Hvordan ser man ud, når man har et alkoholproblem?\nDer er mange myter og forestillinger om, hvordan man ser ud, når alkohol fylder for meget. Når man er såkaldt "alkoholiker". Se denne tankevækkende video.\nFaktum er, at vi alle kan blive ramt alkoholproblemer - og i Skanderborg Rusmiddelcenter hjælper vi hver dag mennesker fra alle sociale lag i samfundet.\nAlle kan få gratis behandling i kommunen\nVideoen er produceret af Alkohol & Samfund og Trygfonden, som står bag en indsats, der sætter fokus på at søge behandling, inden man selv og familien falder sammen. Filmen er en del af denne indsats.\n- Alle kan benytte sig af behandlingstilbuddene i kommunerne, men to ud af tre ved ikke, at de kan gå til deres kommune og søge gratis behandling. Det kan være svært at erkende overfor sig selv, at man ikke kan håndtere situationen selv, men faktisk synes flertallet af danskerne, at det er modigt at søge hjælp, fortæller Frederik Mühldorff Sigurd, projektchef i TrygFonden.\n- Derfor håber vi med denne indsats, at flere vil søge hjælp, så de kan lægge alkoholproblemerne bag sig. Med professionel hjælp er der rigtig gode muligheder for at få et fornuftigt forhold til alkohol, så man genvinder kontrollen over sin hverdag, understreger Frederik Mühldorff Sigurd.\nAlt for få danskere får behandling\nDer er mange gode grunde til at sætte fokus på, at alle kan få gratis hjælp i kommunernes rusmiddelcentre, hvis de er berørte af problemer med alkohol. En af grundene er, at der en betydelig underbehandling på området:\nOmkring 620.000 danskere har et problematisk alkoholforbrug, og 147.000 er afhængige af alkohol.\nAlligevel var blot 17.600 personer i offentligt finansieret alkoholbehandling i 2018 - og det til trods for, at der er rigtig gode muligheder for at få hjælp til at sænke sit forbrug af alkohol eller helt holde op med at drikke.\nKontakt os og hør mere om, hvordan vi kan hjælpe


KRONDYR. Analyse af forvaltningen af. i Danmark. Miljø-og Energiministeriet Skov-og Naturstyrelsen 2001 J.nr. SN - PDF\nKRONDYR. Analyse af forvaltningen af. i Danmark. Miljø-og Energiministeriet Skov-og Naturstyrelsen 2001 J.nr. SN\nDownload "KRONDYR. Analyse af forvaltningen af. i Danmark. Miljø-og Energiministeriet Skov-og Naturstyrelsen 2001 J.nr. SN 1996-340"\n1 Analyse af forvaltningen af KRONDYR i Danmark Intern rapport fra arbejdsgruppe Miljø-og Energiministeriet Skov-og Naturstyrelsen 2001 J.nr. SN Foto: Peter Lassen, Hvidbjerg Klitplantage, september 1998\n2 INDHOLD FORORD...3 INDLEDNING...4 RESUME STATUS FOR DEN DANSKE KRONDYRFORVALTNING BEFOLKNINGENS INTERESSER I LANDETS KRONDYR STATUS FOR BESTANDEN AFSKYDNINGENS STØRRELSE FREMTIDIGE BESTANDSOPGØRELSER FREMTIDIG UDBYTTESTATISTIK MÅLSÆTNING FOR EN BESTAND AF KRONDYR TRE KONKRETE EKSEMPLER PÅ OPERATIONELLE MÅLSÆTNINGER SKADER PÅ MARK OG SKOV BIOTOPPLEJE JAGTFORMER JAGT PÅ SMÅ AREALER FORSTYRRELSER MODNE HJORTE PUBLIKUM OG KRONDYR ANSKYDNINGER JAGTETIK...60 ORDFORKLARING...62 UDPLUK AF DANSK LITTERATUR OM KRONDYR...65 BILAG Modelberegninger for bestandsopgørelse. Vildtforvaltningsrådets Jagtetiske Regler. Skov-og Naturstyrelsens retningslinier for krondyrforvaltning. 2\n3 FORORD Krondyrenes livsbetingelser i Danmark har gennem tiderne været temmelig omskiftelig. De første dyr indfandt sig umiddelbart efter den sidste istid for år siden, og krondyret har siden da været en del af den danske fauna. I dag nedlægger jægerne i Danmark omkring krondyr om året. Antallet af nedlagte krondyr har gennem en periode været jævnt stigende; men der har i de sidste 4 jagtsæsoner kunne konstateres en klar stagnation i afskydningen. Af landets ca jagttegnsløsere indberetter mindre end 1 % ( personer ) at de har nedlagt krondyr. Knapt 90 % af disse jægere indberetter 1 2 dyr. Ikke kun jægerne har interesse i krondyrene; men skov-og landbrug samt de almindelige brugere af naturen i Danmark har klare interesser i landets forvaltning af krondyrene. Interessen for krondyrene er jævnt stigende, lige som behovet for dialog og viden er voksende i takt med den hidtidige bestandsudvikling og-udbredelse. Alle erfaringer viser, at det er svært offentligt at diskutere krondyr og jagten på disse. Dette har hidtil været begrundet i uforenelige forskelle i parternes mere eller mindre velformulerede målsætning for de lokale bestande af krondyr. Her til kommer desværre af og til, en manglende vilje til en åben og konstruktiv debat. I den aktuelle rapport har samtlige analyser og vurderinger taget udgangspunkt i hensynet til krondyrene. Det er håbet, at rapporten kan bidrage til en saglig debat. Ikke kun i de traditionelle jægerkredse; men også i en væsentlig bredere kreds, omfattende andre brugergrupper af den danske natur. Kun her igennem vil det være muligt at skabe bred opbakning til en tidssvarende forvaltning af det største nulevende danske landpattedyr, der er så store interesser og følelser forbundet med. I sagens natur vil ikke alle rapportens udsagn og vurderinger kunne dokumenteres; men de hviler i samtlige tilfælde på et meget bredt og mangeårigt erfaringsgrundlag, skabt gennem daglig forvaltning af en stor andel af den danske bestand af krondyr. For på bedste vis at kunne bidrage til denne åbne og fordomsfrie debat, kommer rapporten ikke med detaljerede anbefalinger eller forslag; men holder sig til overordnede vurderinger, og forsøger så objektivt som mulig at analysere en række af de mest iøjnefaldende problemstillinger i dagens krondyrforvaltning. Rapporten vil således kunne tjene som en slags idekatalog, for deltagerne i debatten om den nationale forvaltning af krondyr. 3\n4 INDLEDNING På bestilling af Skov-og Naturstyrelsens regionale chefmøde for Vestjylland blev der i efteråret 1999 nedsat en intern arbejdsgruppe, der skal tilvejebringe et konstruktivt udgangspunkt for diskussion af forvaltningen af krondyrene i Danmark. Gruppens arbejde har været omtalt i Danmarks Jægerforbunds blad Jæger, og Vildtforvaltningsrådet har ladet sin behandling af emnet afvente gruppens arbejde. Samtlige statsskovdistrikter har haft mulighed for at komme med kommentarer til gruppens arbejde under processen. Arbejdsgruppen bestod af: Vildtkonsulent Peter Have, Nordjyllands Statsskovdistrikt Vildtkonsulent Anton Linnet, Thy Statsskovdistrikt Klitplantør Henrik Schjødt Kristensen, Thy Statsskovdistrikt Vildtkonsulent Mogens Sonne Hansen, Hanherred Statsskovdistrikt Naturskoleleder Henning Givskov, Klosterhedens Statsskovdistrikt Vildtkonsulent Steen Fjederholt, Feldborg Statsskovdistrikt Skovfoged Poul Schmidt-Sørensen, Ulborg Statsskovdistrikt Vildtkonsulent Erik Meyer Pedersen, Palsgård Statsskovdistrikt Vildtkonsulent Ole Daugaard-Petersen, Oxbøl Statsskovdistrikt Skovrider Ulrik Lorenzen, Oxbøl Statsskovdistrikt, ( formand for arbejdsgruppen ) Skovfoged Henrik Lykke Sørensen, Reservatsektionen Vildtkonsulent Jeppe Ebdrup, Lindet Statsskovdistrikt. Endvidere har Danmarks Miljøundersøgelser, Kalø, og skovfoged Ole Knudsen, Oxbøl Statsskovdistrikt, bidraget på forskellig vis til rapporten. 4\n5 RESUME Krondyret er Danmarks største landlevende pattedyr, og det har været i landet siden sidste istid for ca år siden. I nyere tid har der været et meget liberalt forhold til, hvorledes krondyrene bliver forvaltet. I modsætning til vore nabolande er der ikke mange restriktioner på kronvildtjagten i Danmark. Traditionelt er det overvejende jægere samt land-og skovbrugere der har diskuteret, hvorledes krondyrene skal forvaltes; men gennem de seneste år har der i bredere kredse vist sig en stigende interesse for, hvorledes vi forvalter landets største hjorteart. Selv om det kun er en meget lille del af landets jagttegnsløsere, der nedlægger krondyr, har diskussionerne om forvaltningen af dyrene altid været meget vanskelig og følelsesladet. På denne baggrund har arbejdsgruppen bag nærværende rapport søgt at holde sig til objektive analyser samt generelle vurderinger, og af hensyn til den efterfølgende debat, afstået fra at komme med detaljerede anbefalinger. Arbejdsgruppen har fokuseret på en række områder af forvaltningen af landets krondyr. En helt gennemgående vurdering er, at der er et stort behov for dialog, forskning og videnformidling samt en styrket erfaringsudveksling med vore nabolande. Grundlaget for forvaltningen af landets bestand af krondyr. Som grundlag for faglige og politiske diskussioner om krondyrforvaltning er det nødvendigt løbende at have aktuel viden om, hvor stor bestanden er, hvorledes bestanden køns-og aldersmæssigt er sammensat og hvorledes disse forhold ser ud i forskellige dele af landet. Ligeledes vil det være en stor fordel for diskussionerne at vide noget mere om de krondyr jægerne nedlægger, f.eks. en årlig udbyttestatistik, der giver et præcist billede af afskydningens fordeling over jagtsæsonen, samt fordelingen til køn, alder og lokalitet. I dag rådes der ikke over disse grundlæggende oplysninger, hvilket har præget de hidtidige diskussioner om forvaltningen. En inddeling af landet i biologisk veldefinerede forvaltningsområder, vurderes også at ville gøre overblikket væsentlig bedre, og samtidig gøre de lokale diskussioner lettere. Mål og midler i krondyrforvaltningen. Forudsætningen for en meningsfuld forvaltning af krondyrene indenfor et veldefineret område er, at interessenterne er enige om, hvad formålet med forvaltningen skal være. Denne forudsætning er sjældent til stede i dag, hvilket i et vis omfang skyldes manglende opmærksomhed på diskussionen af mål og midler. I rapporten er derfor beskrevet principperne heri, og til illustration af teorien, er angivet 3 udførlige eksempler på, hvorledes mål og midler kan opstilles. De valgte eksempler er ikke arbejdsgruppens anbefalinger; men de er medtaget for at illustrere den teoretiske bredde i emnet. Problemstillinger. Arbejdsgruppen har udvalgt en række problemstillinger, og gjort dem til genstand for nærmere analyse og vurdering. Rækkefølgen, hvorefter de er behandlet, er ikke et udtryk for prioritering. 