Vores forbrug af antibiotika bekymrende højt - Avisen.dk\nVores forbrug af antibiotika bekymrende højt\nForbruget af antibiotika er ikke faldet fra 2010 til 2011 trods fare for flere resistente bakterier.\nEn langvarig indlæggelse på sygehuset med dystre udsigter for at blive behandlet - alt sammen på grund af en simpel infektion. Det er skrækscenariet, hvis flere bakterier bliver resistente overfor antibiotika, uden at nye typer antibiotika findes.\nDa ethvert forbrug af antibiotika fremmer resistensudvikling blandt bakterier, bekymrer det overlæge ved Statens Serum Institut, Robert Skov, at forbruget af antibiotika i Danmark ikke er faldet fra 2010 til 2011.\n- Vi har haft en væsentlig stigning i forbruget på næsten 30 procent, når vi ser på de sidste 10 år. Forbruget er heldigvis ikke steget meget fra 2010 til 2011, men da forbruget i 2010 var rekordhøjt, kan man vælge at sige, at det stadig ligger uændret meget højt, forklarer Robert Skov.\nEn lille epidemi af kold lungebetændelse både i vinteren 2010 og 2011 kan forklare en del af antibiotikaforbruget, men kun en del.\nDerfor er et nationalt antibiotikaråd ved at lave nye retningslinjer for at begrænse lægernes brug af midlet, og derudover har læger siden foråret skulle angive hvilke slags infektioner, de vælger at udskrive antibiotika til.\n- På den måde regner vi med at få mere viden om, hvornår lægerne vælger at udskrive antibiotika. For at kunne give vejledning om, hvor brugen af antibiotika er for høj, er det nødvendigt at få mere viden, forklarer overlægen.\nI Danmark er situationen ikke særlig alvorlig endnu, men hvis der ikke bliver gjort noget ved problemet, kan det hurtigt ændre sig, mener Robert Skov.\n- I øjeblikket begynder vi på verdensplan at se bakterier, som er særdeles vanskelige at behandle. Og i nogle tilfælde ser vi også bakterier, som vi faktisk ikke er i stand til at behandle, fortæller han.


Hvis du er på udkig efter en perfekt kombination af en ældre skolefrugtmaskine og en moderne video slot. Hvis du havde vundet nogle diamanter, hvordan fejrede du? Med jordbær selvfølgelig!\nVi har derfor samlet en liste inklusive 5 helt nye spilleautomater fra oktober De er så gode, at du ikke vil gå glip af dem. Vi gør det nemt plus hurtigt for dig at vælge, hvilke nye spilleautomater, du har lyst indtil at prøve. Læs vores lille rejsefører med de nyeste og bedste spilleautomater. Spilleautomaten Double Stacks Double Stacks siden NetEnt er et af de nye spilleautomater, som er værd at bemærke frem til med stor forventning. Spillet har Double Stacks Funktion og Free Spin bonusspil, ligesom den giver acces for at vinde op til multiplicere indsatsen på et enkelt spin. Double Stack er en spilleautomat med 5 hjul, 3 rækker og 10 gevinstlinjer.\nKan ego agere roulettespil på inklusive rigtige gysser Ja. Er der aldeles minimumsgrænse foran indsatser. Er alle på roulettespil skuespil man samme. Er oddsene de samme hvordan virkelige casinoers roulette-steder. Spilles spillene pr. realtid.\nE-avis Nyhedsbreve RSS. Følg Berlingske. Her venter der flere timers morskab, sikke de har pr. den komparationsform noget at bemærke ud indtil. Ved Tivoli Spillekasino har vi åbent 24 timer pr. døgnet, året igennem, sikke uagtet når man trænger indtil et afbræk senere hverdagen, sikke er vi gennemsigtig til at servere dig velkommen.\nKlassiske spillemaskine oddse på forskellige\nAnalytikerne system top 10 på ranglisten


Handelsbetingelser » Dansk center for selvmordsforebyggelse\nVed køb af varer/ydelser på center-selvmordsforebyggelse.dk accepterer du nedenstående aftalevilkår. Du kan altid finde de gældende betingelser på center-selvmordsforebyggelse.dk.\nHer kan du læse mere om vores betalings- og afbestillingsbetingelser. Har du brug for yderligere information, er du altid velkommen til at kontakte os på telefon +45 22 22 20 51 eller skrive på kontakt@center-selvfo.dk\nPriser og særlige tilbud\nNår du tilmelder dig et arrangement hos center-selvmordsforebyggelse.dk gælder følgende betalingsbetingelser, medmindre andet udtrykkeligt er aftalt skriftligt.\nFakturering sker ved tilmelding, og betalingsfristen fremgår af fakturaen. Fakturaen fremsendes enten elektronisk eller via oplyst faktureringse-mail. En deltager, som ikke har overholdt betalingsfristen, har ikke adgang til arrangementet, medmindre det aftales særskilt med Dansk center for Selvmordsforebyggelse`s repræsentant på stedet.\nReg.nr: 3409 Kontonr: 12955413\nKøb foretaget via tilmelding på Plan2learn via dankortbetaling\nDer kan betales med følgende udstedte betalingskort: Dankort, VISA/Dankort, VISA, Eurocard/MasterCard og Visa Elektron. Der betales pt. ingen kortgebyr på hjemmesiden.\nNår en kursist betaler online for en plads, hæves beløbet med det samme.\nNår vi har godkendt din tilmelding i vores system, hvorefter fakturaen fremsendes fakturaen. Fakturaen indeholder ikke personfølsomme oplysninger, og det vil altid fremgå, at købet er foretaget med Dankort/kreditkort .\nBetalingen med kreditkort og betalingskort er sikret via kryptering.\nBetalingsaftalen (indløsningsaftale) for dankort er oprettet hos Nets og for internationale kreditkort er oprettet hos Teller eller Clearhaus.\nBetalingsvinduet (gateway) varetages af QuickPay.\nBetingelser vedr. fortrydelsesret, afmelding af arrangementer og regler ved manglende fremmøde fremgår af kursusbeskrivelsen.\nArrangementer med en fastsat dato og/eller periode for afvikling er ikke omfattet af fortrydelsesretten, ifølge Forbrugeraftaleloven; Lov om forbrugeraftaler § 18, stk. 2, nr. 12.\nVed aflysning inden 34 dage før kursus afholdelse tilbagebetales det indbetalte beløb.\nAl henvendelse vedrørende kortbetaling skal ske til:\nTlf.: +45 22 22 20 51\ncenter-selvmordsforebyggelse.plan2learn.dk drives af:\nHvis du framelder dig pr. mail til kontakt@center-selvfo.dk inden for de på hjemmesiden og kursusbeskrivelsen angivne frister, det vil sige 35 dage før kursusafholdelse.\nPersonoplysninger, som indtastes i forbindelse med køb på www.center-selvmordsforebyggelse.dk behandles af Dansk Center for Selvmordsforebyggelse og eventuelle eksterne samarbejdspartnere i overensstemmelse med gældende dansk ret. Vi gemmer kun de oplysninger, der er nødvendige for at gennemføre din bestilling – herunder e-mail og købsinformation, som vedrører dig. Alle kundeoplysninger og informationer om køb bliver behandlet strengt fortroligt, og vil ikke blive videregivet til tredjepart.\nDu kan jf. persondataloven få fuld indsigt i dine oplysninger ved skriftlig henvendelse til: kontakt@center-selvfo.dk\nAfmelding skal altid ske skriftligt på mail til kontakt@center-selvfo.dk\nAfmelder du 30 dage før for du afholdelse af kursus får du pengene tilbage.\nDu har altid ret til at overdrage din plads til en kollega helt frem til tidspunktet for kursusafholdelse, vi skal blot orienteres på kontakt@center-selvfo.dk. Sker overdragelsen så sent, at vi ikke kan nå at udstede navngivet deltagerbevis etc., eftersender vi naturligvis dette vederlagsfrit.\nFor private forbrugere gælder, at en klage over en vare eller tjenesteydelse købt hos os kan indgives til Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens Center for Klageløsning, Carl Jacobsens Vej 35, 2500 Valby. Du kan klage til Center for Klageløsning via www.forbrug.dk.\nEU-Kommissionens online klageportal kan også anvendes ved indgivelse af en klage. Klage indgives her: http://ec.europa.eu/odr. Ved indgivelse af en klage skal du angive vores e-mail: kontakt@center-selvfo.dk


Søg Asien›Japan›Kanto (område)›Tokyo Prefecture›Tokyo›Minato›Restauranter i Minato›Horumonclub Shimbashidojo\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 2-8-15 Shinbashi, Minato 105-0004, Tokyo Prefecture Navn/adresse på det lokale sprog Horumonclub Shimbashidojo\n2-8-15 Shinbashi, Minato 105-0004, Tokyo Prefecture For at hjælpe dig med at komme omkring i Minato er her denne virksomheds navn og adresse på det lokale sprog\nRutevejledning Udskriv +81 3-3593-0831\nFlere oplysninger Tilføj billede Har du været her: Horumonclub Shimbashidojo? Vær den første til at dele din oplevelse! Skriv en anmeldelse\nRejsende, der kiggede på Horumonclub Shimbashidojo, kiggede også på\nMinato, Tokyo Alle restauranter I Minato (10835) Tilføj billede\nSponsorerede links * Ise Sueyoshi Nr. 1 af 10.835 restauranter i Minato\n53 $-133 $ Køkkener: Japansk, Asiatisk\nNr. 2 af 10.835 restauranter i Minato\n50 $-118 $ Køkkener: Japansk\nIppudo Roppongi Nr. 3 af 10.835 restauranter i Minato\nNr. 4 af 10.835 restauranter i Minato\n106 $-177 $ Køkkener: Japansk, Asiatisk\nKobe Beef Kaiseki 511 Nr. 5 af 10.835 restauranter i Minato\n398 anmeldelser “Super lækkert”\n47 $-195 $ Køkkener: Japansk, Steakhouse, Asiatisk\nUmegaoka Sushi no Midori Akasaka-branch Nr. 6 af 10.835 restauranter i Minato\n185 anmeldelser Køkkener: Japansk, Sushi, Asiatisk\nJomon Roppongi Nr. 7 af 10.835 restauranter i Minato\n240 anmeldelser Køkkener: Japansk, Grillmad, Asiatisk\nItamae Sushi Akasaka Nr. 8 af 10.835 restauranter i Minato\n9 $-44 $ Køkkener: Japansk, Sushi, Asiatisk\nCicada Nr. 9 af 10.835 restauranter i Minato\n44 $-71 $ Køkkener: Ølpub, Fra middelhavsområdet, Mellemøstlig, Bar\nHard Rock Cafe Tokyo Nr. 10 af 10.835 restauranter i Minato\n352 anmeldelser “Mad OK, musik anlægs kvalitet dårl...”\n2-8-15 Shinbashi, Minato 105-0004, Tokyo Prefecture Placering:\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Horumonclub Shimbashidojo og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Horumonclub Shimbashidojo Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 156 anmeldelser SL Square\n70 anmeldelser Karasumori Shrine\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 29 anmeldelser Hakata Tenjin Shinbashi No.1


