreret som civilt passagerfly men som militært transportfly til VIP transport, hvilket sandsynligvis er en af årsagerne til at den ikke blev undersøgt som et passagerfly normalt bliver undersøgt efter et styrt.


Menu organic olielamper tilbud – Cykelhjelm med led lys\nFind de bedste tilbud og billigste priser på både nyt og brugt indenfor. Menu Organic Olielampe UDSALG og gode Tilbud! Shop efter menu organic olielampe på Kelkoo.\nI frostsikkert porcelæn med . Væge til Cone fakkel og Organic . Jeg sælger her to olielamper af mærket Menu. Jeg har kun haft dem stående fremme, de har aldrig væ.\nKøb Menu Olielampe her og spar penge. Du kan også handle med de over 880. God support og garanti for en god handel. Billigste tilbud for en ny er 9kr. Find Menu olielampe på GulogGratis.\nKøb, salg og leje af nyt og brugt:. Lighthouse olielamper, multikurve, køletasker og meget mere. Klik her og find den bedste pris nu!\nSammenlign priser og læs anmeldelser af menu olielampe Brugskunst.\nFri fragt ved køb over 5kr. Den rette pris på menu olielampe menu olielampe LIGE HER! Patina Olielampe Stor Lysgr aring Frostet Glas Broberg amp Ridderstr aring le Klong. Smart og meget stilfuld olielampe, som sættes ovenpå Menu Wire Base.\nDisc placeres på toppen af baserne, hvilket skaber en hyggelig og elegant olielampe til . SmartClub tilbyder et udvalg af specielle og designmæssigt flotte olielamper, havefakler og. Menu Pipe Hurricane, havelampe på spy horisontal – stk. Har du spørgsmål, er du altid velkommen til at kontakte os. Vi vil gøre vores bedste for at svare dig . Stelton olielampe reserveglas – frostet glas – Stelton. Menus smukke foderranke er et skønt stykke design, med et godt formål.\nDKs nyhedsbrev, og modtag informationer om nyheder, tilbu events og . Shopping er lige os, og derfor har vi gjort det til vores mission at finde de bedste priser og tilbud til dig. Vi søger dagligt efter priser på Flad væge til olielamper . Olielamper Organic Olielampe fra Menu, organiske olielamper er udført i. Få gratis besøg af vore konsulenter og få et uforpligtende tilbud. Her ses vores udvalg af accessories, bla. Natur Produkter Ã˜kologisk Organic TheÃ˜kologisk Natur Produkter Hudpleje . At The Organic Garden Villa we understand the essence of personalized service, that. Masser af muligheder – indhent tilbud.\nDKK 99TILBUD: DKK 30– Ekskl. Vi har altid masser af havekrukker, plantekasser og altankasser på tilbud – f.\nInfinity lysestage 9