5\n6 * Forstyrrelser. Krondyrene er i besiddelse af et meget højt udviklet sanseapparat, hvor til kommer at de har en biologi, der gør at de traditionelt betegnes som en dyreart, der er meget følsom over for menneskeskabte forstyrrelser. Den væsentligste kilde til forstyrrelse er jagt. Graden af de forstyrrelser, der hidrører fra jagt, er blandt andet meget afhængig af jagthyppigheden og den valgte jagtform. Orienteringsløb og militærøvelser er også væsentlige kilder til forstyrrelser. I Danmark er krondyrene i dag overvejende nataktive og har deres bestandsmæssige tyngde i større nåletræsområder. Denne adfærd vurderes at være betinget af summen af de forstyrrelser, som bestanden udsættes for. Som grundlag for den daglige forvaltning er der i dag et stort behov for forskning, der kan belyse, hvilke typer forstyrrelser, der påvirker dyrene negativt, og hvorledes de reagerer herpå. Denne viden bør udmøntes i operationelle anvisninger på, hvorledes krondyrene kan forvaltes under størst mulig hensyntagen til deres behov for ro, således at f.eks. det almindelige publikum kan få bedre muligheder for at se krondyrene i den frie natur. * Jagt på små arealer. Krondyrene har som art den helt særlige adfærd, at de dagligt, og med en særlig årsrytme, vandrer over store afstande. Derfor kommer mange jordejere og jægere i kontakt med de samme dyr. På denne baggrund er biotoppleje, jagt m.v., noget der lægger op til lokalt samarbejde, hvilket der generelt ikke er tradition for i specielt de egne af landet, hvor krondyrene har været til stede igennem en længere årrække. Det er arbejdsgruppens vurdering, at der eksisterer problemer med uhensigtsmæssig jagt på små arealer, der ligger centralt i forhold til krondyrenes adfærd. Problemets generelle omfang og dets betydning for bestanden kendes imidlertid ikke; men bør søges afdækket. Målrettet formidling af viden samt holdningspåvirkning vurderes at være brugbare midler i denne problematik. * Manglen på modne hjorte. På grund af selektiv jagt, er udvoksede hjorte generelt underrepræsenteret i den danske bestand af krondyr. Hjortene er udvoksede når de er omkring 12 år; men i den danske bestand er hjorte på over 7 år en sjældenhed, i modsætning til ældre hinder. Situationen vurderes at rumme etiske og biologiske problemer, og er derfor ikke i overensstemmelse med formålsparagraffen i Lov om jagt og vildtforvaltning ( 1, stk.1, nr. 3 ). Forsigtighedsprincippet, der i dag ligger til grund for naturforvaltningen i Danmark, kan også tages til indtægt for, at problematikken bør undersøges nøjere. * Anskydninger. Omfanget af anskudte krondyr vurderes at være større end mange kronvildtjægere antager. For at få reduceret mængden af anskudte krondyr vurderes det, at der skal iværksættes en målrettet formidling af, hvordan anskydningerne kan forebygges. Eftersøgningsarbejdet med schweisshunde vurderes ligeledes at kunne gøres mere effektivt, med det formål, at få fundet en større andel af de skadede krondyr. * Jagtetik. De officielle jagtetiske regler, der findes i dag, vurderes ikke at være tilstrækkelig fyldestgørende og operationelle med henblik på kronvildtjagt. Endvidere er kendskabet til disse jagtetiske regler ikke 6\n7 tilstrækkelig udbredt. Der vurderes at være et behov for, at der udarbejdes og markedsføres et sæt jagtetiske regler, specielt for jagt på krondyr. * Markskader og kompensation herfor. Markskader kan i vidt omfang undgås, ved at benytte de traditionelle afværgeforanstaltninger. Kendskabet til disse vurderes imidlertid ikke at være tilstrækkelig udbredt, og det vurderes også, at den teknologiske udvikling i højere grad kan nyttiggøres på området, end tilfældet er i dag. Brugen af afværgeforanstaltninger bør lokalt ses i sammenhæng med mulighederne for biotoppleje og målrettet styring af den samlede mængde forstyrrelser, som krondyrene udsættes for. Den offentlige diskussion om kompensation for de skader, som krondyrene forvolder på landbrugsafgrøder er ofte blevet kompliceret af, at der er sket en sammenblanding af to forhold, der i princippet intet har med hinanden at gøre. Det ene forhold er den kompensation for markskader, som Skov-og Naturstyrelsen i dag kan udbetale, i sin egenskab af grundejer og krondyrforvalter. Det andet forhold er et politisk ønske fra interessegrupper om, at staten påtager sig en mere eller mindre generel forpligtelse til at kompensere private for skader, forårsaget af vilde pattedyr og fugle. 7\n8 1. STATUS FOR DEN DANSKE KRONDYRFORVALTNING Forvaltningsmæssige regler og retningslinier. Rent historisk har den danske bestand af krondyr været forvaltet meget liberalt, med et minimum af restriktioner i forbindelse med jagtudøvelsen. Oprindelig har krondyrene været repræsenteret med livskraftige og store bestande over hele landet, incl. alle de større øer. Bestandstætheden og dyrenes udbredelse svingede dog temmelig meget da f.eks. krige, udviklingen i landbrugsstrukturen og salg af kron-og ryttergodser påvirkede bestanden kraftigt. De danske kongers vekslende interesser for jagt, herunder ikke mindst parforcejagt, spillede også en stor rolle for dyrenes udbredelse og bestandstæthed. I perioden fra 1851 til 1922 var krondyrene fredløse hele året, og der var ingen restriktioner i jagten. Bestanden var i 1854 nede på et minimum, og i praksis bortskudt på f.eks. Møn, Bornholm, Sjælland og Fyn. Omkring århundredeskiftet var der kun enkelte lokale bestande, der havde overlevet, typisk omkring nogle enkelte større private godser. Med Jagtloven fra 1922 kom der et forbud mod natjagt på dyrene, og der blev endvidere indført en fredningstid på hinder og kalve. Hjortene var dog stadig fredløse hele året, hvilket varede frem til 1939, hvor man med hjemmel i Reservatloven af 1936 gav hjortene en forårs-og sommerfredning. Dyrene måtte dog stadig beskydes med hagl, uden begrænsninger af nogen art. Dette blev ændret ved brug af Dyreværnsloven, hvor der i 1950 blev indført et forbud mod at skyde krondyr med hagl. Brenneckekugler måtte dog fortsat benyttes indtil 1983, hvorefter brugen af riffel blev obligatorisk for jagt på krondyr. I dagens jagtlovgivning findes generelle regler om jagttider, kalibervalg, eftersøgning, regulering m.v., der gælder for krondyr. Endvidere siger formålsparagraffen i Lov om jagt og vildtforvaltning ( 1, stk.1, nr.3 ): Lovens formål er at sikre arts-og individrige vildtbestande og skabe grundlag for en bæredygtig forvaltning heraf ved at regulere jagten således, at den sker efter økologiske og etiske principper og under varetagelse af hensynet til beskyttelse af vildtet, især af sjældne og truede arter. Af bemærkningerne til loven understreges det, at det er hovedformålet med loven at sikre vildtet og i lighed med naturbeskyttelsesloven - vildtets levesteder, og at jagtudøvelsen skal ske i sammenhæng og balance hermed, således at der sikres en langsigtet afvejning af beskyttelses-og benyttelseshensyn. I visse dele af landet har Skov-og Naturstyrelsen med Folketingets tilslutning, givet mulighed for, at der efter særlige regler, kan ydes kompensation for de skader krondyr forvolder på landbrugsafgrøder. Tilkendegivelser om jagten på krondyr findes endvidere i Skov-og Naturstyrelsens jagtpolitik fra 1994 og mere indirekte i Vildtforvaltningsrådets Jagtetiske regler, se nærmere herom i rapportens afsnit Jagt på små arealer og Jagtetik. Bestandens udvikling. 8\n9 Af den officielle vildtudbyttestatistik kan det ses, at antallet af nedlagte krondyr er steget fra dyr i jagtsæsonen 1990/91 til dyr i sæsonen 1996/1997. Herefter har der ikke været nogen udvikling i landets afskydning af krondyr, der har ligget på et stabilt niveau, jf. rapportens afsnit Afskydningens størrelse. Endvidere er situationen i dag, at krondyrene er nataktive, og har en meget ujævn udbredelse i landet, centreret omkring store nåletrækomplekser. Fra naturens side er krondyret et dagaktivt dyr, der gerne opholder sig i det åbne landskab. Endelig er der en unaturlig køns-og alderssammensætning af bestanden, hvor mellemaldrende og ældre hjorte er signifikant underrepræsenteret, jf. rapportens afsnit Modne hjorte. Forvaltningen af krondyr i vore nabolande. Tyskland, Norge og Sverige har tradition for en langt mere formel og restriktiv forvaltning af de nationale bestande af krondyr. I Danmark har der hidtil ikke været ønsker om, eller tradition for, en mere formel udveksling af forvaltningsmæssige erfaringer med vore nabolande. Mange problemstillinger må imidlertid antages at være sammenlignelige landene imellem; men måske er ånden, der ligger til grund for vore nabolandes forvaltning, ikke umiddelbart forenelig med det holdningsmæssige grundlag, for den mere liberale danske krondyradministration. I Danmark har formelle regler om mindsteareal for krondyrjagt, areal-og bonitetsafhængig kvotetildeling samt centralt fastlagt køns-og aldersbestemt afskydning altid været voldsomme anstødssten for den åbne og fordomsfrie debat, mens disse forvaltningsmæssige virkemidler er centrale og alment accepterede elementer i forvaltningen af krondyrene i Tyskland, Norge og Sverige. Det vurderes at indhentning af udenlandske erfaringer med forvaltning af krondyr vil være af værdi for den fremtidige diskussion i Danmark. 