Samfundsansvar 2 Samfundsansvar i DSB 3 Samfundsansvar i et strategisk perspektiv Samfundsansvar 5 Klima og Miljø 6 Samfundsansvar i DSB PDF\nDownload "Samfundsansvar 2 Samfundsansvar i DSB 3 Samfundsansvar i et strategisk perspektiv Samfundsansvar 5 Klima og Miljø 6 Samfundsansvar i DSB 10 7"\n2 Samfundsansvar i DSB 2011\n3 3 Samfundsansvar 2 Samfundsansvar i DSB 3 Samfundsansvar i et strategisk perspektiv Samfundsansvar 5 Klima og Miljø 6 Samfundsansvar i DSB 10 7 Kunder Samfundsansvar i et strategisk perspektiv 12 9 Ansvarlig leverandørstyring Miljø og Klima Medarbejdere Kunder Samfund og etik Ansvarlig leverandørstyring 17 Medarbejdere 20 Nøgletal Samfund og etik 19 Anvendt regnskabspraksis 22 Miljønøgletal Nøgletal 24 Anvendt regnskabspraksis 27 Miljønøgletal\n5 Samfundsansvar 5\n6 6 Samfundsansvar i DSB Det er DSB s ambition, at bæredygtige, kollektive rejseformer skal være danskernes naturlige valg. Det kalder vi Rejse med omtanke. En omtanke for miljøet, samfundet og sig selv. DSB s fokus på samfundsansvar i 2011 DSB s finansielle udfordringer har i væsentlig grad præget de forretningsmæssige beslutninger i Derfor har beslutninger om forretningsmæssige tiltag i første omgang fokuseret på at skabe et DSB i balance. Dermed opnår DSB det nødvendige økonomiske fundament for fortsat at udøve et aktivt samfundsansvar med særligt fokus på at skabe bæredygtige kollektive rejseformer, der er tilpasset såvel de miljømæssige, samfundsmæssige og forretningsmæssige behov. Rejse med omtanke Med transport af mere end kunder hver dag har DSB en vital samfundsmæssig opgave. Toget har lavere energiforbrug pr. personkilometer end bilen, og en stor del af togene har mulighed for at køre på strøm produceret fra vedvarende energi. Jo flere der vælger toget, desto bedre bliver togets miljømæssige potentiale udnyttet. I relation til samfundsansvar er DSB mere end en transportvirksomhed med et produkt toget - som kan løse en del af Danmarks CO2-udfordring. DSB vil som en af Danmarks større arbejdspladser gerne bidrage til den positive udvikling i samfundet både i forhold til miljø, etik, arbejdsstyrken og i forhold den sociale udvikling af samfundet. DSB tilsluttede sig derfor i 2009 FN s Global Compact og arbejder målrettet for at leve op til de 10 principper for ansvarlig virksomhedsdrift, som initiativet foreskriver. Ansvarlighed er også en af DSB s centrale værdier. I DSB betyder ansvarlighed en sund forretningsmæssig udvikling af virksomheden, ansvarlig leverandørstyring, socialt ansvar for medarbejdere og samfundet og naturligvis en hensyntagen til miljøet. I denne rapport kan du læse om, hvordan der i 2011 har været arbejdet med DSB s samfundsmæssige ansvarlighed i relation til klima og miljø, kunder, medarbejder, leverandører, det omkringliggende samfund og etik. Af rapporten fremgår også, hvilken strategisk tilgang der er lagt for arbejdet med samfundsansvar, målsætninger samt de indsatser og resultater, der er opnået i DSB i God læselyst Jacob Kjær Konstitueret administrerende direktør\n7 7 Samfundsansvar i et strategisk perspektiv DSB ønsker at tage et aktivt medansvar for samfundsmæssige udfordringer. Ansvarlighed over for DSB s kunder, medarbejdere, samfundet og miljøet er en integreret del af DSB s forretning og drift var et udfordrende år for DSB 2011 har på mange måder været et udfordrende år for DSB på grund af problematikken omkring DSBFirst. Udfordringerne har medført reetablering af et solidt grundlag for den videre forretningsmæssige udvikling af koncernen. Som konsekvens har der været fokus på de aktiviteter, der er fundamentet i et arbejde med samfundsansvar. DSB vil have orden i eget hus samtidig med, at det forretningsmæssige fokus sikrer grundlaget for den fremtidige forretning. Konkret har DSB arbejdet med udformning af et sæt etiske regler, ansvarlig leverandørstyring, strategiske partnerskaber og forbedring af datavaliditet. Det strategiske afsæt for samfundsansvar På baggrund af interviews med DSB s chefer og ledere samt interessenter besluttede DSB s ledelse i 2008 at systematisere arbejdet med samfundsansvar i 5 overordnede områder: Miljø og Klima, Kunder, Medarbejdere, Leverandører samt Samfund og Etik. For hvert område er der udarbejdet en målsætning. De 5 områder, målsætninger, indsats og resultater for 2011 er beskrevet i de efterfølgende afsnit. Fokusering i DSB s arbejde med samfundsansvar For at sikre en tydelig sammenhæng mellem DSB s forretningsmæssige mål og arbejdet med samfundsansvar, skærpede DSB i 2010 yderligere fokus i arbejdet med samfundsansvar. Det blev