Efter genåbningen: K-branchen kraftigt mærket af corona - Journalisten\n”Når hjælpepakkerne udløber, så kommer der flere afskedigelser, hvis ikke markedet bedrer sig,” siger Tine Aurvig-Huggenberger, direktør, bureauernes brancheorganisation, Kreativitet & Kommunikation. Foto: Christian Hoyer, Handout/AFP/Ritzau Scanpix, Syda Productions\nLedigheden i kommunikationsbranchen er den højeste i 15 år ifølge tal fra Akademikerne. Halvdelen af bureauerne vil enten blive nødt til at lukke, blive opkøbt eller optage lån for at undgå konkurs, siger brancheforening\nKommunikationsbranchen er kendt som en mere sikker havn end mediebranchen, der er plaget af fyringsrunde efter fyringsrunde.\nMen efter coronaens indtog steg ledigheden i K-branchen pludselig til det højeste niveau i 15 år. Det viser en opgørelse fra Akademikerne (AC), der bygger på tal fra a-kassen AJKS.\nIsær bureauerne er berørt.\n”Coronaen har ramt bureaubranchen meget hårdere, end finanskrisen endte med at gøre det,” siger Anders Dybdal, direktør i kommunikationsbureauet Operate.\nBruttoledigheden blandt kommunikatører – det vil sige ledige omregnet til fuldtidspersoner – lå i juni på 8,5 procent. Og tallet kan stige yderligere. Aktuelle fyringer tæller nemlig endnu ikke med, på grund af opsigelsesvarsler.\n”Det er klart, at når hjælpepakkerne udløber, så kommer der flere afskedigelser, hvis ikke markedet bedrer sig,” siger Tine Aurvig-Huggenberger, direktør for bureauernes brancheorganisation, Kreativitet & Kommunikation.\nEn opgørelse fra Kreativitet & Kommunikation viser, at 30 procent af bureauerne i maj havde opsagt medarbejdere på grund af coronaen. Og at godt 50 procent gjorde brug af hjælpepakkerne.\nOmkring halvdelen af branchen har penge nok til at fortsætte i op til seks måneder. Men den anden halvdel af bureauerne vil enten lukke, blive opkøbt eller optage lån, vurderer Tine Aurvig-Huggenberger.\n”Det siger noget om, hvor massivt det er,” siger hun.\nSure tider i kulturlivet\nCoronaen har også sat et aftryk i virksomhedernes egne kommunikationsafdelinger. Blandt andet i kulturlivet.\nTivoli i København har afskediget to af ti kommunikationsmedarbejdere på grund af corona. Og andre er sat ned i tid, fortæller pressechef Torben Plank.\n”Det var konsekvensen af aflysninger af for eksempel Fredagsrock og forestillinger i Glassalen og usikkerheden i forhold til turister,” siger han.\nPå det københavnske spillested Vega er tre af seks kommunikationsmedarbejdere sendt hjem på statslig lønkompensation. Og fremtiden er uvis.\n”Det bliver mindre og mindre sandsynligt, at vi får lov til at åbne Vega, som vi kendte det før corona,” siger Vegas kommunikationschef, Ditte Sig Kramer.\nHun kan ikke sige, om der kommer fyringer.\n”Men vi bliver selvfølgelig nødt til at være meget omkostningsbevidste,” forklarer hun.\nUanset hvad der sker, vil kommunikation dog være en vigtig opgave for Vega, siger Ditte Sig Kramer.\n”Hvis man vil lykkes med at sælge sine kulturoplevelser, så bliver man også nødt til at have et professionelt team, der arbejder med kommunikation, presse og pr,” siger hun.\nRederiet DFDS måtte afskedige én af fem kommunikationsmedarbejdere, da coronakrisen kom, fortæller kommunikationschef Gert Jakobsen.\nForventer flere fyringer\nJournalistens kilder siger næsten samstemmigt, at vi skal ind i efteråret, før det fulde billede udkrystalliserer sig.\n”Min vurdering er, at der vil komme flere fyringer i de sektorer, der er hårdt berørt af den her epidemi,” siger for eksempel Timme Bisgaard Munk, direktør i Kommunikationsforum.\n”De her hjælpepakker har nok udsat det lidt,” siger han.\nTina Mellergaard Jensen, formand for Dansk Journalistforbunds specialgruppe DJ Kommunikation, er nervøs for, at kommunikation bliver et af de steder, organisationer og virksomheder beslutter sig for at spare.\n”Selv om corona har vist, at kommunikation er en del af kerneydelsen i forretningen, så tror jeg desværre, at der er steder, hvor man sidder og kigger ned over organisationsdiagrammet og siger: Kommunikation, kunne der ikke være noget flødeskum der, vi kan skære fra? Uanset om man er en politisk organisation, en kommune eller en virksomhed,” siger Tina Mellergaard Jensen.\nMen krisen har også skabt nye åbninger for K-folk, siger direktør i Operate Anders Dybdal:\n”Jeg har en positiv tro på, at coronakrisen har været en øjenåbner for vigtigheden af at arbejde med menneskelig adfærd og bruge kommunikative værktøjer.”\nLinda Garlov, direktør i A-kassen Kommunikation og Sprog, siger, at der også vil være arbejde til kommunikatørerne fremover.\n”Der er mindst lige så meget brug for kommunikation ude i virksomhederne nu, som der var før corona,” siger hun.\nOpgørelsen fra AC bygger på uddannelsesopdelte ledighedstal fra a-kassen AJKS, hvor både kommunikatører og journalister er forsikret. Tallene skal tages med to forbehold. Det ene er, at AC har kunnet filtrere størstedelen af de journalistuddannede fra, men ikke dem alle. Det andet er, at mange journalistuddannede arbejder med kommunikation, og de tæller ikke med i statistikken.


DF: Der er masser af steder, hvor politiet kan erstattes | Politik | DR\nDF: Der er masser af steder, hvor politiet kan erstattes\nDF, LA og K er åbne over for S-forslag om at lade fængselsbetjente overtage flere opgaver fra politiet.\nSocialdemokraterne vil lade fængselsbetjente varetage flere af politiets opgaver, fordi der for tiden er god plads i de danske fængsler, mens politiet har for meget at se til. Det er flere af de blå partier positive overfor. (Foto: Claus bech © Scanpix)\nI dag er det politiets ansatte, der er på arbejde, når en fængselsfange skal transporteres til en retssag, når en kriminel udlænding bliver sendt hjem, og når fotovognene skal bemandes.\nMen sådan ser fremtiden ikke nødvendigvis ud.\nSocialdemokraterne foreslår i dag, at de danske fængselsbetjente skal overtage flere af politiets opgaver, fordi politibetjentene har for meget at se til, mens der ifølge Kriminalforsorgen er omkring 400 frie pladser i de danske fængsler, som giver fængselsbetjentene mindre at se til.\nDF: Spændende forslag\nDansk Folkeparti kalder S-forslaget for "spændende" og vil gerne være med til at se på det.\n"Der er masser af steder, hvor man vil kunne erstatte politiet, sådan at de kan beskæftige sig med for eksempel at efterforske indbrud."\n- Der er masser af steder, hvor man vil kunne erstatte politiet, sådan at de kan beskæftige sig med for eksempel at efterforske indbrud – et område der næsten er blevet forsømt i Danmark for tiden, siger Dansk Folkepartis retsordfører Søren Espersen.\nFor eksempel nævner Søren Espersen, at fængselsbetjentene også kunne tage sig af told- og paskontrollen i lufthavnen.\nFor Dansk Folkeparti er det vigtigste, at det er fængselsbetjentene selv, der er klar til at varetage flere af politiets opgaver, fordi de har tid til det lige nu, hvor der er tomme celler i fængslerne.\nLA: God idé\nOgså Liberal Alliance og Konservative giver forslaget en varm modtagelse forud for efterårets forhandlinger om en ny politiaftale.\n"Jeg synes, det er en god idé, at man ser på fleksibiliteten i forhold til hvilke medarbejdere, der kan varetage hvilke opgaver."\n- Jeg synes, det er en god idé, at man ser på fleksibiliteten i forhold til hvilke medarbejdere, der kan varetage hvilke opgaver. Det er vi altid med på at se på, siger Liberal Alliances retsordfører Simon Emil Ammitzbøll.\nHan fornemmer, at politiet i øjeblikket har for mange opgaver, og derfor er Liberal Alliance åbne over for forslaget om at bruge fængselsbetjente til at varetage flere af politiets opgaver.\n- Der er behov for at frigive ressourcer, sådan at politiet kan koncentrere sig om deres kerneopgaver. Det er derfor, vi ser på mindre automatisk trafikkontrol, og det er derfor, vi ser på det her med fængselsbetjente. Det, tror jeg, er vigtigt, siger han.\nHan forventer dog ikke, at der vil være tomme celler i de danske fængsler i en lang periode. For med en blå regering vil vi se en strammere retspolitik, hvor flere vil blive idømt længere fængselsstraffe for blandt andet voldtægt og grov vold, er hans pointe.\nK: Brug fængselsbetjente og firmaer\nHos de Konservative får forslaget også en varm modtagelse.\n- Man kunne godt bruge andre grupper som fængselsbetjente til at lede udviste folk til deres hjemlande, siger de Konservatives Naser Khader.\nPolitiet skal tage sig af kerneopgaver som at bekæmpe kriminalitet og terror. Opgaver som for eksempel fangetransport bør udliciteres, mener Konservative.\n- I forhold til de opgaver, som ikke har med det traditionelle politiarbejde at gøre, er vores forslag, at man skal udlicitere dem, og så må nogen byde ind. Det kan også være fængselsbetjente, siger han.\nUnder valgkampen foreslog partiet, at private sikkerhedsfirmaer som for eksempel G4S bliver sat til at varetage den slags opgaver, som de gør det i andre lande.