9\n10 2. BEFOLKNINGENS INTERESSER I LANDETS KRONDYR Traditionelt har det overvejende været jægere samt skov-og landbrugere, der har interesseret sig for den nationale forvaltning af krondyr. Der kan imidlertid konstateres en bredere og generelt stigende interesse for denne dyreart, således at forvaltningen i tilsvarende omfang bør tage denne udvikling i regning, og inddrage synspunkter, der ikke hidtil har været tradition for at skulle forholde sig til. Befolkningens interesse i krondyrene dækker et bredt spekter, spændende fra det rent følelses-og holdningsmæssige til det meget kontante, økonomiske og fysiske : Sunde dyr i naturlig harmoni. Mange danskere ser aldrig eller sjældent fritlevende krondyr; men har alligevel et emotionelt ønske om, at landets største pattedyr har det godt og lever med en naturlig balance i bestanden, og i harmoni med sine omgivelser. En sådan vished får i stigende grad værdi i et velfærdssamfund som det danske. Krondyret er en dyreart, som mange danske naturbrugere har et positivt og respektfuldt forhold til. Oplevelser. Der er i den brede befolkning, og også blandt landets turister, en stigende opmærksomhed på de store naturoplevelser, man kan have ved at se krondyr i den frie natur. Mange naturvejledningsarrangementer har krondyrene som tema, og spænder over emner som flåning og forlægning, brunst og hjortebrøl samt safarilignende ture, hvor dyrene blot betragtes og fotograferes på forskellige årstider, jf. rapportens afsnit Publikum og krondyr. Naturpleje. Krondyret er landets største fritlevende planteæder. Gennem sin størrelse, dyrenes antal og deres fødepræferencer er dyrene i stand til at påvirke deres omgivelser markant. Eksempler på attraktive landskaber, overvejende skabt af hjortevildt, er de åbne slettelandskaber med spredt træbevoksning, der f.eks. findes i Jægersborg Dyrehave og Tofte skov. Som et supplement til den menneskelige pleje af de jyske hedearealer, er krondyrene også interessante, idet hedelyng rangerer højt på krondyrenes liste over foretrukne plantearter. I en situation, hvor mange lyngbevoksede arealer har et udtalt plejebehov, og hvor der tilsyneladende er stigende problemer med Lyngens bladbille, kan krondyrene have en vigtig og naturnær funktion som hedeplejer, idet nedgræsning er en hensigtsmæssig måde at holde lyngtæppet sundt, vitalt og modstandsdygtig over for angreb af Lyngens bladbille. Gammel lyng skal imidlertid forynges med f.eks. afbrænding, før krondyrene med fordel kan fouragere på arealet. Sammenfattende mangler der imidlertid mere konkret viden om, hvilken rolle landets største planteæder spiller i den danske natur. Kvalitetskød. Forbrugernes krav til kvaliteten af de kødprodukter, der spises i Danmark, er stigende. Efterspørgslen på kød fra fritlevende danske krondyr er i stigende, idet kødet er mørt, fedtfattigt og velsmagende, og den dyrevelfærdsmæssige del er i orden. Selve processen, hvor forbrugeren har en aktiv rolle i forløbet med flåning, partering og nedfrysning har også en voksende positiv betydning, for en del af forbrugerkredsen. Der har endnu ikke været problemer med husdyrsygdomme hos fritlevende danske krondyr; men risikoen for smitte er permanent til stede. 10\n11 Jægerne. Riffeljagt er generelt genstand for en stigende popularitet i Danmark. I takt med at der bliver flere riffeljægere, er det naturligt, at interessen for kronvildtjagt også er hastigt voksende. Dette kan blandt andet erkendes gennem den store efterspørgsel, der er på leje af kronvildtjagt på Skov-og Naturstyrelsens arealer, herunder deltagelse i de offentlig udbudte drivjagter på kronvildt på Ulborg og Oxbøl Statsskovdistrikter. De mange nye kronvildtjægere har krav på, og behov for, viden om dyrene og jagten, der på en lang række områder adskiller sig fra alle andre typer riffeljagt i Danmark. Arealbenyttelse. Visse typer friluftsliv stiller relativt store arealkrav. Orienteringsløb, mountain-biking og militærøvelser er eksempler på sådanne aktiviteter, der ofte forudsætter store, og gerne bevoksede, arealer, og dermed kan komme i konflikt med krondyrene, der har interesser i de samme typer arealer. Markskader. Ulemperne ved de markskader, som en stor bestand af krondyr vil kunne give, vil i et vis omfang kunne modsvares af en tilsvarende stigning i jagtens værdi på de samme arealer. I fald der f.eks. ikke er et rimeligt forhold mellem markskader og jagtmulighederne, vil der kunne opstå en konflikt med nogle af de interesser andre befolkningsgrupper har i krondyrene. Sammenfatning Det findes oplagt, at der med ovenstående eksempler på mere eller mindre modsat rettede interesser i landets krondyrforvaltning, er et voksende behov for dialog, videnformidling og ny forskning. En hensigtsmæssig forvaltning bliver stedse mere kompleks, hvorfor det faglige niveau generelt bør styrkes og formidles ud til de aktive deltagere i den løbende dialog om forvaltningen af landets krondyr. 11\n12 3. STATUS FOR BESTANDEN En opgørelse af den samlede danske bestand af krondyr er blandt andet på grund af dyrenes levevis forbundet med en høj grad af usikkerhed. Der findes imidlertid forskellige kilder, der forholder sig til bestandens størrelse; men rent fagligt findes der i dag ingen pålidelig opgørelse over den samlede bestand af krondyr i Danmark. Danmarks Miljøundersøgelser. I Danmarks Miljøundersøgelsers temarapport nr Status og jagttider for danske vildtarter anføres: Den samlede fritlevende forårsbestand skønnes at være af størrelsesordenen dyr. Tidsskriftet Jæger. Børge Alex-Hansen og senere Robert Vestergaard Olesen og Bertel Bavngaard har gennem mange år udsendt spørgeskemaer til et net af arealforvaltere i hele landet og fået deres skøn over bestandens størrelse i lokalområderne. Tilbagemeldingerne er hvert år sammenfattet og kommenteret i Danmarks Jægerforbunds tidsskrift Jæger. Opgørelsen pr. 1. februar 2000 viser en samlet bestand på dyr. Alle er klar over, at denne opgørelse er usikker; men i erkendelse af, at man ikke har andet at sætte i stedet, har forfatterne Vestergaard og Bavngaard valgt at fortsætte med at lave den. Da opgørelsen er lavet på samme måde igennem mange år, kan den give et groft billede af bestandsudviklingen over tiden. En sådan type opgørelse har mange svagheder. De involverede personer har forskellig faglig baggrund og måske forskellige motiver, der ligger til grund for det udøvede skøn. Endvidere er der ikke tale om veldefinerede arealer, der indberettes for, og endelig må det vel også erkendes, at det ikke er muligt at fastslå en bestands størrelse ud fra et skøn. Opgørelsen rummer altså en meget usikker bestandsopgørelse; men giver til gengæld et rimelig billede af, hvor i landet, der findes krondyr, jf. nedenstående bestandskort. Oksbøl-modellen. I flere lokalområder har man forsøgt at lave regulære opgørelser, ved brug af forskellige metoder. I Oksbøl Kronvildtreservat har man gennem en årrække lavet tælling på en bestemt forårsdag, og med et stort antal personer gennemkørt og-gået kronvildtreservatets ca hektar, der til lejligheden er underopdelt i veldefinerede områder. Tællingen begynder ved solopgang, og der noteres tid og sted for samtlige observationer af krondyr, således at eventuelle dobbeltregistreringer efterfølgende kan søges elimineret. Denne store tælling kombineres efterfølgende med årets løbende observationer i marken, antallet af trafikdræbte dyr, antallet af dødfundne dyr, antallet af nedlagte dyr på private naboarealer samt udviklingen i de nedlagte dyrs kropsvægte. Metoden giver stadig ikke noget absolut tal for bestandsstørrelsen; men giver et rimeligt bud på bestandsudviklingen i lokalområdet. Statistisk-matematisk bestandsopgørelse. I dag findes således ingen pålidelige bestandsopgørelser, og endnu mindre opgørelser, der belyser de lokale bestandes alders-og kønssammensætning. Dette er en svaghed ved dagens krondyrforvaltning, idet det vanskeliggør udarbejdelse af en lokal afskydningsmodel, der er et afgørende middel for at kunne leve op til en vedtaget målsætning for en lokale bestand. 