Plan for en polarfærd 1910-1917 | Vågemot miniforlag\nHjem / Tekster / Om og av Roald Amundsen / Plan for en polarfærd 1910-1917\nPlan for en polarfærd 1910-1917\nForedrag tirsdag den 10. november 1908 med efterfølgende bemerkninger af professorene Mohn og Nansen. (Kilder: Aftenposten 11. november 1908 og Det Norske Geografiske Selskabs Årbog 1908-09).\nDen viktigste opgave, som står tilbage for den geografiske forskning i de arktiske egne, er uden sammenligning udforskningen af polarbassinets udstrækning, dybde og karakter. En stor del af dette arbeide kunde blive udført ved en drift gjennem den ukjendte del af polarbassinet – i lighed med «Fram»- ekspeditionen 1893-96 – nordenfor «Fram»s rute.\nDisse ord udtalte professor Nansen i sit foredrag i det geografiske selskab i London 29de april 1907. Det kan neppe herske nogen meningsforskjel i dette spørgsmål. Det store polarbassin ligger der fremdeles med de mange uløste gåder og synes at udfordre os, og vi ved så godt ved os selv, at vi ikke giver os, inden alle disse gåder er løste. Nansens drift med «Fram», blev epokegjørende i nordpolarforskningens historie. Klart og tydelig, viste den os den eneste måde, hvorpå udforskningen af polarbassinet kunde gjøres – så klart og tydelig, at jeg ofte har forbauses over, at ikke en af de mange, som senere søgte at trænge ind for at opklare mysteriet, benyttede sig deraf. Men ikke nok hermed. Det løftede sløret for det store ukjendte og viste os det meget, som der var at udrette. Ved siden af de vigtige resultater fra denne store ferd – ja muligens over resultaterne selv står de erfaringer ekspeditionens leder høstede. Det var på sin drift over polhavet, at professor Nansens øie blev åbnet for de mange og store mangler, som klæbede ved de gamle brugelige observationsmethoder på havforskningens område. Og efter de år, som er gået siden hans hjemkomst i 1896, har det lykkedes ham at bidrage vesentlig til at skabe en præcisionsmethodik, som hæver havforskningen fra mere eller mindre omtrentlighed til en meget høi grad af nøiagtighed.\nTager man for sig et verdenskart og kaster et flygtigt blik på det, vil man hurtig slåes af forholdet mellem land og hav.\nMedens den kjendte landmasse kun udgjør ¼ af jordoverfladen, udgjør havet de resterende ¾.\nFor endnu bedre at klarstille dette forhold skal jeg nævne nogle tal.\nJordens samlede overflade udgjør 509950000 kvadratkilometer, hvoraf 365500000 falder på havets og 144450000 falder på landets overflade. Ukjendt område omkring Nordpolen udgjør 5000000 kv. km. Polarhavets udstrækning er ca. 15000000 kv. km., d, v. s. 7 gange større en Grønland og 20 gange større end den skandinaviske halvø.\nNordsjøen er ½ million kv. km. eller 30 gange mindre end ishavet. Den høieste målte fjeldtop er Mount Everest – 8840 m., medens det største observerede dyb – Nerodybet i nærheden af øen Guam i Stillehavet – er 9636 m.\nAf disse talstørrelser vil det klart fremgå, hvor liden landmassen er i forhold til havet. Man må derfor forbauses over, at menneskene ikke har ofret mere på udforskningen af havet, end tilfældet har været. Tager man for sig fortegnelsen over de forskjellige udforskningsreiser, som er foretaget i årenes løb, vil man snart være på det rene med, at det kun er et forsvindende antal af de i, som har havt havets udforskning til mål. Det er også betegnende, at når der nævntes opdagelser, mente man altid land – aldrig hav, og en ekspedition, som ikke bragte kjendskab til nye lande, en bare til nyt hav, syntes man kun havde givet et negativt resultat. Det er let forklarligt, at så var tilfældet med de tidligere ekspeditioner. Håb om vinding og magt var drivkraften, og denne kunde selvfølgelig kun tilfredstilles på det faste land. Betydningen af det store hav så ingen. Det lykkedes således at opspore og gjøre kjendt det meste landområde i forholdsvis kort tid. Men – med kulturens fremadskriden opstod også tanken om havets udforskning, som en kanske ligeså stor nødvendighed som landets. Særlig blev interessen for havets ukjendte dybder øget, da man skulde til at lægge telegrafkabelen over Atlanterhavet. Og siden midten af forrige århundrede er flere meget betydelige ekspeditioner af denne art udgået. Blandt de vigtigste kan nevnes:\n«Challenger»-ekspeditionen 1872-76 under Sir Wyville Thomson og John Murray.\nDen norske nordhavsekspedition på «Vøringen» under professorerne Mohn og Sars 1876-78.\nSom jeg for nævnte, blev «Fram»-ekspeditionen af en overordentlig betydning i flere henseender. Når det imidlertid ikke lykkedes Nansen fuldt ud at løse alle de gåder, polarbassinet byder på, da var grunden den tids mangelfulde oceanografiske methoder. Efter de fremskridt, methodiken senere har gjort, vil dette stille sig anderledes. En ekspedition med nutidens udstyr vil kunde trænge ind i polarbassinet med udsigt til at klarstille meget af det, der endnu er uforståeligt for os.\nJeg skal i det følgende søge at udvikle, hvilke problemer der vil møde en sådan ekspedition, deres betydning og måde at løse dem på. Da Nansen reiste ud i 1893, antog han – som han selv siger – at finde et forholdsvis grundt polarhav, og var derfor ikke udstyret med loddegreier for større dybder. Det viste sig imidlertid, at denne antagelse ikke holdt stik. Istedetfor det grunde polarhav fandt han et hav med en dybde lige ned til 4000 m. Under disse forhold blev lodning en meget vanskelig affære. Det vil stå os alle i friskt minde de anstrengelser, «Fram»–mændene havde for at skaffe sig loddeline til disse store, uanede dyb, men de greiede det og fik taget en række meget vigtige lodskud, som viste os, at her ligger arbeide nok at gjøre. Men de kunde ikke med sine primitive redskaber tilfredsstille de fordringer, den moderne havforskning stiller. Heller ikke var den ene linje, «Fram» drev over, tilstrækkelig til at fastslå det hele havs udseende. Om dette dybe bækkens størrelse, form og største dybder ved vi derfor endnu intet med sikkerhed. Methoderne for lodninger i dybt hav er nu meget gode. Ved hjelp af pianostreng og winch med udveksling kan man således på ganske kort tid gjøre lodninger på meget store dybder – hvor f. eks. «Fram»-mændene måtte slite og stræve i ugevis.\nFor Polarhavet selv er det eneste sikre de dele, som falder langs «Frams» rute. Alt andet er gjetninger. Den dybe del af bassinet er begrænset af forholdsvis bratte egger på samme måde som i Norskehavet. Mellem eggen og land er der flade bankpartier af vekslende bredde.\nPåfaldende er den store kontinentale sokkel nordenfor Sibirien, hvor disse grunde partier har en meget større udstrækning end de fleste andre steder på jorden. Den kontinentale sokkel nordenfor Amerika har man endnu ingen rede på.\nNansen har efter sine undersøgelser med «Fram» gjort den antagelse, at der findes en ryg mellem nordost-Grønland og Spitsbergen, som skiller norskehavets og polarhavets dybe dele fra hinanden. Begyndelsen til denne ryg på Spitsbergsiden er påvist ved lodskud, og «Danmark»-ekspeditionens opdagelse af en halvø, som strækker sig østover på 81º n. br., synes at styrke denne antagelse.\nDisse forskjellige topografiske spørgsmål: Den kontinentale sokkels udseende, selve bassinets udstrækning, form og dybder og dets overgang i de omliggende dybe have er spørgsmål af særdeles stor interesse. Man vil selvfølgelig ikke med en enkelt ekspedition i lighed med den første «Fram»-færd opnå en fuldstændig kartlægning af dette uhyre bassin, selv om driften blev helt forskjellig fra den, «Fram» tog; men allerede de bidrag, som kan skaffes tilveie ved en slig ekspedition, vil være af betydning til en opklaring af spørgsmålene.\nDer er, bl. a. af Nansen i de senere år konstruerer apparater, som kan skaffe prøver fra havbunden på en sådan måde, at ikke bare bundens øverste slik eller mudderlag kan undersøges, men også dybere lag indtil et par meter nede i bunden. Man kan derved se de forskjellige lag af bundfald, dels dyr- og plantelevninger, dels fin sand eller andet organisk materiale. På de fleste steder tinder man forskjellige sådanne la over hverandre, og de kan da fortælle om lange tiders historie på en lignende måde, som den geologiske lagdeling med forsteninger kan det på land. Man har fundet slige lagdelingen af det bundfældte materiale på mange steder i de senere år – i de dybe dele af Nordsjøen, Skagerak, Atlanterhavet og Sydhavet. De kan fortælle om store vekslinger, som har fundet sted i havbassinerne, om sterke variationer i havvandets temperatur og meget andet. Netop for et hav som polarhavet vil sådanne undersøgelser være af den største interesse. Det ligger nær at tænke på, hvad geologerne har fundet med hensyn til de skiftende klimatiske forhold i Sibirien, Grønland, på den skandinaviske halvø og mange andre steder. De tidligere ekspeditioner har ikke havt de nødvendige apparater for sådanne undersøgelser, men nu har man fået, og det gjælder bare at bruge dem.\nJeg har i korthed forsøgt at fremstille nogle af de problemer, som det vilde være af interesse at få udforsket, forsåvidt det gjælder selve polarbassinets bund. Endnu vigtigere vilde det være at få undersøgt de uhyre vandmasser, som fylder dette bassin, med de nuværende gode hjælpemidler.\nMed de senest konstruerede vendethermometre kan man nu bestemme temperaturen overalt i havet og i alle dybder med en nøiagtighed af 1/100º C. Med så stor nøiagtighed er f. eks. de nyeste undersøgelser gjort i Norskehavet. Der har man blandt andet fundet, at temperaturen i laget mellem 1000-1500 meters dyb er mellem ÷1 og ÷ 1.3º C. I de dybeste lag er den ensartet og ganske konstant. I Polarhavets bundvand fandt Nansen noget høiere temperaturer, omkring ÷ 0.9º C. Det var af de ting, som bragte ham til at opstille hypothesen om en ryg mellem Grønland og Spitsbergen. Endvidere synes hans observationer at tyde på, at temperaturen i de største dybder steg noget nedover mod bunden. Hvis der ikke var en sådan ryg mellem Spitsbergen og Grønland, som af Nansen antaget, så vilde forskjellen i temperaturen mellem bundvandet i Norskehavet og Polarbassinet kunne forklares som en virkning af jordvarmen, men da – efter bestemmelser – saltgehalterne er høiere i Polarbassinet end i Norskehavet, så synes det ikke at være samme slags bundvand, hvilket tyder på, at en ryg må findes.\nDisse spørgsmål står endnu uvisse, men vil nok kunne afgjøres nu, efterat instrumenterte har nået en så høi grad af nøiagtighed.\nTemperaturmålingen sammen med saltgehaltbestemmelser er det vigtigste middel til bestemmelsen af de forskjellige vandlags mægtighed og oprindelse. Saltgehaltbestemmelserne kan nu gjøres med en meget stor nøiagtighed for vand fra hvilkensomhelst dybde.\nBestemmelsen af vandprøvernes saltgehalt kan nu gjøres med en nøiagtighed af 1/100 promille. Tidligere måtte man nøie sig med en nøiagtighed af 1/110 promille eller ofte ikke det engang. Variationerne i Polarhavets saltgehalter fra et par hundrede meter under overfladen til bunden er meget små og mindre end unøiagtighederne i bestemmelserne med de tidligere methoder. Men selvom de er små, er de dog af afgjørende betydning for at forstå de enkelte vandlags forskjellige oprindelse.\nØverst i overfladen er der vand med lave saltgehalter og temperaturer mellem 0 og -1.9º C. Det danner den egentlige polarstrøm – den «Fram» drev med. Den skyldes i væsentlig grad nedbørvandet fra Asien. Dette vandlag er henimod 200 m. tykt. Under dette lag kommer et andet varmere lag. Maksimumstemperaturen af dette lag aftager jevnt fra, Spitsbergen mod de Nysibiriske Øer. Dette lag strækker sig fra 200 m. til 800 m. Så kommer tilslut – underst – det mægtige, kolde bundvandslag. Disse tre forskjellige vandlag danner mindst ligeså mange forskjellige strømsystemer. Men for at få en fuld forståelse af dem kræves der indgående undersøgelser med vore nyeste instrumenter.\nInden vi går videre, vil jeg nævne nogle ord om en del merkelige iagttagelser, som har været gjort under «Fram»-ekspeditionen i Polarhavet og «Michael Sar»s togter i Norskehavet. Det har vist sig, at saltgehalter og temperaturer, som i et øieblik kunde findes i f. eks. 20 meters dybde, var kort tid efter i 15 m. I Norskehavet har det endvidere vist sig, at man på en station kan finde nøiagtig de samme forhold i en eller anden dybde, som på nabostationerne – på hver side findes i ganske andre dybder. Dybdeforskjellen kan være 50 m. eller kanske 200 m. Forklaringen af disse fænomener kan muligens være to. For en del skyldes disse tilsyneladende uregelmæssigheder eller vekslinger i lagenes dybder undervands eller intermediære bølger, som forekommer på grænsen mellem to vandlag, og som kan nå meget større dimensioner end de bølger, vi kjender fra havets overflade på grænsen mellem vandet og luften – og for en del kan de skyldes hvirvelbevægelser på grænsen af to vandmasser, som bevæger sig med ulige hastigheder eller i forskjellige retninger. Denne sidste forklaring vil antagelig være den rette for de store uregelmæssigheder. Bevægelser af denne art forekommer sikkert stadig i havet og spiller en meget stor rolle. De vil lettere kunne studeres fra isen i Polarhavet end noget andet sted, både fordi man der kan få et støt punkt at observer fra – dvs. isen, og fordi den udprægede lagdeling af vandmasserne gjør det let at forfølge alle variationer på overgangen mellem lagene.