Fænøsund Friskole - Lærernes links\nOnline ordbog Online ordbog over det danske sprog. Masser af gode forklaringer på mulige og umulige ord. IO\nSpecialpæd forlag I denne samling er de forskellige links opdelt i hovedgrupperne: Links til eleverne og links til lærerne. Derudover er der opdelt efter områder som fx. tal og træning, geometri og tegning eller spil og puslespil LV\nGeoGebra Online gratis geometriprogram - nemt at bruge - ja, nærmest genialt LV\nDen store danske - leksikon Gyldendals online leksikon. En god konkurrent til wikipedia. Indholdet her er tjekket af et forlag. IO\nSøgning Samfundsfag Web-tjenester Portal Naturfag Musik Matematik Kunst_og_kultur Databaser Dansk\nVejle Musikskole Gå ind under "Link med musikressourcer". En ordentlig stak af gode musiklinks. LV\nEngelsk - dansk ordbog LV\nEngelsk oversættelse ordbog\nMatematik race FEd side med online bilspil og meget mere. LV\nGrib græskar og øv tabellerne Her kan du træne tabellerne samtidig med, du griber græskar. LV\nSundheds- og sekssualund Sund Sex Skolen er et tilbud under Svendborg kommunes sundhedstjeneste. Vi formidler viden om seksualitet til unge på en sjov, spændende og engagerende måde. LV\nLearnenglish Lær engelsk IO\nRummet Side med info om vores solsystem og universet generelt. En god læringsportal, hvor der også er et spil, hvor man skal erobre planeter. LV\nCentibubes 3D bygning LV\nTabelmester Træning i tabellerne på tid LV\nSkov- og naturstyrelsen Styrelsens store portal om alt der vedrører udeliv. Også om naturen i undervisningen. IO\nRegn med penge Side med alle de virtuelle danske penge, du har brug for. 1-kr, 10-kr, 100-kr og 1000-kr LV\nPenge, matematik, division, minus, subtraktion, plus, addition\nPrisberegner En omregner der viser pengenes værdi historisk set. LV\nDansk Matematik Samfundsfag\ndansk matematik søgning samfundsfag web-tjenester portal naturfag musik kunst_og_kultur databaser engelsk oversættelse ordbog undervisning friluftsliv penge, matematik, division, minus, subtraktion, plus, addition tysk fransk


Økonomien og virkeligheden – Et opgør med finanskapitalismen on spintype.com\nØkonomien og virkeligheden – Et opgør med finanskapitalismen\nØkonomien er selve grundlaget for vores samfundsindretning og for politikken. Men den økonomiske videnskab har med sine stadig mere abstrakte og matematiske modeller mistet realitetssansen og mangler forankring i den sociale, menneskelige virkelighed, som den faktisk ser ud.\nI Økonomien og virkeligheden tager professor emeritus Katarina Juselius et sagligt, indefrakommende opgør med det dominerende økonomiske paradigme, med finanskapitalismen og ikke mindst med det politiske system. Et system som for længe kritikløst har underlagt sig videnskabeligt usikre økonomiske teorier med ulighed og ødelæggelse af både den sociale sammenhængskraft og naturgrundlaget til følge.\nKatarina Juselius (f. 1943) er økonom, økonometriker og professor emeritus ved Økonomisk Institut på Københavns Universitet, hvor hun var professor fra 1985 til 2014. I 1990’erne var Katarina Juselius den ottende mest citerede økonom i verden.\nPublished byInformations Forlag