12\n13 Der eksisterer en lang række metoder til vurdering af bestanden i marken; men ingen af disse metoder er umiddelbart anvendelige. De kræver alle at der investeres store ressourcer i gennemførelsen, og alligevel må der påregnes en meget stor usikkerhed i resultatet. I områder med store sammenhængende skove kan en optælling være umulig. I det følgende forsøges derfor at gå nye veje. Grundideen er at sammenholde den kendte årlige afgang af krondyr med en vækstmodel. En vækstmodel kan sættes op som et simpelt regnestykke. Hvis man kender en bestands størrelse og dens sammensætning, er det enkelt at udregne bestandens tilvækst. Kender man også afgangen, er det muligt at beregne bestanden for året efter, som så danner grundlag for en ny tilvækstberegning. Afgangen er kendt med rimelig sikkerhed. Problemet er, at bestanden ved beregningens start ikke er kendt. Her må man så at sige prøve sig frem. Ved at prøve med forskellige startbestande i modellen kan det ses, om en bestand ved en given afskydning stiger eller falder. Ved at se på de øvrige indeks, som er beskrevet herunder, bedømmes om bestanden er på vej op eller ned. Startbestanden i modellen tilpasses, så bestandsudviklingen svarer til de øvrige indeks. Herved er det muligt at finde en sandsynlig størrelsesorden for bestanden i det aktuelle år. Metoden er generel og kan benyttes for hele bestanden og for dele heraf, f.eks. bestanden i et kerneområde. Bestandsberegningen skal afvejes ved hjælp af nedenstående indeks, der alle er direkte registrerbare. Kalvevægt går den op eller ned. Noget kunne tyde på at specielt hindkalvevægten er en følsom parameter. Påkørsler antal registreret lokalt, hos Politi/Falck og schweisshundeførere. Markskader antal henvendelser til vildtkonsulenterne. Bestandsskøn ikke absolut antal, men kun om det skønnes, at bestanden er på vej op eller ned. Ekskrementer - linietælling af ekskrementer kan eventuelt medtages som indeks. Ud fra et samlet billede af disse indeks vil en erfaren fagmand kunne vurdere, om bestanden er på vej op eller ned i antal. Hvor stor er bestanden så? I et bilag til rapporten er vist tre eksempler på udregninger, der gør det rimeligt at anslå, at bestanden af krondyr i Danmark ligger på mellem og dyr i foråret år Til sammenligning kan nævnes, at Danmarks Miljøundersøgelser i 1996 skønnede forårsbestanden til dyr, hvor ovennævnte beregning kommer frem til, at bestanden i 1996 var på mellem og dyr. Vestergaard Olsen og Bavngaards opgørelse kommer frem til, at bestanden var på dyr den 1. februar Ovennævnte beregninger resulterer i, at bestanden den 1. februar 1999 lå på mellem og dyr. 13\n14 UDBREDELSESKORT 14\n15 Sammenfatning Til grund for en professionel forvaltningen af en dyreart, er det nødvendigt at have et rimeligt sikkert bud på bestandens størrelse og geografiske fordeling. Oplysninger om bestandens sammensætning ville ligeledes være relevant at have. Som beskrevet er dagens forvaltningsmæssige grundlag temmelig mangelfuldt og usikkert når det drejer sig om de danske krondyr. De hidtidige diskussioner om krondyrene har derfor ofte været præget af følelser og fornemmelser, frem for konkret viden. Bestandens sammensætning er nærmere analyseret i rapportens afsnit Modne hjorte. 15\n16 4. AFSKYDNINGENS STØRRELSE Antallet af nedlagte krondyr lå i jagtsæsonen 1989/1990 på 1900 dyr. Siden da er afskydningen steget, indtil den i de seneste jagtsæsoner har stabiliseret sig med en årlig afskydning på omkring krondyr. Afskydningen de seneste jagtsæsoner fremgår af nedenstående figur : Vildtudbytte Krondyr DK Antal % DMU Udbytte indberettet via jagttegnene Udbytte på Skov- og Naturstyrelsens arealer SNS-udbytter i % af DMU-udbytter Tallene bygger på indberetninger fra jægerne via jagttegnene. Jægerne skal hver især oplyse Danmarks Miljøundersøgelser om, hvor mange krondyr de har nedlagt i den afsluttede jagtsæson, og endvidere anføre i hvilke amter dyrene er nedlagt. Statistikken er underbygget med stikprøvekontroller. Danmarks Miljøundersøgelser oplyser, at der mangler oplysninger fra mere end hver femte jæger, hvilket giver usikkerhed i statistikken. Der er også betydelig usikkerhed med hensyn til, om dyrene er anført i de rigtige amter. Statsskovdistrikternes interne udbyttestatistik opererer med en lidt højere detaljeringsgrad, idet der for hvert skovdistrikt indberettes afskydningen fordelt til hhv. hjort, hjortekalv, hind, hindkalv. Indberetningen sker til den centrale del af Skov-og Naturstyrelsen, og oplysningerne vil kunne henføres til distrikternes enkelte skove. 16\n17 Mange private skovdistrikter og jagtkonsortier fører uden tvivl deres egne udbyttestatistikker, men der sker ikke nogen koordineret indsamling på landsplan. Flere distrikter samarbejder med private naborevirer om statistik og afskydning. Enkelte private revirer har et tilsvarende lokalt samarbejde. Der hersker nogen usikkerhed om, hvorvidt krondyr skudt i dyrehaver og dyrefarme indgår i udbyttetallene fra Danmarks Miljøundersøgelser; men der arbejdes på af skaffe klarhed på det punkt. Dette usikkerhedsmoment har spøgt i årevis i statistikken, men må være af aftagende betydning, da mange farme er nedlagt og hegnsdyrene tæller stadig mindre i forhold til den stigende frie bestand. Som et supplement til de rene afskydningstal, hører også en status over, hvor mange dyr der årligt kommer af dage på anden vis. Størrelsen af denne kategori er formentlig af underordnet betydning; men omfanget kendes ikke i dag, lige som udviklingen og sammensætningen i denne brogede kategori aldrig har været gjort til genstand for nærmere analyse. Konkret må den stigende bestand af krondyr antages at medføre, at flere dyr end tidligere bliver påkørt af biler, toge m.v. Siden der nord for Limfjorden blev jagttid på krondyr i 1986, har man forsøgt at indsamle oplysninger om alle døde dyr, på såvel statens som på private arealer. Denne registrering omfatter også faldvildt. Faldvildt forekommer til alle tider. Hyppigt er der i denne kategori tale om dyr, der er afgået ved en naturlig død, er døde af sygdom eller dyr, der er skudt på lovlig eller ulovlig jagt, og enten ikke eftersøgt eller eftersøgt; men ikke umiddelbart fundet. Nogle dyr findes tilfældigt, men registreres ikke noget sted. En del findes aldrig. Det skønnes, at meget få dyr dør af alderdom. Dødsårsagen hos langt de fleste fundne stykker faldvildt kan forklares med årsager som f.eks. påkørsler, anskydninger og skader forårsaget ved, at dyrene er løbet ind i hegnstråd. Falck har de senere år ført statistik over de påkørsler, som de kender til; men det er kun en brøkdel af de reelle påkørsler. Det er aftalt med Falck at begynde en forsøgsindsamling af data fra Viborg Amt fra år Som et resultat af finanslovsaftalen 2001 er det aftalt, at der skal gøres en yderligere indsats for generelt at kortlægge antallet af trafikdræbte dyr. Der skal endvidere tilvejebringes et overblik over, hvor behovet for afværgeforanstaltninger er størst. Fremover vil det også være muligt se omfanget af de påkørsler, hvor schweisshundeførerne har været involveret. Er der en sammenhæng mellem udbyttetallene fra Danmarks Miljøundersøgelser og Skov-og Naturstyrelsen? Af den tidligere viste figur fremgår de seneste års udbyttetal fra Danmarks Miljøundersøgelser og Skov-og Naturstyrelsen. Af denne figur ses det, at % af landsudbyttet af krondyr er faldet på Skov-og Naturstyrelsens arealer. Der er tilsyneladende ingen klar sammenhæng mellem de to sæt udbyttetal, ud over de samme generelle tendenser. Der er store distriktsvise variationer, forårsaget af, at bestandene af krondyr har meget forskellig størrelse på de forskellige statsskovdistrikter. Eksempelvis udgør styrelsens afskydning i Thy ca. 45 % af den samlede afskydning i regionen, hvilket ligger væsentligt over gennemsnittet på de ovennævnte 14 18%. 17\n18 Den regionale betydning af den afskydning, der finder sted på styrelsens arealer, afhænger derfor af, hvor stor en andel styrelsens dyr udgør af den samlede mængde nedlagte krondyr i regionen. På ovennævnte baggrund kan Skov-og Naturstyrelsens afskydningstal ikke umiddelbart nyttiggøres til analyser på landsbasis. På regionalt niveau, er mulighederne ofte bedre; men i sagens natur, er de meget forskellige. Størrelsen af Skov-og Naturstyrelsens andel af totalafskydningen er af stor betydning for, om styrelsens afskydningspolitik kan slå igennem på hele bestanden i et område. 18\n19 5. FREMTIDIGE BESTANDSOPGØRELSER Som det klart fremgår af rapportens afsnit Status for bestanden, er dagens vurdering af den danske bestand af krondyr yderst mangelfuld. Det står endvidere klart, at en totalopgørelse af bestanden ikke kan lade sig gøre. Som alternativ hertil findes der følgende muligheder, hvis der ses bort fra den skønsvise vurdering: Vurderingsmetoder. Tælling efter bestemt mønster, Tælling af fod på sne, Afdrivning, Ekskrementtælling, Observationer, Indfangning og mærkning. Linievurdering, Interviews, Udbyttestatistik, Markskader, Påkørsler, Biologiske forhold som kropsvægt og frugtbarhed. Ingen af disse metoder vurderes at være generelt anvendelige i den aktuelle situation. Om udenlandske erfaringer med direkte tælling med brug af infrarødt lys kan anvendes i Danmark kan ikke umiddelbart vurderes. Såfremt der ønskes et bedre udgangspunkt for den danske krondyrforvaltning, er en troværdig bestandsopgørelse et naturligt udgangspunkt. Det vurderes, at den mest realistiske metode for nærværende vil være den, i rapportens afsnit Status for bestanden, beskrevne statistiske metode, der tager udgangspunkt i de officielle afskydningstal, og i størst mulig omfang suppleres med data fra forskellige typer indeks. Til belysning af anvendeligheden af de forskellige typer indeks, bør der etableres forsøg hermed. F.eks. bør linietællinger af ekskrementer vurderes som metode, og der kan let iværksættes forsøg hermed i enkelte delområder. 