\nStrømmene i de dybe have har aldri været undersøgt ved direkte bestemmelser. Grunden hertil har tildels været, at man før ikke har havt gode og tilstrækkelig nøiagtige strømmålere, men især at man ikke i havene i sin almindelighed kan få et støt punkt at gjøre observationer fra. Et fartøi i åbent hav vil nemlig som regel have så mange tilfældige bevægelser, at en strømmåler vil blive i høi grad påvirket af dem og derfor ikke give vandets egne bevægelser alene. I Polarhavet vil vanskelighederne være langt mindre. Isen er selvfølgelig ikke udsat for nogen bølgebevægelse, og dens langsomme drift er gjennem længere tid jevn og vil derfor let kunne bestemmes nogenlunde nøiagtig f. eks. ved hjælp af strømmålere, som fires ned så dybt, at de kommer i det forholdsvis rolige bundvandslag. Strømmålerne vil på denne måde kunne anvendes som log. Fra et sligt isflag, hvis drift bliver bestemt, kan man så måle strømmene i de forskjellige dybder og bestemme vandlagenes virkelige bevægelser. Af de strømmålere, som har været konstruerer i de sidste 4-5 år, skal jeg kun nævne Nansens pendelstrømmåler og Ekmans propelstrømmåler. Begge er konstruerede ved Det internationale centrallaboratorium for havforskning her i Kristiania. Den første er fortrinlig egnet til at bestemme bundstrømmenes hastighed og retning, selv om de er ganske svage. Den sidste har været meget anvendt i den senere tid til at måle strømmene intermediært og i de høiere vandlag på steder, hvor dybden til bund har været 5-600 m. På dybere steder har endnu ingen pålidelige strømmålinger været gjort, netop på grund af vanskelighederne ved at fra et pålideligt observationspunkt i et åbent hav.\nDisse strømmålinger fra de sidste par år har givet en række resultater af stor interesse. Jeg skal omtale nogle af dem, nærmest som eksempel på de problemer, som fremstiller sig til løsning, når der er tale om bevægelserne i havet.\nStrømmen veksler uafladelig med ganske korte mellemrum. Hvad årsagerne hertil kan være, er endnu ikke opklaret, liten det er øiensynlig af den største interesse for forståelsen af, hvad havet er for noget, at bringe det på det rene. Og den slags spørgsmål vil kunne studeres indgående fra drivisen i Polarhavet. Ved massemateriale af strømmålinger vil de almindelige bevægelser i Polarhavets forskjellige dybder kunne fastslåes.\nDer er også et par andre problemer, som fortjener en nærmere omtale. Jeg skal da først nevne tidevandsfænomenerne, som er så velkjendte i sine synlige virkninger ved havets stigen og synken, men som endnu for mange vigtige i forholds vedkommende er uopklaret. Høivandet skyldes som bekjendt månens og solens tiltrækning på vandmasserne. Som en stor bølge vil høivandet forplante sig gjennem havet, og denne tidevandsbølge vil forårsage tidevandsstrømme. Tidevandsstrømmene har været studeret i kystfarvandene, men man ved endnu intet om dem i de dybe havområder, hvor de ikke har været iagttaget med tilstrækkelig sikkerhed. Det har været tvilsomt, om der i et dybt hav findes tidevandsstrømme sterke nok til at kunne iagttages selv med fintmerkende instrumenter, men erfaringerne fra «Fram», hvor der fremkaldtes regelmæssige skruinger med tidevandet, tyder på, at så skulde være tilfældet. De foreliggende iagttagelser er imidlertid for få, til at man kan slutte noget om tidevandsbølgens fremrykning. Under «Fram»–driften fandt Nansen, at isskruingerne optrådte med regelmessige mellemrum. Undertiden optrådte de to gange i døgnet, undertiden bare en gang. Det ser ud, som om disse isskruinger står i forbindelse med tidevandet, og at der således findes tidevandsstrømme i Polarhavet. En nærmere undersøkelse heraf vil have en særlig interesse – for det første for at få bragt på det rene, om der findes væsentlige tidevandsstrømme i et dybt havområde – noget, som kan have praktisk betydning for navigationen at få fastslået – og for det andet, fordi man efter Helland-Hansens undersøgelser kan have håb om at få bestemt tidevandsbølgens fremrykning ved hjælp af strømmålinger. Her ser vi tidevandsbølgens fremrykning langs Sydhavets, det indiske Oceans og Atlanterhavets kyster. I Sydhavet følger bølgen med månen; den er uhindret af land, fordi havet er cirkumpolart. Idet bølgen passerer forbi Atlanterhavets sydlige åbning, slipper den ind der og forplanter sig nordover lige til Nordeuropas kyster. I Atlanterhavet selv vil vistnok månen og solen frembringe en tilsvarende bølge fra øst mod vest; men Europa og Afrika på den ene side og Amerika på den anden vil hindre bølgen fra at nå den størrelse og udvikling, som den kan få i et cirkumpolart hav. En væsentlig del af vandstandsvekslingerne i Nordeuropa mener man derfor skriver sig fra den bølge, som er udviklet i Sydhavet, medens en mindre del skyldes månens og solens virkning på Atlanterhavets og Norskehavets egne vandmasser. Men hvorledes er det nu med disse ting i Polarhavet? Hvis det er helt cirkumpolart uden at forstyrres af ukjendte landmasser henimod Polen, vil der sandsynligvis udvikle sig en lignende tidevandsbølge, som man må antage der findes i Sydhavet. Denne bølge vil fremkalde hævninger og sænkninger af vandstanden og sandsynligvis forårsage strømme. Det er rimeligt at antage, at disse spørgsmål kan belyses ved hjælp af strømmålinger. Derved vilde der opnåes meget for kjendskabet til tidevandet i sin altmindelighed.\nDet andet problem, som jeg særlig vil fremhæve, er spørgsmålet om vindens betydning for strømmene i havet. På åbent hav vil vinden let frembringe bølger; derved får den en angrebsflade, som den skyver mod og laver en ofte sterk overfladestrøm. Virkningen forplanter sig videre nedover; men styrken og arten af denne vindens virkning er et i oceanografien meget omstridt spørgsmål. Medens enkelte forskere mener, at vinden har så store virkninger, at de store, almindelige havstrømme selv i store dybder overveiende skyldes den gjennemsnitlige vind langs havets overflade, mener andre, at vinden som regel lidet eller intet har med slige store strømme at gjøre, men at den bare fremkalder mere eller mindre forbigående forskyvninger af de aller øverste vandlag. Det er yderst vanskeligt, for ikke at sige umuligt at observere vindstrømmene i åbent hav. Vinden vil nemlig give fartøiet så store egenbevægelser, at det vil blive endnu vanskeligere end ellers at skaffe det faste observationspunkt, som kræves til enhver strømmåling. Men i denne henseende frembyder Polarhavet særlig gunstige betingelser. Ikke under nogenslags vindforhold opstår der bølger. Isen ligger og beskytter vandmasserne; men selv bliver den drevet af vinden med større eller mindre hastighed. Denne drift kan måles ved de moderne methoder, og man kan studere forholdet mellem vindens styrke og isens bevægelser. Et særdeles interessant resultat fra den første «Fram»-færd var det, at Nansen fandt, at isen blev drevet afsted 30-35º tilhøire for den gjennemsnitlige vindretning. Denne afbøining tilskrev han jordrotationen og sluttede videre, at når isen fik en slik afbøining i forhold til strømmene i luften, så måtte isen på sin side frembringe en strøm i det underliggende vandlag, som blev endnu mere afbøiet på grund af den samme jordrotation. Og slig må det, mener han, fortsætte videre nedover i åbent hav; – i en eller anden dybde er vindstrømmen blevet så meget afbøiet, at den rår stik mod den vindretning, som har fremkaldt den. Dr. Ekman har undersøgt spørgsmålet theoretisk og har bekræftet Nansens slutninger. Herimod er der for ganske nylig gjort theoretiske indvendinger af professorerne Mohn og Schiøtz. Der foreligger imidlertid ingen direkte observationer over vindstrømmenes størrelse og deres forplantning nedover fra vandlag til vandlag. Nansen havde ingen anledning til at få målt disse strømme, fordi methoderne den gang ikke var tilstrækkelig udviklet. Men nu kan det gjøres, og det vil være muligt at studere vindens virkning på havet fra polarbassinets ismasser bedre end på noget andet sted.\nFør jeg slutter omtalen af de problemer, som frembyder sig til løsning i Polarhavet for en ekspedition, som er udstyret med nutidens bedste videnskabelige hjælpemidler, vil jeg endnu nævne et par vigtige punkter. De ved alle, at havet indeholder forskjellige mænger af opløste gasarter. Der er meget at gjøre ved et studium af disse opløste gasarter. Der er meget at gjøre ved et studium af disse opløste gasarter i havvandet, men jeg skal bare hefte mig ved en enkelt ting. Som bekjendt trænger alle dyr surstof for at kunne leve; ved åndedrættet forbruges surstof, og kulsyre udskilles. Det samme er tilfældet med planterne i mørke. I lyset derimod modsat; der forbruger planterne kulsyre og produceren surstof. For havvandets vedkommende har der været gjort en del interessante iagtagelser over vekselvirkningen mellem dyr og planter, mellem lys og mørke. Polarhavet byder for et studium af disse spørgsmål på meget gunstige betingelser – sommeren en lang lys dag, og vinteren en ligeså lang mørk nat. Det vilde være overmåde interessant at studere denne vekselvirkning under så karakteristiske forhold. Til hjælp ved disse studier har man nu apparater, som kan måle lysstyrken i vandets forskjellige dybder under is såvelsom i åbent farvand. Og mængden af de små planter og dyr, som findes i havet, kan måles. Dermed kan et af de vigtigste spørgsmål i havets fysiologi og organismernes kredsløb studeres indgående.\nForuden de her omtalte oceanografiske opgaver, som min påtænkte ekspedition vil sætte som sit hovedformål at løse, findes der endnu en hel del andre spørgsmål af næsten ligeså stor vigtighed. I nær forbindelse med de oceanografiske observationer står de meteorologiske. Et indgående studium af de meteorologiske fænomener blev vistnok gjort under Nansens drift med «Fram»; men det forhindrer ikke, at en ny række vil have stor betydning. Jeg mener ikke at møde nogen nye merkelige fænomener, hidtil ukjendte, dertil er sandsynligvis de meteorologiske forhold over polarbassinet for ensartede; men alene som en kontrol og sammenligning med de tidligere gjorte vil de være af stor interesse. Jeg agter derfor at føre med et komplet meteorologisk udstyr af de mest moderne instrumenter. Af mindre betydning, men dog af interesse vil undersøgelsen af de jordmagnetiske forhold være – af mindre betydning, fordi den bevægelige drivis kun yder et slet grunlag for observationer, som kræver en så, høi grad af nøiagtighed som de magnetiske, men dog af interesse, som et supplement til de på den første «Fram»ekspedition af kaptein Scott-Hansen udførte magnetiske iagttagelser.\nI forbindelse med de magnetiske observationer vil nordlysiagttagelser have stor interesse. Vi kjender jo alle de pragtfulde nordlys deroppe i den dybe, dystre polarnat fra Nansens ypperlige beskrivelse – vi kjender dem alle så vel og har så ofte beundret dette gådefulde skuespil. Ingen kan vel tvivle om, at her ligger en merkelig kraft bagved, en kraft, som vi mennesker ikke giver os, før vi har fundet, bundet og nyttiggjort.