Når coronaen slipper sit tag: En stor sum penge ligger og ulmer efter projekter og aktiviteter | vafo.dk\nNår coronaen slipper sit tag: En stor sum penge ligger og ulmer efter projekter og aktiviteter\nDer er afsat mange penge til at skabe aktiviteter og projekter i Børkopområdet. Penge der venter på at blive brugt. Arkivfoto: Jørgen Flindt\nDer er afsat en halv million kroner øremærket til 7080-områdets vision om Naturbyen. Og også BID-samarbejdet har en pose penge til aktiviteter. Det har dog ligget helt stille i årets start, men det skal der snart laves om på.\n23 mar. 2021 kl. 12:49\nBørkopområdet: Det kan godt være, at de første fire måneder af 2021 har været utroligt stille grundet nedlukningen, men tanken og forhåbningen er, at det bliver helt anderledes i den anden halvdel af året.\nFor der ligger to poser med penge og venter på at kunne blive brugt til netop forskellige former for projekter og aktiviteter, som skal komme hele Børkopområdet til gode.\n- Det har ligget stille, selvfølgelig på grund af corona, men snart kommer der til at ske noget, og det er da en stor gave, at der er udsigt til, at der kan skabes aktiviteter og projekter, der vil sætte et positivt præg på hele vores dejlige område, siger Pernille Jul Nielsen, der er formand for handelsstandsforeningen, Børkop Handel- og Erhverv.\nVejle Kommune har afsat 500.000 kroner, som er øremærket visionen om Naturbyen. Her satte lokale kræfter, deriblandt Børkop Handel- og Erhverv samt lokalrådene i Børkop, Brejning, Gårslev, Andkær og Smidstrup-Skærup, sig sammen i efteråret for at få skudt tingene i gang.\nMen så kom den næste store bølge, og alt blev lukket ned. Nu er tingene ved at åbne op igen, og nu er det håbet og forventningen, at pengene snart skal ud at yngle.\n- Med hensyn til Naturbyen er der gode muligheder for at få skabt noget blivende og varigt. Noget der passer ind i visionen, og som kommer alle til gode. Så ligger man inde med gode idéer eller initiativer, så lad tankerne ulme og vokse sig større, siger hun.\nDet forventes, at startskuddet vil ske i løbet af slutningen af foråret eller starten af sommeren. Hvordan og hvornår er endnu for tidligt at melde ud, men det vil snart ske.\nI en anden pose penge finder man 75.000 kroner, som BID-samarbejdet har fået tildelt, og som skal bruges til at skabe aktiviteter og arrangementer. Der er altså mere tale om events, der vil finde sted for at skabe liv for en stund, det kan eksempelvis være et halloweenarrangement eller en sommerkoncert. Den slags. Men intet ligger fast endnu.\nTanken er, at i løbet af maj vil vi byde på et eller anden form for hyggeligt arrangement, hvor man forhåbentlig kan mødes, og vi kan få lavet et årshjul fyldt med gode aktiviteter\nPernille Jul Nielsen, formand for Børkop Handel- og Erhverv.\nOgså her er Penille Jul Nielsen med i styregruppen, som blandt andet består af Jonna Harbo fra Home i Brejning og Michael Sterndorff fra tøjbutikken Best Buy i Børkop, samt lokale borgere.\n- Styregruppen har mange gode idéer til, hvad pengene kan bruges til, men vil helst have, at så mange som muligt byder ind med gode initiativer. Tanken er, at i løbet af maj vil vi byde på et eller anden form for hyggeligt arrangement, hvor man forhåbentlig kan mødes, og vi kan få lavet et årshjul fyldt med gode aktiviteter, siger Pernille Jul Nielsen.\nLotte og Mågen Åge har været frisør samme sted i 30 år\nGrundejerforening: - Vi har en anden løsning, der er ret sim...


Skidt dag for østrigsk U-15 og U17, mens Østrigsk ungseniorhold vandt for tredie gang. | Officiel hjemmeside for Dansk Cricket-Forbund (DCF)\nSkidt dag for østrigsk U-15 og U17, mens Østrigsk ungseniorhold vandt for tredie gang.\nEn østriger griber en dansker ud\nDet var resultatet af dette “hiv”\nMens det på førstedagen gik rimeligt for de to østigske hold (U-15 og U-17) gik det skidt på andendagen, hvor U-17 mødte Danmark Øst og U-15 Danmark Øst.\nU 17 kampen begyndte med 187/9 til østholdet, der havde følgende topscorere: Saif Ahmed, Svanholm 31, Abdul Hashmi, Odense 29, Mads Henriksen Svanholm 29 Zacharia Raja, Køge 28. Østrig svarede med 61. Sådan en kamp er lige spinbolernes eldorado. Saif Ahmed, Svanholm 6/17, Annique Uddin AB 3/14.\nMærk det nye navn Abdul Hashmi, Odense, der også er en god keeper.\nDet gik lige så skidt i drengekampen for Østrig, der startede mod vestholdet med 95 (Shangev Thas Horsens 3/13, Daniel Kølbæk, Herning 2/8).\nDanskerne passerede for 2 gærde. Shangev Thas, Horsens 39, Markus Knapp, Skanderborg 31.\nDanmark Øst v Austria dag2\nDenmark U 15 Vest v Østrig U15 day 2\nKoldings Rasmus Kirkmand skulle se efter, hvordan dupperne under hans sko havde det. Resultatet – en knæskade, der krævede krykker.\nDCFs generalsekretær Ole Roland hygger sig med de to østrigske ledere: Matt Toogod tv. og Walter Blascke th.\nOpvarmning. Tænk. hvis kampene havde været spillet på den førende af de østrigske baner, så skulle danskerne have betrådt den med ærefrygt, for kommunen kræver af klubben en årlig leje på omkring 100.000 kr. plus selvfølgelig, at der skal betales for vand og el i klubbens selvbyggede klubhus. Vi bør være taknemmelige for, hvor gode vore politikere er mod sporten i Danmark i almindelighed. Sådanne vilkår er meget almindelige verden over.\nSamtidig med østrigskampen blev der afhold sommerlejr, hvor Hvidovre Irfan Ali drev rundt med deltagerne i mange timer. Samme tur havde de fået dagen forinden af Frederik Klokker.\nØstrigsk ungseniorhold besøgte den dejlige nye bane i Tingbjerg Idrætsanlæg for at spille mod værtsholdet Copenhagen CC. Copenhagen lavede 120 points og det passerede østringerne for et par gærder på omkring 14 overe.