19\n20 6. FREMTIDIG UDBYTTESTATISTIK Hvis udgangspunktet for fremtidig bestandsopgørelse er de officielle afskydningstal, er det klart, at disse oplysninger må gøres så korrekte og detaljerede som praktisk mulig. Geografisk opdeling af landet. På grund af krondyrenes biologiske adfærdsmønster, er det nødvendigt, at den landsinddeling der lægges til grund for en fremtidig udbyttestatestik er biologisk begrundet. Dette taler for, at der med udgangspunkt i landets kerneområder for krondyr, jf. rapportens bilag, etableres en opdeling af landet, således at de enkelte kerneområder og det tilhørende opland inden for hvilket bestanden primært færdes gennem året, udgør grundskelettet i opdelingen af landet i biologisk begrundede, overordnede geografiske forvaltningsenheder. Ønskemål for registrering af enkeltdyr Det utopiske ønskemål ville være, at hvert dyr (skudt, trafikdræbt, faldvildt) blev registreret med følgende parametre: a. Sted (geografisk område) b. Nedlagt dato c. Ejerforhold: Stat/Privat d. Køn e. Alder tre grupper: Kalv, 1½ års dyr, ældre f. Opbrækket vægt g. Faldvildttype (Trafik, Syg, Andet) h. Bemærkninger (syg, øremærke, o.l.) Ønskemål for databehandling Ovenstående oplysninger lægges ind i en database i hvert forvaltningsområde, og kan eventuelt samkøres, så et samlet overblik fås. Databasen vil være nøglen til lave en statistisk bestandsopgørelse samt analyser, der kan være grundlag for fastsættelse af fremtidig afskydning og være indikator for bestandens sundhed og sammensætning. Databasen vil kunne give følgende nøgleoplysninger: Udviklingen i kalvevægten. Sammenligning af kalvevægten i forskellige geografiske områder. Kropsvægtenes udvikling gennem året. Afskydningens fordeling til køn og alder. Afskydningens fordeling til stat- og private arealer. Afskydningens geografiske fordeling. En realistisk model Ovennævnte optimale model er næppe realistisk for nærværende; men interessant vil det være at se, hvor langt det er muligt at komme i den retning. Registrering af afskydningen på samtlige statens arealer er der ingen problemer i. De væsentligste statslige arealejere er i denne forbindelse Skov-og Naturstyrelsen og Forsvaret. Et større problem er at få præcise data fra private arealer. Det ønskelige ville være, at det kunne lykkes at få alle private med, men hvis blot nogle private kom med i den optimale model, ville det også have værdi. Hvis det skal lykkes, stiller det store krav til formidling. Følgende forhold skal være i orden: 20\n21 Jægerne skal have tillid til systemet. Jægerne skal kunne se nytten af at indrapportere data. Der skal være fuld åbenhed om registreringerne og de resultater, der kan udledes af dem. Der skal være et højt informationsniveau til alle interesserede parter. Selv hvis denne formidlingsopgave lykkes, vil dataindsamlingen kræve et stærkt lokalt netværk, der skal vedligeholdes. Forslag til fremtidig registrering Alle dyr på statsejede arealer registreres som foreslået ovenfor. Dernæst overtales flest mulige private arealforvaltere, jagtforeninger, naboer og jagtkonsortier til at medvirke til dataindsamling. Det skal sikres, at dataene ikke kan føres tilbage til personer; men kun til et geografisk område. Man skal være forberedt på, at man ikke kan få alle oplysninger på hvert dyr, men måske kun måned og køn. Det skal i den forbindelse klart oplyses, at få data er bedre end ingenting. Ved databehandlingen kan der tages højde for sådanne huller i datagrundlaget. Dataene koordineres af lokale nøglepersoner, for f.eks. at undgå dobbeltregistrering. Hvert år til den 1. marts samles dataene på de relevante statsskovdistrikter. Dataene lægges så ind i en database, der har fælles struktur. Databehandling foretages, og der laves en årlig rapport, der beskriver udviklingen for hvert forvaltningsområde. En national årsrapport vurderes ligeledes at have bred interesse i befolkningen. Det er afgørende for succes, at de lokale rapporter som minimum bliver tilgængelig for de, der bidrager med data. Udbygning af registreringerne hos Danmarks Miljøundersøgelser via jagttegnene Denne model kan bestå i, at der hos Danmarks Miljøundersøgelser laves en ny type dataindsamling via jagttegnene. En sådan dataindsamling vil give de ønskede oplysninger om de nedlagte krondyr, og kunne henføres til de valgte geografisk / biologiske forvaltningsområder. 21\n22 7. MÅLSÆTNING FOR EN BESTAND AF KRONDYR Hvis diskussioner om forvaltning af krondyr skal kunne føre noget konstruktivt med sig, taler erfaringerne klart for, at man skal være meget opmærksom på ikke at sammenblande diskussionen af mål og midler. Et eksempel på en sådan traditionel forfejlet diskussion er den tilbagevendende om berettigelsen af jagten på hjorte i september. Man bør gøre sig klart, at den i dag praktiserede form for septemberjagt er et middel til at opnå et mål, og ikke et mål i sig selv. Uden først at have diskuteret hvilket mål der skal sigtes efter, er det en meget svær diskussion at få noget brugbart ud af, hvilket bekræftes af mangeårige erfaringer. Når der er enighed om målet, kan det diskuteres, om septemberjagten i den praktiserede form er et velvalgt middel, til at opnå det i fællesskab opstillede mål. En traditionel mål-middeldiskussion, bør tage sit udgangspunkt i, hvad formålet med hele diskussionen skal være. En sådan diskussion er i sagens natur temmelig bred, da der er mange befolkningsgrupper, der har legitime interesser i krondyrene, jf. rapportens afsnit Befolkningens interesser i landets krondyr. Formål Som eksempler på hvilke formål der kan opstilles skal kort nævnes: Naturlig alders-og kønssammensætning Oplevelser for ikke-jægere Størst mulig jagtudbytte Flest mulig trofæer Størst mulig bestand. Ingen markskader Mål Næste fase er så opstillingen af operationelle mål. Ved operationelle mål forstås her, at målene skal være så veldefinerede, at man kan kontrollere, om målene nu også bliver nået, inden for den aftalte tidsfrist. De parametre det som udgangspunkt er relevant at opstille mål for, er krondyrsbestandens Samlede størrelse, Sammensætning og Geografiske fordeling. Bestandsstørrelse I kraft af sin størrelse og levevis er krondyr i stand til at påvirke sine omgivelser meget markant f.eks. i form af skader på markafgrøder og skov. Det er i praksis omfanget af skader der afgør, hvor stor en bestand af krondyr, der kan accepteres. Specialister har tidligere officielt vurderet, at vi i Danmark ville kunne have en bestand på mellem og krondyr, såfremt ubegrænsede skader på mark og skov kan accepteres, og der ikke bliver drevet jagt på dyrene. Fordelingen af krondyrbestanden i Danmark er ujævn. Der findes områder, hvor bestanden har nået en størrelse, så yderligere vækst ikke vil være acceptabel. Modsat findes egnede biotoper med en tynd eller slet ingen krondyrbestand. I de fleste tilfælde er det jagt, der er hovedårsagen til, at egnede biotoper ikke er besat. 22\n23 Bestandssammensætning Ved bestandssammensætning forstås den køns- og aldersmæssige fordeling i bestanden. Som for bestandsstørrelsen er jagt den enkelte faktor, der har størst betydning for sammensætningen af en krondyrbestand. Geografisk fordeling Vildtudbyttestatistikken viser, at 90 % af de nedlagte krondyr skydes i Jylland. Halvdelen heraf nedlægges i Ringkøbing og Ribe amter. Udbyttetallene afspejler bestandens udbredelse, som altså er ujævnt fordelt i landet, og med et stort vækstpotentiale. Midler De overordnede og vigtigste virkemidler for at opfylde en målsætning er: jagt, herunder jagtbegrænsninger biotoppleje fodring regulering af forstyrrelser forjagning. Lokale diskussioner af blandt andet formålet med krondyrenes tilstedeværelse. I Danmark er der meget forskellige erfaringer med offentlig debat om forvaltningen af en lokal bestand af krondyr. Tilsyneladende finder de mest konstruktive drøftelser sted i områder, hvor krondyrenes tilstedeværelse er af nyere dato; men generelt er det kendetegnende for disse lokale diskussioner, at det langt overvejende er jægerinteresser der tilgodeses og diskuteres. Et vigtigt skridt i retning af en ajourføring og nuancering af landets krondyrforvaltning vil være, en videreudvikling af de gode lokale initiativer, der de seneste år har været rundt i landet. Modellen har typisk været mere eller mindre offentlige møder, med et panel af fagfolk. Desværre er det som sagt en generel erfaring, at andre interesser end de jagtlige er yderst sporadisk repræsenteret. Endvidere har målsætningsdebatten aldrig været systematiseret, og der er en tendens til, at man har valgt at glide af på ubehagelige diskussioner. Da disse lokale drøftelser er af helt afgørende betydning for den fremtidige forvaltning, er det nødvendigt at understøtte og præge udviklingen i retning af flere og mere forpligtende lokale forvaltningsmøder, med bred deltagelse af samtlige interessegrupper. 