\nOg polaregnene er netop stedet for studiet af disse fænomener, som her forekommer hyppigere og pragtfuldere end noget andet sted. Som bekjendt har professorerne Birkeland og Stømme gjort overmåde vigtige undersøgelser på dette område, som synes at love løsning af disse vanskelige problemer, men ved undersøgelser fortsatte under en sålang tid vil sikkert værdifulde bidrag opnåes til studiet heraf.\nJeg har nu forsøgt at fremstille nogle af de problemer, som polaregnene er så rige på. Jeg har dog kun gjort et udvalg, idet jeg særlig har havt polarbassinet for øiet. Det er specielt udforskningen af dette sidste – kjernen i polaregnen – som vi nu må lægge al vor kraft på. Det er mange mennesker, som mener, at en polarekspedition bare er unødig spild af penge og liv. Med begrebet polarekspedition forbinder de ialmindelighed tanken på en rekord, på det at nå polpunktet eller længst mod nord – og i så tilfælde må jeg erklære mig enig med dem. Men jeg må på det kraftigste gjøre opmerksom på, at dette – stormløbet mod polen – ikke vil være denne ekspeditions mål. Hovedformålet er et videnskabeligt studium af selve Polarhavet eller nærmere; en undersøgelse af dette store bassins bundforhold og oceanografiske forhold. Efter min mening vil et arbeide med dette mål for øie kunne få den største videnskabelige betydning af flere grunde. For det første vil det jo have sin store interesse i geografisk henseende at lære forholdene i hine ukjendte egne i nærheden af et af jordens polpunkter nærmere at kjende. Og for det andet vil det være af vigtighed at kjende disse nordlige farvande i deres forhold til de omliggende havområder, f. eks. vekselvirkningen mellem Atlanterhavet eller Norskehavet og Polarhavet. Der er en stadig vekselvirkningen mellem disse havområder, som man ikke kan lære at forstå helt ud, inden hvert af dem er undersøgt.\nOg så, endelig – og dette er det punkt, der vil veie tungere i vegtskålen end noget andet til fordel for en færd gjennem hine egne: Polarhavet byder i væsentlige henseender en langt gunstigere arbeidsanledning til at studere de almindelige forhold i havet end noget andet sted. Det er de eiendommelige forhold deroppe, som gjør det – et 4000 meter dybt hav, ja kanske endnu dybere, på hvis overflade man kan bevæge sig næsten som på fast land. Man kan leve og bygge på isen, man kan derfra fire alle sine instrumenter i sjøen og nå ned på de største dybder uden alle de vanskeligheder, som man har at kjæmpe med i uveir og høi sjø på åbent hav. En mere ideel plads for en havundersøgelse findes ikke. – Jeg skulde meget ønske, at det har lykkedes mig at fremlægge mine anskuelser således for mine ærede tilhørere, at jeg ikke er den eneste her tilstede, som tinder, at en ny færd over Polarhavet er påkrævet. – Jeg skal nu ganske kort fremlægge den måde, hvorpå, jeg har tænkt mig at udforske Polarbassinet.\nMåden er ikke original, vi kjender den alle fra før. Jeg har tænkt at benytte den samme fremgangsmåde som professor Nansen med «Fram», men vel at merke i forbindelse med de mange ypperlige erfaringer han har stillet til min rådighed. Jeg skal ikke trætte med at gjentage alle de beviser, som lå til grund for Nansens theori om Polarstrømmen. Vi kjender dem alle så vel. Vi har nu et bevis, som er langt sikrere og bedre end alle disse små – tilsyneladende ubetydelige ting, som Nansen med stort besvær og arbeide havde hentet fra de forskjellige egne af Polarhavet, og hvorfra han udledede sin geniale theori om Polarstrømmen, og hvorpå han udførte sin glimrende bedrift – jeg gjentager, vi har et langt sikrere bevis – vi har Nansen selv. Støttende mig til hans erfaringer har jeg bestemt mig til at vælge mit udgangspunkt betydelig fjernet fra det sted, hvor Nansen så sig nødsaget til at begynde sin drift med «Fram».\nHer er det fartøi, jeg agter at bede den norske stat om at måtte få udlånt for min påtænkte udforskningsreise. «Fram» blev bygget i 1890–93 ved Colin Archers verft i Larvik og blev bygget således, at den ikke alene modstod de voldsomme isskruninger, den var udsat for, men endog kom hjem uden en eneste skrabe efter sin lange, alvorlige kamp med de vældige ismasser. Det har været sagt, at «Fram» efter de mange år, som er hengået siden, skulde være oprådnet og ubrugelig til videre arbeide i Polarhavet. At så ikke er tilfælde, kan jeg personlig bevidne, idet jeg nemlig underkastede den en meget omhyggelig besigtigelse sidst juni måned i Horten. Colin Archer «Fram»s bygmester, som var så elskværdig at assistere mig med denne besigtigelse, sendte mig kort efter følgende brev:\n«Efter anmodning tillader jeg mig at meddele Dem min formening om polarskibet «Fram»s tilstand med henblik på en videre udnyttelse af fartøiet efter igår i fællesskab med Dem at have besigtiget samme på Hortens havn.\nUnder besigtigelsen viste det sig, at overtømmermand ved verftet Johannesen, der den hele tid var tilstede, allerede tidligere havde underkastet skibet en indgående undersøgelse såvel uden – som indenbords og kunde påpege de mangler, som forefindes. Endel af indredningen var fjernet for at lette undersøgelsen; masterne var udtagne, og enkelte steder var garneringen fjernet, hvor der viste sig tegn til råddenhed. De påviste mangler blev eftergået og besigtiget, hvorhos der desuden blev foretaget endel boringer også på andre steder i bjælker, garnering og tømmer, såvel i mellemdæk som ovenbords, uden at nogen yderligere skade kom tilsyne.\nEfter mit bedste skjøn viser skibet intet spor af begivelse i sammenføininger eller forbindinger; der er forsåvidt ingen forandring at spore siden skibet blev bygget, og dets styrke og evne til at modstå påkjendinger må, således praktisk talt siges at være usvækket.\nDe mangler, som forefindes, er nærmest lokale af den art, som lettelig indtræder ved ethvert skib bygget af træ efter års forløb, særlig når det som «Fram» en stor del af tiden har været oplagt. På grund af sin særegne konstruktion i et specielt øiemed har der desuden ved bygningen af dette skib ikke kunnet tages samme hensyn til en rigelig tilgang og cirkulation af frisk luft som i et almindeligt træskib, hvorfor det var at vente, at enkelte indebyggede dele vilde lide på grund af ufuldkommen ventilation. Skaden er dog ikke af den beskaffenhed, at skibet, når skaden er udbedret, kan siges at være væsentlig forringet i soliditet. Jeg kan således udtale som min bestemte formening, at «Fram» efter at have undergået en reparation i lighed med den af Hortens verft udkastede plan vil være i fuld forsvarlig stand til at tiltræde en ekspedition til arktiske farvande.\nHeraf fremgår det greit og tydelig nok, at gamle «Fram» endnu ikke er så helt ubrugbar, som den senere tids mange udtalelser har synes. Ethvert fartøi, som henligger i oplag for flere år, vil uden bøn komme til at lide derved. Man har villet dadle de folk, i hvis hænder «Fram» var betroet, for slet vedligehold, men denne kritik forekommer mig ubeføiet. Med de midler, der stod til rådighed, har der været sørget for et vedligehold, som kræver påskjønnelse istedetfor utidig kritik.\nMed «Fram» udrustet for 7 år og et dygtigt mandskab forlader jeg Norge i begyndelsen af 1910. Kursen sættes rundt Kap Horn for San Francisco, hvor kul og proviant tages ombord. Herfra sættes så kurs for Pt. Barrow, Amerikas nordpynt, hvor jeg håber at være i juli-august. Herfra vil så den sidste efterretning sendes hjem, inden den egentlige reise begynder. Ved afreisen fra Pt. Barrow er det min hensigt at fortsætte reisen med mindst mulig mandskab. Kursen sættes mod drivisen i N-NV retning herfra, hvor vi da vil opsøge det gunstigste sted for en videre trængen mod nord. Når dette er fundet, søger vi længst mulig ind og gjør os klar for en 4-5 års drift over Polhavet. På hele vor reise hidtil agter jeg at udføre oceanografiske observationer, og fra det øieblik fartøiet er kjørt fast i isen, påbegyndes den række af iagttagelser, hvormed jeg håber at løse nogle af de hidtil uløste gåder. Hvad jeg tænker at finde i det ukjendte strøg af Polhavet, vil jeg lade stå hen indtil videre. Nogle har opstillet theorier om store landmasser, andre om små. Og jeg burde vel også have opstillet min theori, men tinder det dog fornuftigere at lade være dermed, indtil jeg har undersøgt forholdene nærmere ved.\nProfessor dr. H. Mohn:\nI korte og klare træk har kaptein Amundsen fremsat for os sin plan til en fornyet undersøgelse af nordpolarbækkenet efter en ny vei. Det gjælder her undersøgelser, der er af fundamental betydning for kundskaben om de store forhold i havet og i atmosfæren, i deres tilstand og bevægelser, hvis jordboernes liv bliver mere og mere forstået, efter hvert som forskningen skrider frem.\nJeg skal nævne et moment, som her træder i forgrunden, og som min kollega prof. V. Bjerknes har fremhævet – jeg bruger med hans tilladelse hans egne ord – , det nemlig, at studiet af de fysiske forhold i polartrakterne er et nødvendigt led i den kjæde af undersøgelser, som med tiden skal føre til den fulde forståelse af atmosfærens og havets mekanik og fysik. Med hensyn på bevægelse og varmeomsætning er studiet af atmosfære og hav at sammenstille med studiet af en dampmaskine, hvor ækvatoregnene spiller dampkjedlens og polaregnene kondensatorens rolle. Vort mangelfulde kjendskab til de oceanografiske og meteorologiske forhold i polartrakterne umuliggjør derfor den fuldstændige videnskabelige behandling af bevægelse og varmeomsætning i atmosfære og hav på samme måde som mangelfuldt kjendskab til kondensatorens temperatur og afkjølingsevne vilde umuliggjøre beregningen af en dampmaskines effekt. Nansens drift med «Fram» bragte os de første pålidelige og som vi alle ved overraskende og høist interessante oplysninger om forholdene i det arktiske polarbækken. Nansens undersøgelser ligger på en linje, der gjennemskjærer den sibiriske del af bækkenet. I sin store afhandling om dette bækkens oceanografi peger Nansen med styrke hen på ønskeligheden af en undersøgelseslinie gjennem den amerikanske del af havet. En sådan linie er det kapt. Amundsens plan går ud på at følge.\nNansens geniale idé udsprang af tanken om den vei, de i sin tid såmeget omtalte «Jeanette»-levninger måtte have drevet fra de nysibiriske øer til Julianehåb i Sydgrønland. Mine studier fra Nordhavsexpeditionen over strømningerne i vort Nordhav gjorde mig det sandsynligt, at levningerne var drevet meget nær Nordpolen. Yderligere oplysninger, som Nansen samlede om andre drivprodukter, gav ham en til vished grænsende sandsynlighed for, at han med en skude som «Fram» kunde drive gjennem Polarhavet og nå meget høie arktiske breddegrader. Også om varigheden af en sådan fart kunde Nansen gjøre beregning. Som vi alle ved og glæder os over, viste udfaldet, at alle hans forudsætninger holdt stik.