Ortega stribet Suite Private rum klassisk Guitar hos Gear4Music.com\nkr. 4.915 (Moms inkluderet @ 25%)\nOrtega stribet Suite er et fantastisk eksempel på Ortega's Private Room guitarer. Ved hjælp af kun de fineste håndplukkede tonetræsorter, Private rum søger at skabe eksklusive, Custom udformet guitarer, der kunne sammenlignes med værker af art. En rig og givende klang modsvares af det smukke udseendet af dette instrument, mens bygge i acacia armlænet tilføjer både komfort og stil til den stribede SuiteAAA stribet ibenholt bund og sider generere højt og klare toner, der kan sammenlignes med rosentræ, men med mere volumen. Også inkluderet er en deluxe gig taske og en ruskind læder guitar rem.\nProdukt Ref: 69549


Armbind kan advare om livsfarlige nervesygdomme: Årets studenter-startup kåret på DTU - Electronic Supply DK\nPå bare ti måneder har fire nuværende og en tidligere DTU-studerende udviklet et armbind, der kan give tidlig varsling af Parkinsons sygdom, ALS og Alzheimers. Nu er de unge mennesker i Paragit Solutions kåret som årets studenter-startup. Det skriver universitetet på sin hjemmeside.\nParagit Solutions’ armbind kan skelne støj fra livsvigtige informationer om sygdomme i bevægeapparatet, og idéen blev første gang pitchet i en innovationskonkurrence på DTU i 2018. Ti måneder og en tur til Silicon Valley senere er armbindet klar til patent, og investorer har meldt sig på banen.\n- Det unikke i vores teknologi er, at vi er i stand til at måle muskelstivhed og adskille information om bevægelser fra andre støj-impulser i en sensor, som patienterne kan have med hjem. Det åbner for helt nye muligheder for tidlig diagnostik af sygdomme i bevægeapparatet som Parkinsons sygdom og ALS, men også sygdomme som Alzheimer. Derudover kan sensorarmbindet bruges til at vurdere effekten af medicin eller afprøve nye lægemidler, mens patienterne er hjemme, siger Mohammad Filfil, der læser kandidat på Elektroteknologi på DTU og er CEO i startup-virksomheden Paragit Solutions.\nBag Paragit Solutions står\nMohammad Filfil, bachelor i elektroteknologi, og læser kandidat på Elektroteknologi på DTU.\nArvan Maani, bachelor i produktion og konstruktion og læser kandidat på Konstruktion og Mekanik på DTU.\nWahib Joseph Abboud, bachelor i Kemi og Teknologi og kandidat i Materiale og Procesteknologi fra DTU.\nDe studerende fik idéen til armbindet, fordi de ville udvikle en sensor, patienter ubesværet kunne gå med, og som samler data om deres bevægelser. I tests på patienter har sensorerne i armbindet vist sig i stand til at adskille støj fra omgivelserne, og ifølge Mohammad Fijfil kan data om muskelstivhed, langsomme bevægelser og rystelser opfanges med 100 procent præcision.\nSiden de fire stiftere af Paragit Solutions første gang pitchede deres idé i 2018 tog Mohammad Filfil og Arvan Maani en række kurser i udvikling af medical devises på det amerikanske San Jose State University. Her deltog Paragit i Stanford Health Hackathon, hvor de blev præmieret som årets bedste innovationsprojekt i Silicon Valley Innovation Challenge 2018.\nParagit Solutions har fået tilbud fra amerikanske investorer, som ønskede at investere fem millioner dollar i selskabet, men de fire stiftere har ikke ønsket at afgive ejerandele, før deres data er valideret, og opfindelsen beskyttet af et patent.\nI videoen herunder kan du høre stifterne af Paragit Solutions fortælle om deres opfindelse.