23\n24 8. TRE KONKRETE EKSEMPLER PÅ OPERATIONELLE MÅLSÆT- NINGER I forlængelse af foregående afsnit, Målsætning for en bestand af krondyr, skal der for at søge teorien illustreret, gives tre eksempler på, hvorledes en målsætning kan formuleres. Det skal klart understreges, at der er tale om eksempler, der nødvendigvis kun medtager en meget begrænset del af de ellers meget sammensatte problemstillinger. Ydermere er eksemplerne valgt ud fra et ønske om at illustrere den teoretiske bredde i emnet, og de skal derfor ikke tages som arbejdsgruppens forslag til valg af mål og midler. Følgende målsætninger gennemgås: 1. En naturlig sammensat bestand 2. Størst mulige antal dyr 3. Størst mulig antal trofæer til jægerne En naturlig sammensat bestand Formålet med denne målsætning er et ønske om utvetydigt at leve op til formålsparagraffen i Lov om jagt og vildtforvaltning ( 1, stk.1, nr.3 ): Lovens formål er at sikre arts-og individrige vildtbestande og skabe grundlag for en bæredygtig forvaltning heraf ved at regulere jagten således, at den sker efter økologiske og etiske principper og under varetagelse af hensynet til beskyttelse af vildtet, især af sjældne og truede arter. Nogle naturbrugerne ønsker endvidere at få større chancer for at opleve en fuldvoksen hjort i naturen, hvilket er til glæde for publikum i almindelighed og jægerne i særdeleshed. Endvidere er det et formål, at man lokalt kan sige, at vores bestand lever så upåvirket af menneskelige aktiviteter som praktisk mulig. Endelig ligger der et ønske om at distancere sig fra den situation, der findes i andre dele af landet, jf. nedenstående eksempler, hvor hjortene jages meget hårdt. Den kraftige beskydning af hjortene har medført, at der kun er meget få fuldvoksne hjorte i den danske bestand, der således ikke kan betegnes som en naturligt sammensat bestand. I størsteparten af de ca år der har levet krondyr i Danmark, har dets naturlige fjender været store rovdyr som ulv og bjørn samt jægere med meget primitive våben, som naturligvis har jaget de dyr, der har været nemmest at nedlægge. Det vil i langt overvejende grad sige unge og uerfarne dyr samt gamle eller på anden måde svage individer. Ved en naturligt sammensat bestand forstås derfor en bestand, hvis køns- og aldersmæssige sammensætning er resultatet af, at de mellemaldrende dyr i videst muligt omfang ikke nedlægges. En selektiv beskydning af hinder er ingen nem sag, idet stort set ingen jæger kan vurdere alderen på en hind, der kommer for på en drivjagt. Ved at skåne førerhinder, sikres dyr der i kraft af erfaring og beslutsomhed er vigtige for rudelens sikkerhed. Praktiske erfaringer taler endvidere for, at førerhindens position i rudlen er afhængig af hendes rolle som moderdyr, således at hendes position ændres radikalt, hvis hun mister sin kalv. På pürschjagt, hvor der er tid til at vurdere dyrene, er der bedre mulighed for at selektere, og her bør der vælges kalv og dernæst smalhind, når muligheden byder sig. 24\n25 Hjortene er generelt udsat for et langt større jagttryk end hinderne. Dels fordi geviret er et eftertragtet trofæ, men også fordi jagttiden på hjort begynder den 1. september, og dermed formelt er en måned længere end jagttiden på hind og kalv. Et eksempel på hvor intensivt hjortene jages blev oplevet en 1. september i et område, hvor ca. 30 mindre parceller støder op til Oksbøl Kronvildtreservat. Der taltes 41 riffelskud, som resulterede i ca. 15 nedlagte hjorte. I september og januar færdes hjortene ofte i rudeler og kan derfor komme ud for en voldsom beskydning. Fra Oksbøl-området kendes et eksempel, hvor en rudel på 27 hjorte blev skudt bort i løbet af den første halvdel af september, mens en anden rudel på 15 hjorte blev reduceret til 2 i løbet af januar. Som et eksempel på valg af et middel til at nå det ønskede mål, kan nævnes en ændring af jagttiden på hjortene. Ændringen kunne se således ud: Hjort 1. okt.-31. dec. Spidshjort 1. sep.-31. jan. Afkortning af den nuværende jagttid på hjortene med to måneder, vil sænke jagttrykket væsentligt og vil kræve et minimum af administration. Massive nedskydninger af hjorte vil blive sjældnere og drivjagt i september, hvor krondyrenes brunst er i gang, vil bortfalde. Ligeledes vil rudelerne af ældre hjorte få fred i januar. Det mindskede jagttryk på hjorte, der er nået ud over spidshjortstadiet, vil medføre en forøgelse af antallet af udvoksede hjorte i bestanden. Jagttiden på spidshjort i september vil betyde, at der fortsat vil kunne nedlægges krondyr i de områder, hvor denne måned stort set er eneste mulighed. Det vil typisk sige på landbrugsarealer op til større skovområder med fast krondyrbestand. På ejendomme med en planlagt, selektiv afskydning af hjorte, vil bortfald af jagttiden i september betyde en forringelse af mulighederne for at gennemføre denne. Størst mulige antal dyr Formålet med denne målsætning kunne være at opnå flest mulige jagtoplevelser til jægerne, og give de øvrige naturbrugere gode muligheder for at se dyrene i naturen. I opfyldelsen af dette mål er det en forudsætning, at alle egnede biotoper er besat, og beskydningen afpasses efter målet. Et middel til at opnå det fastsatte mål kan være, at alle egnede krondyrbiotoper lokaliseres. Særlig biotoper, der enten er tomme eller tyndt besatte med krondyr. Hertil kan vildtudbyttestatistiken give et bidrag, men bedre er det om jægere, lodsejere, og andre med interesse i krondyr kan blive enige om at udpege de pågældende områder. I disse områder indføres sær-eller totalfredning af krondyrene indtil bestanden har nået områdets bæreevne. En liberal administration af reguleringstilladelser vil være nødvendig, idet skader på mark og skov vil opstå på og omkring de lokaliteter, der først bliver fyldt op. Helt eller delvist jagtfred vil i løbet af relativt kort tid medføre en mærkbar forøgelse af krondyrbestanden, hvis levevilkårene i området ellers opfylder dyrenes krav. Ulempen er tilsvarende, at jagt 25


Tests af senge og madrasser → Find en sengetest før du køber din seng\nHjem » Tests\nTests af senge, madrasser og tilbehør\nHer hos Sov-bedre forsøger vi at hjælpe dig til at få den bedst mulige søvn. Det gør vi blandt andet gennem artikler, guides og tests, hvor vi forsøger at komme omkring vigtige aspekter og produkter i forbindelse med søvn. Se forskellige tests af senge og madrasser herunder, og bliv klædt godt på inden du træffer dit valg om, hvad du skal vælge.\nLatex topmadras test\n1 Tests af senge\n2 Andre tests\nVores hjemmeside skal ses som den ultimative guide til at opnå den bedste nattesøvn. Vi arbejder hele tiden på at skrive nye artikler med råd og vejledning om, hvad der kan påvirke din søvn, og hvordan du kan forbedre den. God nattesøvn er vigtig for vores livskvalitet, og vi forsøger her på siden at gøre det nemmere for dig at finde rundt i alle informationerne og produkterne.\nVi har samlet forskellige tests af produkter og modeller på markedet. En test skal i denne forbindelse forstås som en række beskrivelser af forskellige modeller på markedet, som vi mener, kunne være interessante for dig at få informationer omkring og se nærmere på.\nVi sammenholder endvidere de forskellige forhandlere, der sælger modellerne og deres priser, så du på denne måde kan få et overblik over, hvilke forhandlere der tilbyder hvad og til hvilken pris. Vi har således ikke selv været ude at prøve modellerne, men vi bygger vores beskrivelser i testene på informationer om produkterne for at give dig et overblik over, hvad du kan finde på markedet.\nTests af senge\nPå nuværende tidspunkt har vi hos Sov-bedre.dk flere forskellige tests af senge og madrasser. Vi har en kontinentalseng test, hvor vi gennemgår forskellige kontinentalsenge på markedet.\nPå nuværende tidspunkt har vi seks forskellige kontinentalsenge i denne test, og testen kan dermed give dig et lille indblik i, hvad du kan finde hos nogle af de forskellige forhandlere. En anden og meget populær test på siden er en test af elevationssenge. Her har vi beskrevet hele 12 forskellige elevationssenge, og testen kan derfor være med til at give dig god inspiration, hvis du er på udkig efter en ny elevationsseng.\nDer er senge fra forskellige forhandlere og til forskellige priser, så der burde være noget til enhver smag. Hvis du er lidt i tvivl om, hvilken seng du er på udkig efter, så har vi også en mere generel test af senge, hvor vi gennemgår forskellige sengetyper. Derfor kan denne test være god at finde inspiration i, hvis du ikke helt ved, hvilken type seng der passer bedst til dig og dine behov.\nMåske er du på udkig efter en sovesofa og ikke de andre sengetyper, og her er der også hjælp at hente hos Sov-bedre.dk. Vi har i en sovesofa test gennemgået 10 forskellige sovesofaer i forskellige prisklasser og mærker, så du har mulighed for at få et indblik i, hvilken type sovesofa der passer bedst til dig.\nDet kan også være, at du allerede har en seng og mangler enten madrasser eller dyner. Hvis det er tilfældet, har vi også en test af topmadrasser og dyner. Du kan altså finde mange forskellige tests hos Sov-bedre.dk, og vi arbejder hele tiden på at lave nye tests og artikler om senge og forskelligt tilbehør hertil.