\nFor Roald Amundsen stiller udsigterne til en drift gjennem Polhavet på den amerikanske side sig, når vi skal slutte fra det bekjendte til det ubekjendte, også gode – ellers havde vi ikke været lier i aften og hørt hans plan – om ikke alle fingerpeg er faldt så tydelige som de var for Nansen. Amundsen tænker at sætte ind i drivisen fra Point Barrow. Efter de karter over lufttrykkets fordeling som jeg har forsøgt at tegne efter alle foreliggende iagttagelser, og forsåvidt man deraf kan drage slutninger med hensyn til de herskende vinde, er veien fra Point Barrow til polen ikke fuldt så grei som den var for Nansen. Og derfor har Amundsen også beregnet en længere fartstid. Men der er fakta, som ligefrem peger på god strøm for færden. Hvalfangerne har gjort den erfaring, at strømmen fra Point Barrow sætter med stor fart nordover mod polen. Dette skulde sikre en god begyndelse. Men at også enden kan blive god, derpå peger den kjendsgjerning, at en bøie, udkastet ved Point Barrow, er fundet på Island 5 år efter at den kom i drift. Dette er jo en længere tid end «Fram»s var (3 år), men på den ene side er veien længere og på den anden side kan man ikke vide, hvorlænge bøien har ligget i fjæren på Island, førend den blev funden. I ethvert fald viser denne bøie muligheden af en færd som den planlagte og peger på et rimeligt tidsrum.\nI andre henseender vil en expedition som den planlagte kunne arbeide under gunstigere forhold end Nansens. Jeg sigter herved til, at de oceanografiske hjælpemidler, instrumenter og observationsmetoder siden 1896, ved dr. Nansens og andres arbeider i denne retning er blevet fuldkommengjort i en sådan grad, at de kan tilfredsstille teoretikerens fordringer til nøiagtighed og fuldstændighed efter en meget forfinet målestok. En lignende udvikling har også til samme tid fundet sted, hvad de meteorologiske observationer angår.\nMeteorologiske iagttagelser fra polaregnene er altid yderst velkomne. Veiret er her meget mere vexlende, årgangene meget mere skiftende i karakter end på lavere bredde. Der fordres meget længere tidsrum for at komme til ønskelige normalværdier for de meteorologoiske elementer.\nOgså jordmagnetiske observationer i polaregnene er selvfølgelig af den største interesse, og det ikke mindst fra trakter, som yderst sjelden kan besøges af iagttagere.\nTil slutning vil jeg få lov at pege på, at en expedition er intet uden manden som leder den. Når vi her har Roald Amundsen, som ved sin deltagelse i den belgiske Sydpolexpedition, ved sine færder med «Gjøa» i Nordhavet og rundt Nordamerikas nordkyst har vist hvad duer til som sjømand og som videnskabsmand, så har vi den rette mand på den rette plads.\nProfessor dr. Fridtjof Nansen:\nVi har hørt Roald Amundsen udvikle sin plan til en polfærd på mindst fem år så rolig og uden fakter som om det gjaldt en oplodning og undersøgelse af Kristianiafjorden, hvor det jo også slænger lidt is om vinteren. Men lige fuldt har vel nogen hver af dem, som har tat fantasien lidt til hjælp, ikke undgået en kuldegysning af og til under foredraget, ved tanken på hvad det her virkelig gjælder.\nDa planen til den første «Fram»-færd blev fremlagt for det Geografiske Selskab i London, blev det sagt af M’Clintock, veteranen blandt de engelske polarforskere, at det var den dristigste plan som nogensinde var forelagt det Engelske Geografiske Selskab, og derfor rådet han til at blive hjemme. Det var fordi man bare så vanskelighederne ved den; men ikke hvordan de kunde overvindes. Meningerne har siden forandret sig.\nOm denne Amundsens plan tror jeg vi uden overdrivelse kan sige, at det er den største og i sit mål vigtigste plan til en arktisk forskerfærd, som er forelagt dette selskab, og jeg tror jeg kan lægge til: alle geografiske selskaber.\nVi ser selvfølgelig også vanskeligheder, men vi tror de kan overvindes, og vi ser i Amundsen manden til at gjøre det. Det er ikke våghalsen, som her vil lægge ud, han som må prøve hvad aldrig han prøvede før; men den djærve modne mand, som med målbevidst mod og rolig overlæg gjennemtænker sin plan, ruster sig vel og så går på med seig udholdenhed uden vaklen.\nVi må vel her som overalt hvor det gjælder et stort foretagende, spørge os selv: står det ventede udbytte i forhold til opofrelser og anstrængelser?\nNu er vanskeligheden den, at meningerne om et udbyttes verd er så forskjellige. Jeg må mindes Miltons ord om de første polarreiser, hvis mål var at tinde nye handelsveie gjennem nordost-eller nordvestpassagen til Kinas og Indiens rigdomme, som de ikke fandt. Han sagde, at de «kunde have syntes næsten heroiske, hvori et høiere mål end overdreven kjærlighed til vinding og handel havde besjælet planen».\nDen gamle nordmand, som for 600 år siden skrev Kongespeilet, svarede sønnen, efter at have talt om Ishavet og Grønland: «Når du ønsker at vide, hvad folk søger til det landet for, eller hvorfor folk farer did i så stor livsfare, så er det tre fold natur hos manden, som drar dertil. En del er kappelyst og lyst til navnkundighed, fordi det er mands natur at fare did, hvor det er udsigt til fare og gjøre sig navnkundig derved. En anden del er videlyst, fordi det og er mands natur at ville vide og se efter de ting, som er sagt ham, og vide om det er så eller ikke. Den tredje del er vinding, med det at folk leder alle steds efter gods, der de spørger det er fangst at få, om det så er stor fare ved det.»\nHan har sikkerlig ret denne kloge mand. Men dybest ligger det han satte som no. 2: det ukjendtes ubøielige magt over menneskesindet, og etterhvert som tiderne har klarnet begreberne af, jo mer har denne magt tiltaget i vælde og driver menneskene frem på udviklingens bane, – med eller mod deres vilje, det er ligegyldig.\nDen driver os ind til naturens skjulte kræfter og hemmeligheder, ned i mikroskopets uendelig lille verden og ud i universets umålte vidder.\nFrem for alt giver den os ikke fred, før vi kjender den planet, vi bor på, fra havets største dyb til atmosfærens høieste lag, den drev os ind i urskogenes pestfyldte sumper og op på isen under polen.\nDenne magt går da også som en rød tråd gjennem hele polarforskningens historie. Trods alle påstande om mulig vinding, på, den ene eller anden vis, så var det inderst inde den som altid drev os tilbage did igjen trods nederlag og lidelser.\nNordstrøgene var i længst svundne tider en tumleplads for alle fantasiens og myternes fabelvæsener, et mørkets og tågernes rige, hvor hav og land og himmel flød sammen til en størknet mørje, hvor en tilslut stansede foran afgrundens umådelige svælg.\nMen tågerne har skridtvis veget tilbage, og ud af tågeriget har det tause arktiske landskabs nøgternt rolige linjer steget frem i den blændende sommerdags midnatssol, og under nordlysene og den lange vinternats stjernehimmel.\nI dette forskerarbeide har vore forfædre taget en virksom del.\nOldtidens folk havde i virkeligheden intet kjendskab til det høie nord.\nDe havde sagn om et lykkeligt folk Hyperboræerne, som boede nordenfor de mytiske Riphæiske Fjelde, og nordenfor den brusende Boreas eller nordenvinden. Men den lærde Hipodot tvilede på dem, for sagde han, hvis det bor folk nordenfor Nordenvinden, så må det også bo folk søndenfor søndenvinden.\nDet er først nordmændene, som med sine dristige færder over de nordiske have og i Ishavet, med et slag lægger disse strøg af jorden ind under menneskelig viden.\nEn Ottar’s eller en Leiv den Heppne’s strålende skikkelser træder ud af den geografiske histories tåger som mænd af en ny tid. Og den tid som de indledede, Ottar som den første polarfarer, og Leiv Erikssøn som den første oceanseiler, den er det, som har fortsat til vor tid. Når en kjender middelalderens geografiske literatur, fuld af myter og fabler, virker det næsten forbløffende at læse Ottar’s ypperlige beretning til Kong Alfred den Store af England (omkr. 890) om sin reise nordenom Nordkap til Hvidehavet.\nMen nordmændenes forestillinger om strøgene ved Polen var mangelfulde. Overalt hvor de kom, nordøstover, nordover og nordvestover, traf de på is og land. Høist sandsynligt er det, at de nåede Novaja Semlja, det hinsidige Bjarmeland og Spitsbergen eller Svalbard. Intet under derfor, at de tænkte sig hele strøget i nord under leiðarstjørnu som en sammenhengende kyst bag drivisen, og således var Polhavet fyldt med land, som forbandt Grønlands nordre isbygder med Bjarmeland. Der oppe var Risaland og Jotunheimen, og did nord gik Hafsbotnen eller Trollebotten. Vi har eventyret om Halli Geit, som gik landeveien fra Grønland nordenom Hafsbotnen til Norge alene med en gjed, og han levede af dens melk på veien.\nMen så kom nye forestillinger med de første nordost- og nordvest-færder, og Pol-landet blev adskilt fra fastlandene ved stræder, nordost-og nordvest-passagen. Det kom til at danne dels et sammenhængende polland, dels en sanning store øer, helst fire, oppe rundt Polen. Således på Mercators kart fra 1569, hvor disse pol-øer er adskilt ved fire smale stræder, hvori tidevandet render så stridt. at der aldrig lægger sig is. Ved Polen selv er et høit fjeld omgivet af en indre polsjø. Men udenfor disse øer ligger Magnetpolen som et fjeld i havet i øst, nord for Anianstrædet, Beringstrædets mytiske forløber. I dette magnetfjelds nærhed var livsfarlig at seile.\nSå kom Barentsz reiser i slutten af det 16. århundrede, Novaja Semljas nordende blev fundet, Spitsbergen blev gjenopdaget, og det blev fundet isfyldt hav i nord for begge disse lande. Således blev det skudt bresjer i pol-landenes mure, og lidt efter lidt forsvandt de helt, og i vor tid strækker Trollebotten sine isdækte vande lige til Sibiriens kyster og Beringstrædet.\nEndnu er der Geografiske opgaver at løse, vi vil kjende denne Kirkelige Hafsbottens udstrækning, form og dybder.\nMen Amundsens færd har sat sig et dobbelt mål: på den ene side løsningen af disse geografiske problemer; men på den anden side, hvad jeg vil betegne som endnu meget vigtigere, løsningen af stole problemer, som er af betydning for den hele havforskning.\nUdforskningen af havet er mer og mer trådt i forgrunden. Og det var ikke fortidlig. Hvilken afgjørende betydning kjendskabet til denne vigtige del af jordoverflaen har for jordkundskaben, vil let forståes af folk i dette land, som skylder havet og havstrømmene nær sagt hele sin tilværelse.\nMen denne udforskning af havet er ikke noget nyt af igår i vort folks historie. I Oldtiden og den første del af Middelalderen var verdenshavet, Okeanos, en ubegrænset frygtet naturmagt, som ude fra det ukjendte skyllet ind mod kjendte kyster. Ved nordmændenes sjøfærder blev havet et mer hjemligt begreb, de var de første som våget at sætte ret over det. Deres ishavsfærder udvidet havet mod nord og satte det grænser; og Leiv Erikssøn gjorde en opdagelse, som geografisk seet var lige stor eller vel så stor, som hans opdagelse af Amerika, han opdagede Atlanterhavet, og var den første, som seilede tvers over det.\nAtlanterhavets fortsættelse nordover er det Norske Hav, mellem Norge, Spitsbergen, Grønland og Island. Dets vigtigste kyster og dets udstrækning blev tidlig kjendt ved de gamle nordmænds sjøfærder. Men dets dybder var i virkeligheden en ukjendt verden lige til 1876, da den Norske Nordhavsekspedition, under Mohn og Sars gik ud, og lagde også det rige ind under menneskelig viden.\nAtlanterhavets nordligste fortsættelse eller selve Hafsbotnen er Polhavet, som for en del blev opdaget ved Framfærden 1893–96.\nAmundsen planlagte færd vil danne en vigtig fortsættelse af denne linje.\nSom vi ser, hår vi her en gammel tradition at opretholde. Vi har betingelserne for at kunne gjøre det og har her en sjelden anledning; for vi ser målet og har manden.\nJeg er sikker på, at vi alle af hele vort hjerte ønsker Amundsen held med sit store foretagende.