Madrid grupperejser og studierejser med KILROY group travel\nForside Studierejser Spanien Madrid\nMadrid - byen hvor man ikke keder sig\nMadrid studierejser og grupperejser | Studietur til Madrid\nStudierejser til Madrid, Spaniens spændende hovedstad\nMadrid har været hovedstad siden 1561, og er idag en stor, moderne by med omkring 6 millioner indbyggere, hvilket gør byen til den tredjestørste metropol i Europa, kun overgået af London og Paris. De store, brede gader i Madrids hjerte er en behagelig overraskelse, og langs gaderne finder man mange små pladser og bygninger med middelalderligt præg, som alle er med til at give Madrid et stemningsfyldt præg.\nHeroppe på den spanske højslette er temperaturerne venligst i forår og efterår, hvor mange tager på studietur til Madrid for at opleve bl.a. den fantastiske række af muséer, som udstiller kunst i allerhøjeste klasse. Og for fodboldkendere findes kun få steder i Verden, der kan matche et besøg på fodboldklubben Real Madrids berømte stadion i den velhavende, nordlige del af byen. Er man ude i god tid kan der købes billetter til kampe af officiel vej, men passer turen ikke med en kamp, er det også muligt at komme på rundvisning på stadion.\nGrupperejser til Madrid giver også mulighed for oplevelser udenfor byen. Spanien har et omfattende net af højhastighedstog, som bl.a. bringer passagerer til Middelalderbyen Toledo på omkring en halv time - en tur, der tager over en time i bil. Byen Madrid er dog en stor oplevelse i sig selv, og på en studierejse til denne pulserende by kan I være sikre på at opleve både spændende arkitektur, gode madoplevelser og interessante, kulturelle tilbud.\nDet I bør se og opleve i Madrid\n· Spansk undervisning på sprogskole\n· Prado museum\n· Plaza de las Cibeles\n· Plaza Oriente\n· Almudena Katedralen\n· Fodboldkamp på Estadio Santiago Bernabeu\nDet I bør se og opleve udenfor Madrid\n· Segovia/La Granja\n>> Kontakt os for rådgivning om studierejser / grupperejser til Madrid\nGrupperejser til Madrid | Studierejser til Madrid | Studietur Madrid | Madrid grupperejse\nHer finder du en oversigt over indkvartering i Madrid. Du kan s�ge i listen af hoteller ved at v�lge eller frav�lge s�gekriterier i boksen.\nEt rimeligt stort og enkelt, men velfungerende hostel med en perfekt beliggenhed - der er blot et par minutters gang... Hostal Marlasca\nHostal Marlasca er meget centralt beliggende med under 10 minutters gang til den gamle bydel, Plaza Mayor og dermed mange af de... Hostal Martin/Cervelo\nHotellerne, som er 2 sm� p�ne ungdomshoteller, ligger i samme bygning p� henh. 3. og 1. sal i en hyggelig gade t�t... Hostal Nuria\nEt enkelt hostel, centralt beliggende – i nærheden af Gran Via og i et område med masser af butikker og mennesker. Nærmeste... Hotel Petit Palace Ducal\nEt meget moderne og flot hotel, som er centralt beliggende i en sidegade til Gran Via, som også er den nærmeste... Mediodia\nEt rigtig pænt ungdomshotel, beliggende i centrum, tæt ved Prado Museum og Retiro-parken. I området findes mange restauranter og indkøbsmuligheder. Nærmeste undergrund... Principe Pio\nEt rigtig stort og godt hotel med mange faciliteter. Hotellet ligger i centrum af Madrid lige bagved kongeslottet og få minutters gang... Residencial Galicia\nEt godt ungdomshotel, beliggende i centrum af Madrid – tæt ved Puerta del Sol, Plaza Mayor og operahuset. Nærmeste... Fra-priser for rejser til Madrid FLY - 6 dage / 5 nætter\nStudie- og oplevelsespakke til Madrid\nNext Stop Madrid >> Læs mere om studiebesøg i Madrid i vores Next Stop program


Entreprise- og udbudsjurist til Indkøb & Udbud - Djøfs jobunivers\nEntreprise- og udbudsjurist til Indkøb & Udbud\nSkanderborg Kommune søger en skarp jurist til at understøtte kommunens konkurrenceudsættelser indenfor hovedsageligt byggeri og anlæg herunder rådgivningsydelser. Du vil blive en del af et stærkt team af udbudsjurister i Indkøb & Udbud, hvor der er mulighed for faglig sparring. Du vil få en tværgående rolle, da hovedparten af opgaverne skal løses i et tæt samarbejde med området Anlæg og Ejendomme.\nSom entreprise- og udbudsjurist vil dine opgaver blandt andet omfatte\nudarbejdelse af udbudsmateriale/kvalitetssikring af udbudsmateriale vedrørende både rådgiverydelser og bygge- og anlægsopgaver af alle typer og størrelser i samarbejde med bygherrerådgiverne og projektlederne.\nunderstøttelse af Anlæg og Ejendommes projektledere i gennemførelse af udbud, prækvalifikationer m.v.\ngenerel rådgivning og sparring om udbudsret og entrepriseret til kommunens projektledere, primært inden for kommunale bygninger og vejområdet\nbistand/input til udbudsstrategi, tidsplaner m.v.\nhåndtering af tvister m.v.\ntilbuds- og udbudsloven samt entrepriseret m.v.\nudarbejdelse af juridiske paradigmer og beskrivelser\nøvrige ad hoc-opgaver i Indkøb & Udbud\nDu er en struktureret og selvstændigt arbejdende cand.jur. eller cand.merc.jur. med erfaring inden for entreprise- og udbudsområdet (minimum 3 år).\nhar kompetence i forhold til/viden om entreprise- og udbudsret - det er en fordel at have praktisk erfaring fra anden politisk bygherreorganisation, advokatbranchen eller lignende\nhar viden inden for aftalegrundlaget for bygge- og anlægsområdet (herunder ABR, ABT og AB 18)\nhar gode skriftlige og mundtlige formulerings- og formidlingsevner\nhar evne og vilje til at samarbejde med kolleger med forskellige fagligheder\ner ansvarsbevidst, engageret og handlekraftig\nhar godt humør og er imødekommende\ner motiveret for at arbejde helhedsorienteret, projektorienteret og på tværs af fagområder.\nOm Indkøb & Udbud\nIndkøb & Udbud er en del af staben Økonomi, Innovation og Indkøb og er fysisk placeret på Skanderborg Fælled 1, 8660 Skanderborg, hvor også Anlæg og Ejendomme er hjemmehørende.\nI Indkøb og Udbud gennemføres alle typer af udbud inden for vare og tjenesteydelser og vi varetager alle facetter af udbudsforretningen lige fra afholdelse af brugergruppemøder, gennemførelse af udbud til kontraktopfølgning. Den gode, men frie og humoristiske tone samt trygheden ved hinanden hersker side om side med en høj arbejdsmoral og en faglig stolthed. Du vil indgå i et team med 4 andre udbudskonsulenter/jurister, en e-handelsmedarbejder/controller samt en Indkøbs- og udbudschef.\nLønnen fastsættes i henhold til gældende overenskomst og forhandles med den forhandlingsberettigede organisation med udgangspunkt i kvalifikationer og erfaring.\nVil du vide mere om stillingen, er du velkommen til at kontakte Indkøbs- og Udbudschef Chris Jacobsen på telefon 87 94 71 80 eller mail chris.jacobsen@skanderborg.dk.\nSend os din ansøgning, CV og eksamenspapirer senest den 31. januar 2022.\nVi forventer at holde samtaler den 7. og 9. februar 2022.\nTiltrædelse forventes den 1. april 2022.