At gå i stå.. | Morgensolen blog At gå i stå.. – Morgensolen blog\nI fredags var det en mandagsfredag, i dag har det været en fredagsmandag! I morges startede jeg e\nDet er længe siden jeg har skrevet her inde sidst. Jeg gik i stå.. Alting er meget op og ned og jeg har simpelthen ikke kunne finde rum til at få skrevet ned. Jeg har prøvet, skrevet kladder, slettet igen og lukket ned. Nu er tiden til at komme i gang igen, så her er en lille status…\nDet var en lang juleferie, synes jeg. Det var dejligt og hårdt på samme tid. Skønt at have tid med pigerne, men hårdt ikke at kunne slappe af og lukke ned som jeg plejer! Mit ben har været hævet og stift, fordi jeg har rendt så meget rundt. Jeg har ikke bare kunne sætte mig i sofaen og lade alt stå til, sådan fungerer det bare ik når man har børn.\nJeg har næsten ik fået trænet i ferien, jeg har simpelthen ik haft tid til det! Med 3 unger der skal sørges for og underholdes, så var det, desværre dét der blev nedprioriteret.\nMen jeg var til genoptræning i mandags og heldigvis så det ikke ud til at det var gået tilbage. Vi målte ikke, men jeg har en ret god følelse, efterhånden, af om det er blevet bedre, som det plejer eller er gået tilbage.\nMit hoved er stadig ik så godt til tider. Jeg blir hurtigt stresset og mister overblik og min tålmodighed er bestemt ikke hvad den har været.\nDanni har været syg siden igår, sådan virkelig! Han har sovet hele dagen, kun lige været vågen 10 min ad gangen og så lige da vi skulle hente pigerne i eftermiddags, fryser, sveder, fryser og sveder, ryster, kvalme, feber, ondt i huden og ledene og det hele! I morges afleverede jeg alle 3 piger, på gåben, alene og da jeg kom hjem, skovlede jeg lige sne og saltede! Så da jeg først fik sat mig ned, var jeg døden nær, følte jeg. Jeg overlevede, men sov lige 3 timer!\nSå hverdagen herhjemme er kaos. Det fungerer ikke og jeg ved ik hvad jeg skal gør for at ændre det. Her roder, er beskidt, jeg når aldrig noget fordi kræfterne bare ik er der til det og jeg gruer for hvordan det går, når jeg ska starte på job igen.\nI morgen skal jeg til møde med mit arbejde. Jeg kan slet ikke overskue det, jeg ved at de jo helst ser at jeg var startet på job igår, og selvom de ikke presser mig direkte, så føler jeg helt enormt presset! Jeg føler at jeg pylrer og snyder og er uberettiget sygemeldt. Jeg vil gerne tilbage på job, men min psyke og krop er slet ik klar til det, ikke som tingene er lige nu..\nTænk hvis man ku få lov til at blive rask og komme sig uden nogen der stod og åndede en i nakken…\nSå status er at alt er crap.. Jeg forsøger på trods, at holde humøret oppe og jeg har heldigvis mødt nogle skønne mennesker igennem ungkræft, jeg værdsætter det meget højt, at have nogle der kan sætte sig ind i min situation. Det betyder alverden!\nI fredags var det en mandagsfredag, i dag har det været en fredagsmandag! I morges startede jeg elastikudfordringen eller a complaint free World 21 Day Challenge. Det …


Indbrud hos Tele-Post: Tyve gik efter iPhones\nNatten til fredag blev et vindue brudt op i Tele-Post-butikken i Nuuk.\nBil jagtet i Nuuk: Politiet efterlyser fører\nPolitiet opgav at jagte en stjålet bil i Nuuk, fordi betjentene vurderede, at det var for farligt.\nMand skal i anstalt for mishandling og indespærring af pige\nEn 29-årig mand blev fredag idømt to år og ni måneder i anstalt for blandt andet at have mishandlet sin kæreste.\nDer er fundet smitte blandt unge i Nuuk\nOnsdag eftermiddag er fem unge i Nuuk, blevet testet positive for Coronavirus. Mindst én af de smittede er elev på GUX, oplyser landslægen. Landslægen er ved at danne sig overblik over omfanget af smitte.\nAnklage: Mand mishandlede og frihedsberøvede kvinde\nAnklagemyndigheden går efter, at en mand skal afsone to år og ni måneder i anstalt for mishandling og frihedsberøvelse af en kvinde.\nBeboer kørt på skadestuen efter brand\nTorsdag aften udbrød der brand i køkkenet i en lejlighed i Nuuk.\nNuuk: Spritbilist kørt galt\nLørdag morgen ved syv tiden fik politiet i Nuuk en anmeldelse om en bil der var kørt galt ved lufthavnen. En spritbilist havde kørt ind i en lysmast. Personen er udenfor livsfare og er kørt til hospitalet.\nUng pige reddet ned fra Ukkusissaq\nFredag eftermiddag har politi, beredskab og Arktisk Kommando reddet en ung pige ned fra fjeldet Ukkusissaq ved Nuuk, efter hun fik et ildebefindende. Pigen har det efter omstændighederne godt.


Biohort redskabsrum, se vores udvalg af skure fra Biohort\nSe alle de smarte og praktiske opbevaringsløsninger, hyndebokse og redskabsrum fra Biohort her.\nBiohort er en virksomhed i Østrig. Virksomheden startede i 1978 og har siden været i konstant udvikling. I dag er det en stor virksomhed, der producerer redskabsrum, skure, hyndebokse, depotrum og meget mere.\nBiohort går højt op i kvalitet, funktionalitet og sikkerhed! De mener selv, at deres kunder sætter stor pris på en lang holdbarhed af deres opbevaringsløsninger. Biohort fokuserer først og fremmest på kundernes tilfredshed. Tilfredsheden er et og alt for Biohort. I mere end 30 år har Biohort’s skure vist sig fra den gode side.\nVirksomheden bruger kun kvalitetsmaterialer i produktionen af produkterne fra velkendte og godkendte leverandører. Stålet, som de bruger, kommer fra Voestalpine – et østrigsk stålværk. De store bilproducenter som Mercedes-Benz, BMW og Audi har benyttet sig af stål fra Veostalpine i årevis. Biohort har, på baggrund af de gode materialer, valgt at give helt op til 20 års garanti mod korrosion!\nMed Biohort produkterne får du sofistikeret design og høje, østrigske kvalitetsstandarder. Biohort’s hovedkontor er beliggende i det smukke, østrigske landskab i området kaldet Mühlviertel i Neufelden i det Øvre Østrig. De 230 engagerede medarbejdere arbejder med kundetilfredshed i hvert aspekt af deres arbejde. De mange dygtige ingeniører, der arbejder for Biohort, har udviklet et plug-in system, som gør det nemt at samle produkterne med kun en håndfuld skruer! Udover skruerne modtager kunden også en god, illustreret vejledning. Du kan roligt stole på Biohort’s kvalitet – det har mere end 200.000 kunder før dig gjort!\nÉn ting er i hvert fald sikkert; redskabsrum af metal har mange flere fordele end et redskabsskur af træ. Træ kan nemlig være frygteligt tidskrævende, da det skal vedligeholdes for at undgå råd og andet, der koster tid og penge! Træ brænder desuden meget let, men med et skur af metal skal du ikke bekymre dig om vedligeholdelse. Farven på stålpladen forbliver den samme i mange, mange år frem. Desuden er en varmgalvaniseret stålplade, belagt med polyamid, ikke brændbart!\nSe f.eks. redskabsrummet kaldet ”Europa”. Det kan fås i forskellige størrelser og er et smart redskabsrum til opbevaring af grill, haveredskaber, cykler eller noget helt fjerde. Med ”Europa” følger forskellige former for ophæng og hylder til opbevaring. Du kan også tilkøbe flere opbevaringsprodukter såsom cykelholdere, gulvpaneler, vindueselementer o.l., som kan monteres indeni ”Europa”.\nKunne en hyndebox være interessant? Her får du smart og flot opbevaring af hynder, tæpper og hvad du ellers kunne tænke dig at have i boksen. I boksen finder du en integreret cylinderlås, som sørger for, at uvedkommende ikke får fingrene i dine ejendele. Alle hængsler og skruer, som bliver monteret, er i rustfri stål.\nHar du spørgsmål til Biohort produkterne, skal du ikke tøve med at gribe telefonen og kontakte os! Du finder telefonnummeret nederst på siden. Vores eksperter sidder klar til at hjælpe, så du netop får det produkt, du har brug for. Vi er en e-mærket, dansk webshop, som altid fokuserer på at levere den bedste kundeservice. Lige så snart, vi har modtaget din ordre online, vil vi sende den afsted hurtigst muligt.