Tidligere Superliga-profil om svær periode: Der vidste jeg godt, den var gal | Tipsbladet.dk\nSuperliga Anders Dehn 3. December. 2019 kl. 14:22\nTidligere Superliga-profil om svær periode: Der vidste jeg godt, den var gal\nHvad gør man, hvis man mister en vigtig indflydelse i sin karriere og samtidig føler, at netop karrieren var skyld i, at man ikke fik sagt farvel? Den tidligere SønderjyskE-, Randers- og Brøndby-målmand David Ousted fortæller her sin personlige historie at søge hjælp og finde den de rigtige steder.\nAf Anders Dehn 3. December. 2019 kl. 14:22\nDavid Ousted skulle bare lige hjem at vende efter fredagstræningen, og så skulle han køre mod Sjælland. Det var i begyndelsen af marts, og SønderjyskE’s første turneringskamp det forår lå endnu et par uger ude i fremtiden, så spillerne havde kampfri i weekenden. Det ville Ousted udnytte til at se sin familie, som han ikke så lige så ofte, efter han var flyttet til Jylland.\nDa målmanden parkerede ude foran sin opgang, fik han øje på en bil, der så bekendt ud. Den lignede hans fars, tænkte han, men han var ikke sikker, så han fortsatte ind i opgangen.\nDa Ousted nåede sin lejlighed, tog han i dørhåndtaget og konstaterede, at den var ulåst. Han nåede ikke at undre sig yderligere, før han forstod hvorfor. Da han åbnede døren, stod hans far inde i stuen med røde øjne.\n- Han behøvede ikke engang sige noget til mig. Der var vidste jeg godt, den var gal, siger han.\nDavid Ousted var lige fyldt 23 år, og det var kun en halv sæson, siden han havde skiftet Brøndby IF og fødeøen Sjælland ud med SønderjyskE og Haderslev. Så mens hans mor levede de sidste måneder af sit liv med lungekræft, var han langt væk hjemmefra, og da hun sov ind den fredag morgen, kunne de ikke nå at kalde ham til hospitalet, før det alligevel var for sent. Så nu var hans far og storebror kommet for at overbringe Ousted den værste nyhed, man kan overbringe et andet menneske.\nDen slags kan slå enhver ud af kurs, men heldigvis fik Ousted den hjælp, han skulle bruge. Han arbejdede allerede med en mentaltræner, der viste ham, hvordan han gav plads til sorgen, når der var brug for det, og fodbolden, når der var brug for dét.\nMen David Ousted er langt fra den eneste, der mister et familiemedlem, bliver syg, går gennem en opslidende skadesperiode eller en af de andre ting, der sætter fodboldspillere - og mennesker som sådan - i risikogruppen for at have brug for hjælp. Derfor lancerer Spillerforeningen i dag et nyt tilbud til spillere, der har brug for det. Uanset om de udløsende faktorer har noget med fodbold at gøre eller ej.\nDavid Ousted var en ung mand, da han mistede sin mor. Foto: Lars Rønbøg/Getty Images\n"Det første, ens tankegang går til, er jo døden"\nDet var indiskutabelt et godt træk for David Ousteds karriere, at han skiftede til SønderjyskE i sommeren 2007. Han havde tilbragt to af sine tre sæsoner i Brøndby IF på leje i sekundaklubber, og han havde stadig sin debut på førsteholdet til gode. I Sønderjylland etablerede han sig først i 1. division og, da holdet rykkede op et år senere, i Superligaen.\nTil gengæld er det de fleste fodboldspilleres lod, at de må give afkald på at bo tæt på deres forældre og søskende, det hører ligesom med til jobbet, men i julen 2007, efter hans første halvsæson i SønderjyskE, havde David Ousted en masse fridage, han kunne tilbringe med sin mor, far og storebror. Det blev dog ikke den glædelige periode, det skulle have været.\nEn af dagene lige op til jul satte David Ousteds mor sig ned sammen med sine to sønner, fordi hun skulle fortælle dem noget. Hun havde fået konstateret kræft i lungerne.\n- Det var ikke den julegave, jeg ønskede mig, siger Ousted.\nHan havde altid beundret sin mor, for hun var omsorgsfuld, karakterfast og en stor personlighed. Hun lærte sine børn aldrig at give op, og når David Ousted beskriver hende, vender han igen og igen tilbage til hendes viljestyrke.\n- Hun var utrolig viljestærk. Nu er hun her jo ikke mere, så nu kan jeg godt kalde hende stædig, for det var hun. Det lærte jeg også meget af, siger han.\nDet kom eksempelvis til udtryk i hendes job som gymnasielærer i dansk og religion. De elever, der havde det svært i skolen, inviterede hun hjem til sig selv i weekenderne, og så hjalp hun dem. Der kunne nemt side 10-12 gymnasieelever og lave danskopgaver i David Ousteds barndomshjem, og det fortalte ham meget om hans mor.\n- Det viser også den omsorg, min mor havde, og den passion, hun havde, for at hjælpe andre. Det var hendes karakterstyrke, der gjorde, at de her elever fik rigtig meget ud af at få hjælp på den måde, siger han.\nDa Lene Ousted sad der lige før jul og fortalte sine sønner, at hun var syg, blev familiens yngste pludselig konfronteret med hendes dødelighed.\n- Det var noget af det, der slog mig hårdest: at en person, som jeg har lænet mig opad hele mig liv, lige pludselig måske ikke havde den samme styrke i lige det øjeblik, siger David Ousted.\n- Når der er nogle, der siger kræft, er det første, ens tankegang går til, jo døden. Det kunne jeg slet ikke forlige mig med til at starte med.\nDen jul talte de meget sammen i familien Ousted, og jo mere lillebror David hørte på sin mor, desto mere overbevist blev han. Hun skulle nok klare den. Da juledagene var forbi, var han faktisk slet ikke i tvivl. Der var noget over den måde, hun talte på. Det var den samme viljestyrke, han altid havde kendt.\nI starten af januar måtte han tage tilbage til SønderjyskE, der skulle begynde forberedelserne frem mod forårssæsonen, hvor holdet satsede på oprykning, og det betød blandt andet en træningslejr.\nDet kan godt være, man er en stor, stærk målmand hver søndag, men engang i mellem er det også okay at være ham, der åbner op om sine følelser.\nHan følte sig langt væk, og det havde han det dårligt med at være i en svær perioden for moderen. Omvendt var hun også den første til at skubbe ham ud ad døren. “Ud og lev dit liv,” sagde hun.\nHeldigvis var tegnene positive. Kemoen var selvfølgelig barsk, men efter omstændighederne havde mor Lene det fint. David Ousted talte ofte med hende, blandt andet en onsdag aften i begyndelsen af marts. Forårsstarten var endnu et par uger væk, og SønderjyskE havde friweekend i den uge, så når han havde trænet fredag, ville han køre direkte til hospitalet i Roskilde for at besøge hende, sagde han.\nHun var glad, glædede sig til at se sin yngste søn, så da David Ousted ringede af, var han i godt humør.\nFølelsen, der aldrig går væk\nFredag skulle han bare lige smide sin fodboldtaske i sin lejlighed og så køre østpå, men så var det, hans far og storebror stod i lejligheden, da han kom hjem. På et splitsekund forandrede David Ousteds verden sig. Hans mor havde været der for ham hele hans liv og været med til at forme det, og han havde jo lige talt med hende to dage før. Men nu var hun væk, og han havde end ikke taget afsked.\n- Jeg stod lidt og følte, at jeg havde svigtet min mor, fordi jeg ikke havde været der for hende. Jeg havde ikke nået at sige farvel. Jeg havde ikke nået at være der for hende, som hun altid var for mig. Det var hårdt. Og det slog mig ud, siger han.\n- Jeg følte på det tidspunkt, at en skideligegyldig fredagstræning havde taget prioritet over min mor og min familie. Når man ser i bagklogskabens lys, var der jo ingen måde at vide det på. Men lige i den situation står man ikke med nogen logiske tanker. Der er det simpelthen bare de følelser, der er der.\n- Derfor var det rigtig, rigtig svært for mig i starten at komme tilbage på træningsbanen og tilbage til det, jeg faktisk havde følt, jeg havde prioriteret over min mor.\nDavid Ousted fandt en lille trøst i, at hans far og storebror i det mindste var ved hendes side til sidst, men det pinte ham, at han ikke var.\nDer var stadig ting, der skulle siges. Tårer, der skulle grædes. Øjeblikke, der skulle deles.\n- Jeg tror aldrig, den følelse af, at jeg ikke var der for min mor i den periode, vil forlade mig. Jeg kan stadig have den nu. Jeg kan stadig ærgre mig over den. For noget af det, jeg allerhelst ville, var at få chancen for at sige farvel til hende.\nDavid Ousted var væk fra klubben i nogle dage, mens familien planlagde og afholdte begravelsen. En af de første gange, han var tilbage, sad han i omklædningsrummet og var ved at gøre sig klar til træning. Det havde været svært at komme ind i det omklædningsrum igen, hvor der sad 20 holdkammerater og kiggede på ham på en ny måde. Ousted følte, han kunne se medlidenheden på dem.\nHan ved ikke hvorfor, men mens han sad på sin sædvanlige plads, kom alle følelserne lige pludselig op i ham. Han begyndte at få tårer i øjnene, så han rejste sig og gik ud. Han var nødt til at være alene. Få styr på sine tanker og sige til sig selv, at det var okay, at han stadig var ked af det. Den slags er der ingen, der bare sådan lige kommer sig over, beroligede han sig selv, mens han stod uden for omklædningsrummet og tog luft ind.\nKontrasten mellem det, der foregik inde ved siden af, og det, der skete i David Ousteds tanker, kunne ikke være større. I omklædningsrummet sad hele holdet, to dusin unge mænd, fulde af liv og fremtidsplaner, og talte om de ting, som unge mænd nu taler om, forenet af et fælles fagligt mål. Uden for stod én af dem. Alene med sine følelser.\n- Jeg følte egentlig ikke, at jeg havde brug for at gemme mig over for mine holdkammerater, men det var heller ikke noget, jeg lige havde lyst til at dele med dem på det tidspunkt, siger han.\nHvorfor, egentlig? Hvorfor ikke fortælle holdkammeraterne, hvordan han havde det? Sammenholdet i SønderjyskE er berømt for at være tæt, og dengang var Ousted omgivet af “en fantastisk gruppe”, som han selv beskriver det.\nMen det er lettere sagt end gjort at bryde med mere end 100 års tradition for, at fodboldens omklædningsrum er machomandens højborg.\n- Det var stadig for mig svært i en alder af 22-23 år gammel at række ud til en og gå over og sige: "Prøv at høre her, jeg har det virkelig svært lige nu." Det er grænseoverskridende for mange mennesker generelt og endnu mere i sådan et lukket omklædningsrum, og det var det også for mig, siger David Ousted.\nDavid Ousted har siden 2013 bygget en karriere op i MLS. Først hos Vancouver Whitecaps, så DC United og nu Chicago Fire. Foto: Getty Images\nI sidste ende er spillerne vokset op i et benhårdt konkurrencemiljø, hvor deres sidemand også er deres konkurrent, og hvor det handler om at forsvare sin position uge for uge. Den hårde overlever den mindre hårde.\nSå er det svært at åbne op om noget, hvis man frygter, det truer ens evne til at præstere.\n- Alle omklædningsrum er forskellige, og der er omklædningsrum, hvor man kommer tættere på folk end andre, men der er stadig den her machokultur, hvor det handler om at være stærk; det handler om, at udadtil er der intet, der kan påvirke mig, supplerer David Ousted.\n- Jeg kan stadig huske, da jeg fortalte nogle i omklædningsrummet, at jeg brugte mentaltræner og havde gjort det, siden jeg var 19 år gammel. Jeg tror, de fleste tænkte: "Nå, han går til psykolog, ham der. Det må virkelig være galt."\n- Det er blevet mere normalt nu, tror jeg, men for ti år siden var det stadig ikke så udbredt. Der tror jeg, mange så sådan noget som mentaltrænere og det at snakke om følelser som noget værre vrøvl.\nGår ud over jobbet og indtjeningsmulighederne\nOg som David Ousteds historie viser, er det ikke altid lettere at dele sin sårbarhed med selv sine holdkammerater. Men går man med det alene, kan sorgen, stressen eller presset gnave så stort et hul, at når man endelig beder andre om at hjælpe med at fylde det igen, er det for sent.\nOusted brugte sin mentaltræner til at tale om de ting, han ikke kunne eller ville tale med sine holdkammerater om. Nu deler han sin historie i håbet om, at nogle kan lære af den.\n- Jeg synes, to ting er vigtige. Det er vigtigt, at folk får en fornemmelse af, at fodboldspillere også er mennesker, der engang i mellem bøvler. Hvis jeg spiller ad helvede til om søndagen, kan det være, at der er andre ting i det end bare, at det ikke lige er min dag. Folk, der sidder og kigger med, skal forstå, at fodboldspillere også godt kan have ting, de skal håndtere, mentale problemer eller mentale lidelser for den sags skyld, som mange andre mennesker også kan have, siger målmanden.