til en strategi for samfundsansvar. Strategien afspejler de 5 områder og er præget af en forretningsorienteret tilgang. Det betyder, at DSB vil prioritere og udvikle de områder, hvor DSB kan varetage sit samfundsansvar i kraft af produktet (toget) og virksomhedskulturen. Arbejdet med samfundsansvar skal være afspejlet i de forretningsmæssige mål, og der sigtes mod, at arbejdet med samfundsansvar giver forretningsmæssige fordele. Samtidig skal DSB være en ansvarlig virksomhed, der har orden i eget hus. Det betyder også, at DSB i arbejdet med samfundsansvar har været nødt til at træffe nogle fravalg eksempelvis i forhold til hvilke organisationer, der kan være strategiske samarbejdspartnere. Ledelsesfokus i arbejdet med samfundsansvar Siden 2009 har den ledelsesmæssige struktur bestået af et CSR Board, CSR på tværs og CSRenheden. Se evt. mere på dsb.dk/csr.\n8 8 Medlemskaber For at understøtte DSB s arbejde med samfundsansvar indgår DSB som medlem i udvalgte organisationer. FN s Global Compact er et eksempel. Andre er UIC og Virksomhedsforum for Socialt Ansvar. International Union of Railway s DSB underskrev i 2010 International Union of Railways s (UIC) Declaration on Substainable mobility and transport. I deklarationen giver UIC deres bud på en fortolkning af FN s Global Compact. Underskriften af UIC s deklaration er en bekræftelse og en støtte til UIC s arbejde, for at skabe opmærksomhed om toget, som en bæredygtig transportform. Arbejdet med samfundsansvar i 2012 For en virksomhed som DSB, der er i kontakt med store dele af befolkningen hver dag, er der mange steder at tage fat i arbejdet med samfundsansvar. I 2012 vil der fortsat være fokus på at skabe orden i eget hus via blandt andet udrulning af etiske regler til alle medarbejdere og ansvarlig leverandørstyring. Det sker i dialog med henholdsvis medarbejdere og leverandører. For mere information om DSB s produkter, ejerskab og organisatoriske profil henvises til DSB s Årsrapport Virksomhedsforum for Socialt Anvar DSB er medlem af Virksomhedsforum for Socialt Ansvar (VFSA) og er gennem netværket med til at rådgive Beskæftigelsesministeren om integration af minoriteter på det danske arbejdsmarked. Gennem VFSA påvirker DSB også hvilke nationale aktiviteter, der igangsættes for at fremme integrationen på arbejdsmarkedet. Det er fx projekter som High Five og Route 25, som har fokus på at få unge med kriminel baggrund i beskæftigelse.\n9 9 Miljø og Klima Vi tager ejerskab for løbende miljø og klimaforbedringer af togprodukter og driften af vores virksomhed. Vi er miljømæssigt innovative i forhold til togprodukterne. Toget er et af de mindst miljøbelastende transportmidler, og DSB har som langsigtet mål, at toget er CO2-neutralt i Men toget kan allerede nu være med til at løse en del af Danmarks CO2-udfordring. Med vedtagelsen af En grøn transportpolitik i januar 2009, Transportministeriets debatoplæg En jernbane i vækst fra september 2009 og Transportministeriets arbejde med en ny jernbanestrategi er der tydelige signaler om, at den kollektive trafik, med toget som rygraden, skal løfte en del af samfundets transportbehov. Målet er i debatoplægget, at den kollektive trafik skal fordobles frem til Jo flere der vælger toget, jo bedre udnyttes togets miljømæssige fordele. CO2-udledning for 12 km tur i Hovedstadsområdet kg pr. person Grøn strøm = 0 S-tog Bus Bil CO2-udledning Aalborg - København kg pr. person En fordobling af antallet af passagererkunder kræver en målrettet indsats. Kunderne skal opleve den kollektive trafik som et attraktivt alternativ, jernbanenettet skal moderniseres og udbygges, og der skal være tilstrækkelig kapacitet. Med DSB s mange kundevendte tiltag og investeringer i bl.a. nyt signalsystem, nye spor og tog ligger målet om en fordobling af passagerer i den kollektive trafik inden for mulighedernes grænser IC3 Lyn IC4 Lyn BIl (Bro) Fly+Taxi Toget har et lavere energiforbrug per personkilometer, og en stor del af DSB s tog har mulighed for at køre på strøm produceret fra vedvarende energi.