Historisk kloakrør i København omlægges\nI forbindelse med metrobyggeriet ved Enghave Plads er det nødvendigt at omlægge et af Danmarks største kloakrør, som er 120 år gammelt. Det skriver Politiken\nBelvedere-ledningen, som kloakrøret kaldes, blev håndbygget i 1890'erne af danske bygningsarbejdere. Røret, der har en diameter på knap 3 meter er stadig funktionsdygtigt og afleder fortsat vandet fra de voldsomme regnskyl, som bliver mere og mere hyppige i disse år, sammen med spildevandet fra de københavnske lejligheder.\nBelvedere-ledningen skærer imidlertid lige igennem det område på Enghave Plads, hvor der skal ligge en station på Metro-cityringen. Derfor får ledningen en ny linjeføring uden om metrostationen ligesom et virvar af elkabler, fjernvarmerør og telefonledninger omlægges.\nNye firkantede rør\nPå den nye strækning støber man ikke betonrørene på stedet som man gjorde for hundrede år siden. I stedet lægges store firkantede rør af færdige betonelementer fra Tyskland med dimensionerne 4 x 2,55 meter - altså rundt regnet en kapacitetsforøgelse på ca. 40%, der forhåbentligt er nok til at tage presset fra fremtidens øgede regnmængder.\n- Når der er pres på det Københavnske kloaknet, er Belvedere-røret altså helt fyldt til randen med vand, fortæller anlægschef i Københavns Energi Morten Elton Jensen.\nRøret kan lede, hvad der svarer til indholdet i to lastbil-betonkanoner i sekundet.\nByarkæologerne på Københavns Bymuseum har på forhånd sagt, at der ikke er noget for dem at komme efter under Enghave Plads, da der formentlig ingen spor er af Absalons København. Til gengæld har beboerne i området foreslået, at et stykke af røret, som Morten Elton Jensen kalder 'kloaksystemets arvesølv', kan sættes op på pladsen som et historisk monument.\nOg på den nærliggende Tove Ditlevsens skole mener lærerne, at sådan et stykke 120 år gammelt kloakrør kunne blive et meget håndgribeligt undervisningsmateriale i historieundervisningen. Metroselskabet har indtil videre svaret, at det ikke kan udelukkes. Sagen undersøges i øjeblikket.\nFakta: Cityringen ventes færdig i 2018 og forventes at transportere 300.000 passagerer om dagen. Samlet kommer den til at koste 12 mia. kroner og alene omlægningen af diverse ledninger vil koste 300 mio. kroner.\nKilde: Politiken, d. 15. september 2010, side 7


Sushi restauranter i Lubbock\nSøg USA›Texas (TX)›Lubbock›Restauranter i Lubbock›Tech Cafe #2\n13 anmeldelser Nr. 270 af 477 Restauranter i Lubbock $\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 1524 50th St, Lubbock, TX 79412-2905 +1 806-744-5990\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Tech Cafe #2 Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Tech Cafe #2, kiggede også på\nHar du været i Tech Cafe #2? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\n1524 50th St, Lubbock, TX 79412-2905 Placering:\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Tech Cafe #2 og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Tech Cafe #2 Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 351 anmeldelser The Buddy Holly Center\n198 anmeldelser Science Spectrum Museum\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 67 anmeldelser Bryan's Steaks\n11 anmeldelser Bonus Burger\n16 anmeldelser Copper Caboose Restaurant Bar


Foodprocessor - FPP220\nDer bruges kun de højeste kvalitetsdele til at producere hver Kenwood Multipro foodprocessor - og FPP220 er ingen undtagelse. Alle udtagelige dele kan gå lige ind i opvaskemaskinen til rengøring, og kniven i rustfrit stål vil holde sig skarp længe. Sidst, men ikke mindst, vil den se flot ud i køkkenet.\nDenne Multipro Compact Foodprocessor FPP220 er perfekt, hvis du har et lille køkken og insisterer på at lade Kenwoods pålidelige mærkevarer hjælpe dig med at lave flere af dine favoritopskrifter. Den omfatter en 750w motor med op til 22 forskellige funktioner, en 2,1 liters skål og en 1,2 liters blender


Børnehus fremhæves for god madpædagogik - sn.dk - Forsiden - Nordsjælland - Fredensborg\nDe er sunde sager, der kommer på bordet, når børnene i Børnehusene Kokkedal er med til at tilberede maden.\nArtiklen: Børnehus fremhæves for god madpædagogik\nBørnehus fremhæves for god madpædagogik\nFredensborg - 10. december 2018 kl. 15:08\nBørn har godt af sund mad og en tidlig inddragelse i madlavningen, og det er noget, de bestræber sig på at efterleve hos Børnehusene Kokkedal.\nDet har nu resulteret i, at deres måltidspædagogik bliver fremhævet som et godt eksempel af Fødevarestyrelsen.\nDet er børn fra Blomsterengens Vuggestue, der i en tidlig alder stifter bekendtskab med madvarerne, og formand for Børne- og Skoleudvalget i Fredensborg Kommune Per Frost Henriksen glæder sig overden positive oplevelse, som børnene får med maden.\n- God mad i de rette omgivelser betyder rigtig meget for vores børns hverdag og deres trivsel og udvikling. Derfor er jeg også både glad for - og meget stolt over, at et af Fredensborg Kommunes børnehuse kan fungere som et godt eksempel til efterfølgelse, siger han.\nPå Fødevarestyrelsens hjemmeside kan man finde gode råd til sund kost til børn, og der bliver særligt henvist til Børnehusene Kokkedal. I Fødevarestyrelsens vision og måltidspædagogik skriver de:\n- I Børnehusene Kokkedal er måltidets rutiner et vigtigt læringsrum.\nEn af tingene, som Børnehusene Kokkedal er lykkedes med, er, at mange af børnene er i deres daginstitution meget af dagen, hvor børnene mindst spiser halvdelen af deres daglige måltider. Der er sørget for, at maden er sund, og det giver børnene gode madoplevelser, som øger deres trivsel og udvikling i hverdagen.


TSG Hoffenheim 0.0 (Asian)\nFlere med værdi\nBundesligaen har vist sig, at være en stor mundfuld for "Gedebukkene" fra Köln og man har svært ved at holde trit med niveauet. I aften møder det ligaens mest formstækre mandskab og det ligner unægteligt endnu et nederlag til oprykkerne.\nHoffenheim indtager kun 9. pladsen og jeg ved ikke om det er det faktum, at bookmakerne undervurderer dem. Den beskedne placering skyldes en forfærdelig start på sæsonen hvor man kun fik en enkelt sejr på første 6 runder. Tingene vendte i 7. spillerunde hvor man hev en 2-1-sejr med hjem fra mægtige Bayern München og siden har holdet ikke set sig tilbage.\n4-0-0 og målscore 10-3 på seneste 4 kampe\nHoffenheim har kun lidt 1 nederlag på 7 udekampe denne sæson (Alle turneringer)\nH2H er Hoffenheim 9-0 på seneste to indbyrdes\nPå trods af Hoffenheims form og deres nuværende 17 point, så står de til at have 11.68 xPTS (Expected Points)\nI seneste runde startede bookmakerne med odds 1.85 for Hoffenheim -1 mod Paderborn. Det odds faldt til omkring de 1.60 inden kick-off.\nTil denne kamp kan man få tæt på pengene tre gange igen på det rene to-tal. Hoffenheims form er dog kun baseret på fire kampe og usikkerheden om en startplads til Kramaric, gør at jeg går med varianten hvor vi får pengene retur i tilfældet af uafgjort.\nTippet 08/11-2019, 12:52


Sprøde nøddesmåkager – EGIDA\nTagged: Jul, Småkager\nI december måned skal der bages småkager – masser af småkager! Og de her sprøde nøddesmåkager kan blive lige så julede, som du ønsker det. Det er nemlig en grundopskrift, som man kan krydre præcis, som man ønsker det, f.eks. ved at erstatte kanel med kardemomme, ingefær eller andre julekrydderier.\nNår man som jeg ikke bruger raffineret sukker i bagværk, kan det være lidt af en udfordring at lave en sprød småkage. Men så snart disse småkager har kølet lidt af, får de en dejlig sprød overflade med en skøn ‘chewy’ midte, og de hænger også rigtig godt sammen.\nStart med at hakke nødder og dadler sammen på et skærebræt.\nPut det derefter i en skål, og tilsæt agavesirup, marmelade og peanutbutter.\nRør det godt sammen, og blend det grundigt med en stavblender, til massen er blød og nogenlunde ensartet. Rør kanel, speltmel, bagepulver og havregryn i, og bland det godt sammen. Det kræver lidt håndkraft, da massen er ret sej.\nPrevious Post: Veganer chokolade- & mandel Butter Fudge\nNext Post: Marengslagkage med æbler og Mars-creme