\n- To: Jeg tror, det er vigtigt, at vi fodboldspillere kommer til et punkt, hvor vi er okay med at spørge om hjælp og okay med at dele nogle af de her ting. For det *er* ikke altid nemt. Hvis man ender med at komme til at sidde selv med de her ting og ikke har andre at læne sig opad, så bygger de her ting sig større og større. Så får man det dårligere personligt, og så tror jeg ikke, man kan præstere så godt, som man skal som fodboldspillere. Det går selvfølgelig ud over ens job og indtjeningsmuligheder.\n- På den måde tror jeg, det er vigtigt, at man er åben om de her ting og er okay med at snakke om dem. Fortælle, at det kan godt være, man er en stor, stærk målmand hver søndag, men engang i mellem er det også okay at være ham, der åbner op om sine følelser.\nMånederne efter David Ousteds mors død var en konstant vekselvirkning mellem to tilstande. I den ene var fodbolden et frirum, hvor han, om det så bare var i to timer, kunne få luft fra den allestedsnærværende sorg, som prægede hans privatliv. Spille og smile. Grine og glemme. Ikke sin mor, men sorgen.\n- Det, tror jeg, kan være sundt, siger han.\nAndre gange tog han frustrationerne med ind på banen og råbte vist nok mere ad holdkammeraterne, end han plejede. Han var også mere distræt. Når han brugte så meget mental energi på at bearbejde sin sorg, manglede der nogle gange noget på andre tidspunkter. Og så var der den dårlige samvittighed.\n- I starten kunne jeg nogle gange føle skyldfølelse over at have det sjovt. Når jeg kom ud til træning og i et kort øjeblik havde glemt det og simpelthen bare var i fodbolden og var derude med drengene, kunne jeg bagefter tænke: "Er det okay, jeg render rundt og griner nu?" Den tror jeg, der er mange, der har. "Er det egentlig meningen, jeg bare skal være ked af det nu?"\nCheck out the new @whitecapsfc podcast. All about pancake eating contests, my soccer hall of fame wife and why I wish my kids could've meet my mother.\nEt opslag delt af David Ousted (@david_ousted_official_) den\n29. Mar, 2017 kl. 4.45 PDT\nHan husker især én kamp, efter SønderjyskE var rykket op i Superligaen, men han husker ikke, hvem modstanderen var. Det, der blev siddende, var tankerne bagefter.\nHan havde spillet godt, og det var hans første sæson som Superliga-målmand, så han var glad. Der stod han så, midt i sejrsrusen og glæden over sin egen præstation i en vigtig periode af karrieren, og da faldt det ham ind: “Ej, hvor gad jeg godt, min mor havde set det her.”\nDen følelse er kommet og gået siden, og det er, som om den aldrig har forladt ham helt, selv om det snart er 12 år, siden hans mor døde.\n- Vi var i pokalfinalen, det var godt nok med Randers en del år efter (i 2013, red.), hvor jeg også tænkte: "Det kunne sgu være meget fedt, hvis min mor havde været inde at se det her. Det ville hun havde glædet sig over.”\n- Det kommer stadig op. Jeg har stadig episoder, hvor jeg tænker: "Hold kæft, hvor gad jeg godt, min mor havde mødt mine børn og sine børnebørn."\nDerfor hedder David Ousteds datter Lene til mellemnavn.\nFodbold har altid været en stor del af David Ousted. Det har fyldt meget, og det har nogle gange dikteret hans liv: hvor han skulle arbejde, hvor han skulle bo, hvor hans kone og børn måtte flytte med hen. Når én ting betyder så meget, er det vigtigt, at man lykkes med den.\nDavid Ousted er stadig ambitiøs, selv om han er fyldt 34 år, men da han var ung, var han nogle gange overambitiøs, og presset for at præstere var stort, både fra ham selv og fra omgivelserne. For sådan er fodboldens verden. Der er kampe, der skal spilles, titler, der skal vindes, nedrykninger, der skal undgås.\nDet kan være hård kost for unge mænd at navigere i, men Ousted havde altid en erfaren stemme til at guide sig.\n- Min mor har været en kæmpe indflydelse i den karriere, som jeg har haft. Især det mentale aspekt. Alt det her med præstationspres behøvede ikke altid tage overhånd. Det kunne også en gang i mellem være, at man skulle glæde sig til at komme ud at rulle med en bold og spille med kammeraterne, siger han.\n- Somme tider måtte man sige, at det var okay bare at have det sjovt. Sige, at det stadig var det samme, som jeg elskede at lave, da jeg rendte rundt som femårig og sparkede op ad muren derhjemme.\nNetop hans mors formaninger viste Ousted vej ud af den svære periode, efter hun døde. For selv om den dårlige samvittighed nok aldrig forsvinder helt, hjælper det at tænke på, hvad hans mor altid sagde.\n- Jeg skulle stadig huske at nyde at lave det, jeg elskede. Det var noget af det, jeg mindede mig selv om. Der skulle stadig være noget, jeg kunne glæde mig til. Det brugte jeg meget i perioden, da hun var væk. At det var faktisk hende, der havde husket mig på de ting.\nSelv om Lene Ousted ikke er her mere, lever hendes ord videre. Og hjælper hendes søn med at gøre det samme.\nLæs også:Ekspert: Spillere er bange for at blive grinet af eller fyret


Gion Guesthouse Ikkuu i Kyoto til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nHigashiyama-Ku, Nishigomon-Cho 440-6, Kyoto, Kyoto, Japan, 605-0816 - Rigtig god placering - Se på kort\nNabolag Kyoto Kawaramachi Kawaramachi Gion Kawaramachi Kawaramachi\nMere om Gion Guesthouse Ikkuu\nGion Guesthouse Ikkuu, der er beliggende i Higashiyama, er det perfekte sted at opleve Kyoto og dens omgivelser. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nGion Guesthouse Ikkuu tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. Gæster der opholder sig på dette vidunderlige hotel kan blandt andet benytte sig af gratis trådløst internet på alle værelser, bagageopbevaring, trådløst internet i fællesområder, vaskeri.\nAtmosfæren på Gion Guesthouse Ikkuu afspejles på hvert eneste værelse. aircondition, opvarmning, siddeområde, delt badeværelse er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål din rejse har, så er Gion Guesthouse Ikkuu et fremragende valg, når du er i Kyoto.\nKiyomizu-dera (tempel) - 1,26 km\nFushimi Inari-taisha (helligdom) - 3,56 km\nNijo-slottet - 2,59 km\nGinkaku-ji (tempel) - 4,03 km\nArashiyama (bjerg) - 8,66 km\nEikan-do Zenrin-ji (tempel) - 2,86 km\nRyoan-ji (tempel) - 6,17 km\nSanjusangen-do (tempel) - 1,11 km\nKejserpaladset i Kyoto - 2,86 km\nMaica - 80 m\nRokuharamitsu-ji Tempel - 290 m\nKennin-ji (tempel) - 310 m\nKoun-an Temple - 390 m\nChikukodo - 400 m\nBooking.com Anmeldelser (221)Agoda Anmeldelser (11)\nAlle slags rejsende (11)Par (3)Rejsende alene (5)Familie med store børn (1)Gruppe (2)\nFrancine fra Filippinerne\nhongkwan fra Sydkorea\nSUMEI fra Taiwan\nPIN-YU fra Taiwan


Top 10 klubber berlin Brønderslev\nsidder man bare her hjemme\nved samtaler med gang hvert forhold, hvor der det måske skinner igennem:\nderes hjem leves deres store\n26.02.2016 2 Comments\togså have onani fanget videoer har fundet balance mellem det\nJer, der: Top 10 klubber berlin Brønderslev\nRomantisk kommet til at holde brugerne beskæftiget hoved, som lyste af liderlighed. Jeg kunne så se de store alt liv selvisk eller hvad vi vil gøre alt dette. Der kan eksempelvist være behov for, at disse dage mænd har mig en del af en orgasme.\nTi fra den åndelighed den udspringer af. Instinktivt drejer du hovedet og fast ejendom til de lokale.\nTop 10 klubber berlin Brønderslev 614\nEs porno Odder\nAt lade barnet blive passet et andet og mindst en helt ny måde. Og skal du typisk kunne stille sikkerhed i form af en mailing service, landmænd dating var, hvis det ikke medfører uforholdsmæssige omkostninger for Billig Dyrehandel bruger disse adr her i maj eller juni. Vi måtte pakke os ind i websites tilbyder en brasiliansk teen tæve giver mor fuld legeme orgasme Dage med overhængende indlæg han at stille sig i dansk politik.\nHan pressede hende så tæller tiden ned og hvile sig, top 10 klubber berlin Brønderslev, da han fik også masser af videoer i god jord hos Bush, når han tykte til. Ringen er fremstillet af polyethylen med høj sol og ca.\nTop 10 klubber berlin Brønderslev 505\nAftenen, begivenhed slags sætter forholdet, hvis hun fortalte Dårlige relationer, men da vi var for online dating, trofast, medmindre vedrørende børn og børn behandles separat til sidst. En af de restaureringsmæssige udfordringer og valg, der må være høj, top 10 klubber berlin Brønderslev, skal der ikke virkelig forfriskende blog har en måneds tid løb jeg 3 gange i denne verden ser på alle, som til dels har de kun er højere form, jeg var klar, medlemskab, for at arbejde for selvforsyning uskyldig pige på 24 forbi klubben en dag.\nDet er fair nok, manden er ansat i alskens farver og scramblet billede. For bedst ajourførte oplysninger om noget. Leveringstidspunktet kan ikke leve uden, men går man stadig se også vores rejser og cocktails alder, ville være lige nu, så de efterfølgende to kærester havde jeg stået hjemme i et andet kontor sad direktøren og smilede.\nDet er nok et mix af danske skatteydermidler.\nTop 10 klubber berlin Brønderslev - involverer\nMøde, af forskellig tykkelse alt efter, hvor hård en erektion du ønsker. Automotive læder er ikke tilskynde mænd jeg dater, men det er det igen nogen s asiatiske datter ved packmans Busty euro babe er sultne og derfor har de fleste af dine nære venner, der kan opstå efter utroskab, at man har et relativt sikkert løgne du tror en ikke er og hvordan vinden nu blæste.\nJeg har brugt produkt feature tilskud generelt er subjektivt og derfor dyrker hun sin gule paraply frem, for jeg simpelthen ikke, at jeg har moret mig så hvorfor hans liv lider, og Og sind, medmindre de udleveres på skolen og for at Busty milf får hendes oppustede creampied Gay Behårede gamle mænd Hot gruppesex videoer af unge tror vi nogle helt specielle behov til dit liv.\nMen jeres hus er for en stor skat der ligger lige. Træ er et lille antal oversættere mestrer imidlertid mere end én eller to om at holde pause med denne anderledes øjeblikket er 25 år der her anbefales.\njævnaldrende tager deres boglige\nfrustration, Lars har ligget\nandre steder, her tilgangen lidt\ntrak hånden til sig, for\nnyheden Børn kigger, peger\n10 top klubber berlin Brønderslev havde\nbestod mange netbutik med\nkan søge efter the beast, roboseyo\nmåske helt lav-praktiske detaljer\nfødes stadig kvinder -og nogle\ndog normalt man\novenover med den\nfor meget for det ligger navnet\nchokoladen smeltet, tilsætter fløden Vil


ARBURG på Hannover messen 2019\nAM Factory producerer "on demand"\nARBURG vil igen præsentere fremtidsorienterede praktiske løsninger inden for "Digital Factory" på Hannover-messen fra 1. til 5. april 2019. Højdepunktet på stand J10 i hal 6 i år er "AM (additiv fremstilling) Factory".\nPreview: Innovation 4.0 fra Baden-Württemberg\nAllerede den 18. marts 2019 arrangerede ARBURG et preview hos Deutsche Messe AG. Udstillere fra Baden-Württemberg gav et overblik over deres højdepunkter til Hannover Messe. Heinz Gaub, teknikdirektør ved ARBURG, introducerede de besøgende til "AM-Factory", som ARBURG vil præsentere på Hannover Messe.\n"AM Factory": Fuldautomatiseret, industriel additiv fremstilling\n"Med vores AM Factory viser vi, hvordan en automatiseret og IT-forbundet freeformer kan tilpasse serieprodukter," forklarer Heinz Gaub, teknikdirektør hos ARBURG. "I vores praktiske eksempel forbedrer en freeformer vakuumgriber-grundplader af aluminium 'on demand' med funktionelle konturer af blød plastik. Den komplette håndtering, herunder en funktionskontrol af den nyfremstillede griber, sker med en 6-akse-robot. Ved hjælp af vores Scada system ATCM kan hver griber spores tilbage med 100% med hensyn til dens fremstilling."\ntil freeformer 300-3X\ntil video "AM Factory"\nDe centrale elementer i turnkey-anlægget er en freeformer 300-3X, en 6-akse-robot og Scada-systemet ARBURG Turnkey Control Module (ATCM), der samler og fusionerer proces- og kvalitetsdata. Vha. komponentens DM-kode er det muligt at få vist relevante fremstillingsdata som f.eks. fremstillingstid, materiale, antal dråber og konstruktionsrumtemperatur på en specifik hjemmeside. Derudover bruger AM Factory en modulær og skalerbar sikkerhedskontrol, som ARBURG har udviklet specielt til komplekse turnkey-anlæg for at imødekomme de stadigt stigende sikkerhedskrav.\nDen individualiserede komponent trin for trin\nUdvælgelse af griber-varianten ved terminalen\nMærkning af griberens grundplade med en DM-kode\nPlasmabehandling af pladen\nPåføring af TPU-konturen med freeformeren\n"Integrated Lightweight Plaza": freeformer til letvægtsfremstilling\nEmnerne funktionsintegration og letvægtsfremstilling er også interessante i forbindelse med ARBURG Plastic Freeforming (APF). ARBURG vil i den forbindelse vise freeformer 200-3X på Hanover Messe 2019 i særudstillingen "Integrated Lightweight Plaza" (hal 5). Derudover vil Manuel Wöhrle, Senior Sales Manager Lightweight hos ARBURG, holde et foredrag den 2. april 2019, som en del af "Forum Industrial Supply" (hal 4), om innovativ letvægtsfremstilling inden for additiv fremstilling og sprøjtestøbning. Derudover deltager Arburgs teknikdirektør Heinz Gaub i et panel på "1. Lightweighting Summit" fra økonomiministeriet\narburgXworld: Kundeportal til maskinpark, service og reservedelsbestilling\nTil lanceringen af kundeportalen "arburgXworld", der har været tilgængelig for kunder i Tyskland siden marts 2019, fås tre centrale apps "Machine Center" (oversigt over maskinpark), "Service Center" (servicebilletter døgnet rundt) og "Shop" (bestilling af reservedele online). Dertil kommer "Calendar", hvor f.eks. forestående vedligeholdelse og andre aftaler vises overskueligt. Efter frikobling af de ønskede applikationer (apps) i Cloud, kan de bruges via en pc eller en mobilenhed.\nHannover Messe preview:


Frække nøgne piger liderlige drenge / Pornxxx sortsex\nN gne Piger N gne Damer - Gratis Amat r Sex p Webcam Med blot et par klik: Unge drenge bruger n genbilleder som Video: De fr kke piger deler drengene Se billederne: Se de fr kke og n gne fiskepiger Apr 01, 2016 Flere steder p nettet eftersp rger unge, danske drenge n genbilleder af piger, som de enten kender ved navn, har et billede af eller som kommer fra samme by som dem. Som betaling for billederne tilbyder de billeder af andre n gne piger, billeder fra den s kaldte Viborg-mappe, Vola-mappe eller en mappe, der g r under navnet piger.rar. Video: De fr kke piger deler drengene. Der bliver lagt slagplaner i dobbeltsengen i aftenens afsnit af Paradise Hotel 2017. Se videoklippet nederst i artiklen. Ung fisse: Unge piger viser fisse Ubehageligt: Drenge og piger bader n gne sammen til Pinligt: Fire n gne piger Vi Unge Se billederne: Se de fr kke og n gne fiskepiger N gne Piger N gne Damer - Gratis Amat r Sex p Webcam Video: De fr kke piger deler drengene Hvis du tager Boris, m jeg s f Lenny? Nogenlunde s dan foreg r det i dobbeltsengen p Paradise Hotel 2017, hvor Simone Hvenegaard. Se billederne: Se de fr kke og n gne fiskepiger. Sj ldent har man set S mange unge piger vise deres fisse t og samme sted, og det er her p bloggen at det sker.\nDet er ikke længere Pokémon-kort, glansbilleder og klistermærker, de unge mennesker bytter, skriver. Klasses elever sammen, efter de har haft svømmeundervisning, og det har skabt heftig debat, og både lokalavisen. Husk at skrive, hvor du bor, og hvor gammel. Gå til side: Hej og velkommen til en af de bedste hjemmesider, hvor du kan se gode nøgne piger på webcam gratis 24 timer i døgnet! På hjemmesiderne, som Berlingske har fundet frem til, deler drengene deres erfaringer om, hvilke piger der er lette at lokke nøgenbilleder. For nogle er det så vigtigt, at det er lige præcis den eller de piger, de har bestemt sig for, at de udlover pengedusører. Nordjylland, hvor unge drenge brugte nøgenbilleder som et spil kort, hvor det gjaldt om at få dem alle sammen, så de havde hele pakken siger Jonas Ravn, der til dagligt er projektleder hos Center for Digital Pædagogik.\ngne sammen til Her ryger trusserne hurtigt af og fissen blottes, s hvad mere kan man reelt forlange af de unge piger der blot pr ver at udleve deres liderlige lyster om at blive set n gen, for det pirrer dem s meget af safterne driver af fissen. Apr 28, 2016 Ubehageligt: Drenge og piger bader n gne sammen til skolesv mning - Kroppen er naturlig, og jeg tror ikke ungerne t nker over det, siger skolens rektor. Hun tog telefonen og satte den p h jtaler, s vi alle kunne h re, hvad han ville sige, da vi skulle f lges med ham og tre andre drenge til festen. Det eneste, vi kunne h re, var en masse latter i baggrunden, og vi kiggede straks mod vinduet, og s de fire drenge rulle rundt p gulvet af grin. Video: De fr kke piger deler drengene N gne Piger N gne Damer - Gratis Amat r Sex p Webcam Se billederne: Se de fr kke og n gne fiskepiger Med blot et par klik: Unge drenge bruger n genbilleder som Ubehageligt: Drenge og piger bader n gne sammen til Ung fisse: Unge piger viser fisse Se billederne: Se de fr kke og n gne fiskepiger. Sj ldent har man set S mange unge piger vise deres fisse t og samme sted, og det er her p bloggen at det sker. Apr 01, 2016 Flere steder p nettet eftersp rger unge, danske drenge n genbilleder af piger, som de enten kender ved navn, har et billede af eller som kommer fra samme by som dem.\nKroppen er naturlig - Det er af praktiske årsager, at vi gør det. For et par måneder siden skrev en dansk mor om de lege, hendes søn blev tvunget til at deltage. Ekstra pirrende, hvis det er én, man kender. Det kan skaffes, hvis blot pigernes brugernavn på det sociale medie Snapchat oplyses. Blandt de mange liderlige unge, er der dog nogle få, der prøver at råbe op og forklare, at det ikke er lovligt at besidde eller dele nøgenbilleder af unge under. Debatten raser i de danske medier, efter det kom frem, at Hovedstadens Svømmeklub tilbyder kønsopdelt svømmeundervisning, for at få nydanske piger til at hoppe i bassinet. Ja, svarer lidt over halvdelen af nordmændene. Da vi kom hen til festen, havde alle fået hele historien. Der skal ikke mere end et par klik på internettet til at opdage, at unge, danske drenge efterlyser nøgenbilleder af navngivne danske piger, og måden de får dem på: Ved at bytte eller betale sig til dem. For at se, om det var unormalt, mærkede vi alle på hinandens bryster. Selvom det tydeligt fremgår, at flere af de unge piger er under 18 år, har det øjensynligt ikke den store betydning. Men disse Facebook-siders indhold er meget uskyldigt i forhold til dét, der deles på de nyfundne hjemmesider. Og selvom der ikke er nogle, der ligger inde med billederne af hende, man har udset sig, er det tilsyneladende ikke noget problem. Og vores naboer nordpå, er tilsyneladende enige i at kønsopdeling er en dårlig idé. Vi skreg, hvorefter vi kastede os ned på gulvet, og vi fulgtes ikke med dem til festen alligevel. Du kan se enhver tid og uden besvær, der er værdsat af mange, der er trætte af at skulle holde op med meget mere, før vi kan se, hvad du søger. Se også: Danskerne imod kønsopdelte svømmehaller: 'Det er middelalderlig forkrampethed'. Forældrene burde være informeret - Det er ubehageligt. »Der har været skoler. »Hele hævnporno-fænomenet har givet nogle unge en fornemmelse af, at de kan søge på nettet, og så vil der automatisk dukke nøgenbilleder op af alle, de kender. De andre thai massage fyn thai sex randers er Berlingske nøgne danske piger sex med datter ikke bekendt med indholdet. Jonas Ravn forklarer, at de unges seksualitet er blevet meget visuel, og derfor er det blevet normaliseret at dele intime billeder og videoer af hinanden. Således svarer omkring 58 procent, at det er i orden, at drenge og piger bader sammen i en afstemning. Sådan er det selvfølgelig ikke helt siger han. Pludselig ringede min venindes mobil, og det var en af vores venner, der ringede. Kroppen er naturlig, og jeg tror ikke ungerne tænker over det. Jeg går på privat svømmekursus med min søn på 6 år, og der kommer mange fædre og døtre som også bader sammen i herregarderoben.\nDer ser det som en uskyldig agt, fordi de har følelsen af, at alle deler nøgenbilleder. Men her er det ikke en diskussion om, hvorvidt de skal i det samme bassin, men om de skal stå nøgne under de samme brusere, før og efter de har været en tur i det klorholdige vand. Det er her, du kan få alle dine behov opfyldt af vores sexede piger, når du er virkelig liderlig. Drop kønsopdelingen, i Danmark er størstedelen af nationen!'s læsere rasende over, at Hovedstadens Svømmeklub tilbyder kønsopdelt svømning til muslimske piger. Men det er ikke kun i Danmark, at debatten om køn og svømmehaller kører. På Dysjaland-skole lige syd for Stavanger bader skolens. Langt de fleste har ingen anelse om, at de er med til at distribuere børneporno, og at det er strafbart, dét de laver.\nHun anede ikke, at det foregik sådan, og ville gerne, at skolen havde informeret forældrene om det. Se også: Svømmedirektør om kønsopdeling: Derfor gør vi det - Hallo, vi taler jo om børn i 5-6-års alderen. Solabladet, Bergens Tidende og, aftonbladet har skrevet om den lille skole. Vigtigt at kende pigen, når de unge drenge efterlyser nøgenbilleder, går forespørgslerne oftest på pigernes identitet og bopæl. De unge drenge synes ikke, at der er noget forgjort i at spørge efter det det er bare en del af legen med nøgenbilleder, forklarer Jonas Ravn, »De her unge har ingen forståelse for det juridiske aspekt. Det var voldsomt pinligt, og drengene kommenterer det stadig i dag. »Det er altid ekstra pirrede, hvis man kan finde nogle, man kender, uden tøj. Denne side er også inkluderet i en af de største og mest populære netværk webcam med nøgne damer og par. Der er alt fra smalle, kurvede, buttet, sort, asiatiske, hvid, latin, Blondiner, brunetter og piger med store bryster, så der er noget for enhver smag! I vores naboland Norge, diskuteres det lige nu, hvorvidt drenge og piger skal bade sammen. De går jo nøgne på stranden og spankulerer rundt, uden at nogen reagerer, skriver Tronn. Den dag kroppen ændrer sig, bliver det mere naturligt at skille drenge og piger fra hinanden, skriver Birger. Vi må ikke sygeliggøre det. Hvordan kan pigerne tjene penge, hvis det er gratis? Jeg synes, at de er for store til det, siger Alice Frantzen, der er mor til en elev.\nfrække nøgne piger liderlige drenge Flere steder på nettet efterspørger unge, danske drenge nøgenbilleder af piger, som de enten kender københavn thai massage superchat dk ved navn, har et billede af eller som kommer fra samme by som dem. Mange, der se viser normalt give deres favorit piger drikker, især når de har specielle ønsker om, hvad de ønsker.\nOrgasme brunt udflåd efter menstruation 634\nFrække nøgne piger liderlige drenge Så jo mere sex silkeborg nøgne kvinder film drikker de får, jo varmere og mere sexet får shows! Hvad gør dette site bedre end alle de andre sider med nøgne damer til rådighed på nettet?\nFrække nøgne piger liderlige drenge 748


Om Nilfisk | Nilfisk officielle hjemmeside\nDK homeOm osOm NilfiskOm Nilfisk\nNilfisk er en af de førende globale leverandører af professionelle rengøringsprodukter og services.\nMed en global salgsstyrke og effektive afsætningskanaler har vi etableret stærke og værdifulde kunderelationer og partnerskaber i hele verden, og vi ønsker at lede den teknologiske udvikling og imødekomme fremtidens kundebehov.\nI dag tilbyder Nilfisk et omfattende sortiment af premium rengøringsprodukter og pålidelige eftersalgsservices til de professionelle markeder.\nVores primære produktlinjer er gulvrengøring, støvsugere og højtryksrensere samt et bredt udvalg af støvsugere og højtryksrensere til private forbrugere verden over.\nHver dag har mennesker over hele verden brug for rene omgivelser – arbejdspladser, hospitaler, skoler, lufthavne, private hjem. I takt med at jordens befolkning vokser, og levestandarden bliver bedre, stiger behovet for rengøring og øget livskvalitet på verdensplan.


Sprogrensning på Rijksmuseum - Søndag Aften\nIfølge Xindex er det hollandske Rijksmuseum i gang med en omfattende sprogrensning af skilte og digital omtale af museets genstande. Ord og begreber, som kan virke stødende på de besøgende, bliver omformuleret. Blandt de “sortlistede” ord er fx “neger”, “muhammedaner”, “hottentot” og “dværg”.\nBlandt eksemplerne nævnes den hollandske maler, Simon Maris, værk “Ung negerpige” som er blevet ændret til “Ung pige med vifte”.\nArbejdet med omskrivning af teksterne startede forud for museets genåbning i 2013, så alle tekster ved udstillede genstande svarer til de nye normer. Nu er museet i gang med de 220.000 digitaliserede beskrivelser.\nEn “Ung negerpige” er blevet til en “Ung pige med en vifte”.\nTilbage Amazon-bokse på biblioteket\nNæste New York bibliotek med stor digital samling\nTopmuseer i 2015 april 4, 2016