Hotel Hanoi er placeret en kort gåtur fra de smukke strande. Det charmerende hotel repræsenterer middelalderlig arkitektur i Begur.\nEjendommen er beliggende 32 km væk fra Golf de Ibiza S. A.. Kun 10 minutter fra centrum af Begur.\nDer serveres morgenmad i spisesalen hver morgen. Gæsterne kan slappe af på hotellets bar med en favoritdrink. Tilbyder forskellige spisemuligheder,er Can Pol og Pizzeria Pizzeta er omkring 5 minutter gåtur væk.\nGæsterne kan nemt nå til Girona-Costa Brava lufthavn, som er cirka 45 minutters kørsel væk.\nHotel Grand Santhi Denpasar hjemmeside\nHotel Sri Ratu Boutique And Villas Legian hjemmeside\nHotel The Alit Tuban hjemmeside\nHotel Safari Kharkiv hjemmeside\nHotel Manor House Moreton-in-Marsh hjemmeside\nHotel Radisson Blu Atlantic Hotel, Stavanger hjemmeside\nHotel Mercure Albert Park Melbourne hjemmeside\nVandrerhjem Green Fine Hostel Osaka hjemmeside\nLejlighedshotel Capri Reforma 410 Mexico By hjemmeside\nHotel Ortakoy Princess Istanbul hjemmeside\nHotel Grand Plaza Serviced London hjemmeside


SundBund baner vejen til Food Days Sjælland - Professionshøjskolen Absalon\nSundBund baner vejen til Food Days Sjælland\nSiden oktober har fire grupper fra Ernæring og Sundhed knoklet med at udtænke de mest innovative fødevarer til Food Days Sjælland. I dag blev det afgjort, hvem der havde lavet de mest nytænkende produkter.\nBæredygtighed og innovation er det overvejende tema ved dagens afslutning på Food Days Sjælland, der foregår på Ankerhus i Sorø.\nFire studiegrupper fra Ernærings- og sundhedsuddannelsen på Absalon fremviser resultaterne af flere måneders hårdt arbejde med at udvikle nye produkter for fire innovative fødevarevirksomheder fra Region Sjælland. I år er alle produkter baseret på grøntsager, så her dufter mildt af plantebaseret chili kebab, tomatchutney, veggiedeller og kartoffelbaserede pizzabunde, som er de fire produkter i finalen.\nDen sidste gruppe på scenen i dag består af Susanne Wegener og Sofie Kraft Preuss, der har udviklet veganske pizzabunde lavet af kartofler for Storøhage Kartofler.\n”Vi vil gerne have de unge til at spise flere kartofler, så vi har lavet kartofler om til pizzabunde. Unge mennesker er dem, der spiser flest pizzaer – og det er et produkt, de kender så godt i forvejen, og som de fleste elsker. Men samtidig er det er også de unge, der spiser færrest kartofler. Så det har vi forsøgt at kombinere i SundBund, som både er bæredygtige og veganske,” fortæller de.\nDommerpanelet er enige, da de kommer med deres tilbagemelding:\n”De smager fantastiske – og jeres produkt er gennemarbejdet til det mindste,” melder dommerne.\nHårdt arbejde og gode idéer\nDe fire grupper fik stillet deres opgave tilbage i oktober, hvor de mødtes med de fire lokale fødevareproducenter for første gang. Siden da har de knoklet med at nytænke, ideudvikle og producere de produkter, som de præsenterer til finalen i dag. Det har betydet mange timer i køkkenet for at ramme det helt rette produkt på både smag, udseende og emballage.\n”Vi er kompromisløse. Kun det bedste er godt nok for os,” siger Susanne Wegener, der har været med til at udvikle SundBund.\nDagens tre dommere var også overbevidste, og SundBund løb med dagens sejr.\n”Jeres produkt rammer plet i forhold til trends – og det er et utroligt velsmagende produkt. I har tænkt på madspild, bæredygtighed og brug af danske lokale råvarer. Det har virkelig stort potentiale i forhold til vækst og udvikling – det er en helt ny kategori, I har skabt.” fortæller dommerne, da de giver deres begrundelse.\n”Tænk stort og vær ambitiøse. Vi tror rigtig meget på det her produkt”, afslutter de.\nMedejer og administrerende direktør for Storøhage Kartofler, Peter Anker er også meget tilfreds med gruppens produktudvikling, som han allerede nu har planer om at kigge nærmere på i forhold til en egentlig produktion af SundBund.\n”Jeg er virkelig imponeret over deres arbejde. De har virkelig knoklet og lavet et meget gennemarbejdet produkt. De er meget, meget dygtige og enormt engageret, siger Peter Anker.\nUdover Storøhage kartofler deltog Made In Denmark, Gartneriet Toftegaarden og Plantemageren i Food Days Sjælland, der er lavet i samarbejde med Agro Business Park via projekterne VIIRS og Connecting Zealand.


Salomo: ASH vover sig ind i ukendt land for de sjældne sygdomme - Dagens Medicin\nSalomo: ASH vover sig ind i ukendt land for de sjældne sygdomme Morten Salomo er ekspert i nogle af de mest sjældne sygdomme i blodet. ASH er som den mest prestigefylde hæmatologikongres et slaraffenland af nye erfaringer og resultater, som han kan udbygge sin viden med.\nASH er arnested for nyt antistof mod amyloidose Et amerikansk firma har udviklet et lovende antistof mod den frygtede aflejringssygdom amyloidose, som ubehandlet bl.a. udløser hjertesvigt. Et nyt fase 3-studie – med dansk deltagelse – undersøger, om stoffet er i stand til at opløse aflejringerne.\nForside » Kongresser » ASH » Salomo: ASH vover sig ind i ukendt land for de sjældne sygdomme


Små tips til Football Manager 2015 - Sportssider.dk\nDet kan være ganske svært at give en komplet guide til Football Manager 2015 eller FM15 på blot et enkelt indlæg. Det skydes, at fremgangsmåden kommer meget an på, hvilket hold man vælger at spille med.\nDette indlæg ved tage udgangspunkt i såkaldte “middelklubber” med fornuftig økonomi. Det kan være fra forskellige lande, men Premier League i England er et fint udgangspunkt. Her kan det være klubber som Newcastle, Aston Villa, West Brom mf. Det kan ligeledes være klubber som Sassoulo i Italien eller Ajax og PSV fra den noget mindre æresdivision i Holland.\nFælles for denne type hold er, at man ikke kan hente spillere på øverste hylde. Det skyldes både økonomi og omdømme. Derfor skal man kigge andre stedet hen. Spiller man eksempelvis med Aston Villa er Holland og Sydamerika helt oplagte steder at spejde. Spillerne har et fornuftigt niveau og kan både højne det nuværende niveau i truppen samt skabe bredde.\nInden man går i gang med at handle bør man lave nogle forskellige taktikker og koncepter som man vil spille efter. På den måde kan man bedre se, hvilke spillertyper man har brug for.\nI mit seneste save med Aston Villa byggede jeg spillet op omkring Benteke i front. Han havde brug for gode kantspillere til at iscenesætte ham i boksen. Derfor hentede jeg Narsingh i PSV og Ayew i Ligue 1. To meget billige kantspillere som har høj fart og gode indlæg. Samtidig to spillere som passede til konceptet med en invendig angriber (Ayew) og en wing (Narsingh)\nSamtidig manglede jeg både en all round midtbanespiller og en stabiliserende midtbanespiller. Det resulterede i signings af Lucas Romero fra den Argentinske Liga samt Wijnaldum fra PSV. Igen to billige indkøb som røg direkte på hold.\nTil sidst skulle forsvaret suppleres. I forvejen havde jeg Okore og Vlaar, men indkøbte alligevel supertalentet Balanta i River Plate. En stensikker investering.\nDet er vigtigt at understrege, at for at kunne handle på denne måde skal man gerne købe på afbetaling over 48 måneder – ellers kan disse køb ikke finansieres. Jeg gav Aston Villa et transferbudget på 100 milioner ved hjælp af editor. Resten ændrede jeg ikke ved.\nDette var små og korte tips. I fremtiden vil der komme mere indgående guides.


OLfix - Alt-til-Windows.dk\nEr Microsoft Outlook gået ned, ødelagt af system nedbrud eller er .PST filen beskadiget? Fortvivl ikke, da freeware programmet OLfix kan hjælpe dig!OLfix indeholder nemlig en del nyttige værktøjer til at reparere typiske problemstillinger med Microsoft Outlook. Det kan være en beskadiget .PST fil (selve Outlook profilen), mistede mapper i klienten eller fejl i opstarten af Outlook.\nLigegyldig hvilken version af Microsoft Outlook du har installeret, så kan OLfix reparerer opståede fejl og problemer. OLfix understøtter alle versioner af Microsoft Outlook fra Outlook 97 til Outlook 2010.\nHer er en oversigt over de problemer som OLfix oftest løser:\nReparerer profile (.PST) i Outlook\nReparerer kontaktlinks i Outlook\nFixer problemer med tilføjelsesprogrammer i Outlook\nOLfix har også værktøjer til at tweake indstillinger i Outlook, så e-mail klienten er nemmere at arbejde med.\nAnmeldelse af Avast Cleanup 2021\nAnmeldelse af SteelSeries Arctis 5 marts 19, 2021