\n10 10 Lettere tilgængelighed til toget For at fremme kombinationen af cykel/bil og tog arbejder DSB med at forbedre parkeringsforholdene for både cyklister og bilister. På kort sigt har DSB et forbedret togproduktet i støbeskeen og på længere sigt åbner den grønne transportpolitik for forbedringer af jernbanen med mulighed for reduktion af rejsetiden alt sammen tiltag, der gør toget mere attraktivt. En grøn transportpolitik I forbindelse med En grøn transportpolitik indgik DSB en tillægsaftale med Transportministe-riet, der betyder, at DSB forpligter sig til at etablere parkeringspladser for såvel bilister som cyklister med henblik på at sikre en god adgang til og fra toget og dermed få flest mulige passagerer til at benytte jernbanen. DSB har siden 2009 etableret 700 parkeringspladser og cykelparkeringer. I løbet af udvider DSB yderligere. Formel M DSB deltager i projektet Formel M, der har til formål at forankre mobility management tilgangen i dansk transportplanlægning. Sigtet er at påvirke valget af transportmiddel mod mindre energiforbrugende transportformer og mere effektiv udnyttelse af den eksisterende infrastruktur. Projektet består af 17 demonstrationsprojekter i 6 kommuner, der skal ændre vaner og reducere udledningen af CO2 blandt andet gennem transportplaner i lokale erhvervsnetværk og for kommunernes egne aktiviteter. Tag cyklen med toget Kombinationen af tog/cykel er en oplagt mulighed for mere miljøvenlig transport. Det har i 2011 været muligt at tage cykler med i alle tog, og i S-tog er det gratis. I 2011 har det betydet ca. 2 procent flere rejsende med S-toget. På 5 udvalgte S-togsstationer har DSB testet cykelpumper. Resultatet var så positivt, at det er besluttet at installere cykelpumper på alle S-togsstationer i de næste år. Alle de S-togsstationer, der ikke allerede havde cykelslisker, fik installeret slisker i Pilotprojektet skal skabe beslutningsgrundlaget for, om DSB sammen med Avis og Better Place vil etablere en eldelebilsordning ved en række større danske togstationer. Koblingen mellem kollektiv og personlig transport er et eksempel på, hvordan DSB bidrager til en bæredygtig fremtid på transportområdet. Kunderne tilbydes en miljøvenlig transportform på hele rejsen. Klimaindsatsen i 2011 DSB vedtog i 2009 en klimastrategi, hvor målet er at være CO2-neutral i På kort sigt satser DSB på en reduktion af energiforbruget, og på længere sigt vil DSB arbejde for, at togene kører på vedvarende energi. DSB s samlede energiforbrug for 2011 er steget med ca. 2 procent i forhold til Det skyldes et øget elforbrug til fjern- og regionaltog og i DSB s bygninger og faste anlæg. Fjern- og regionaltog Dieseltogene har et uændret energiforbrug pr. pladskilometer, mens eltogene har brugt 2 procent mere energi pr. pladskilometer. Årsagen til stigningen er primært, at den uregelmæssige kørsel på Kystbanen i 2011 har betydet en stigning i det relative forbrug pr. pladskilometer for Øresundstogene. Der har været flere rejsende i dieseltogene, og energiforbruget pr. personkilometer er faldet med 3 procent. Omvendt har der været et fald i belægningen i togene på Kystbanen, hvilket sammen med det stigende energiforbrug medfører en stigning på 12 procent i energiforbruget pr. personkilometer. Udvikling i el- og dieselforbruget pr. personkilometer Index Elbiler Sammen med Better Place deltager DSB i et EUstøttet pilotprojekt om kombinationen af tog og eldelebiler Fra 2012 vil det være muligt for udvalgte virksomheder at bestille en elbil på henholdsvis Skanderborg og Høje Taastrup sammen med togbilletten. Eldrevet fjernog regionaltog Dieseldrevet fjernog regionaltog S-tog\n11 11 i energiforbrug og CO 2 -udledning 2011 ift Udviklingen i i energiforbrug og og CO CO 2 2 -udledning ift. ift Energiforbrug pr. Energiforbrug pr. CO 2 -udledning pr. pladskilometer Energiforbrug pr. pr. personkilometer Energiforbrug personkilometer pr. pr. CO CO 2 2 -udledning pr. pr. Fjern- og regionaltog pladskilometer personkilometer personkilometer Fjern- Fjern- Dieseltog og regionaltog 0% -3% -3% Dieseltog Eltog Dieseltog 2% 0% 0% 12% -3% -3% 0% -3% -3% S-tog Eltog Eltog -10% 2% 2% -12% 12% 12% 0% 0% 0% S-tog S-tog -10% -10% -12% -12% 0% 0% S-tog CO2-udledning S-tog har i 2011 kørt længere på literen, idet DSB s samlede CO2-udledning er samlet faldet i S-tog S-tog energiforbruget pr. pladskilometer er faldet med 2011 i forhold CO2-udledning til S-tog 10 S-tog procent. har har i 2011 S-togs i 2011 kørt totale kørt kørestrømforbrug længere på på literen, idet idet DSB s DSB s samlede CO2-udledning er er samlet faldet faldet i i CO2-udledningen fra det direkte energiforbrug er faldet energiforbruget med 4 procent pr. pr. på pladskilometer trods af, at produktionen er er faldet faldet med med i i forhold til til faldet lidt set i forhold til Det skyldes, at 10 er 10 steget procent. med 7 S-togs procent totale totale flere togsætkilometer. kørestrømforbrug er er DSB har brugt mindre benzin og diesel til biler og Faldet skyldes, at det har været varmere (21 pro- CO2-udledningen fra fra det det direkte energiforbrug er er faldet faldet med med 4 4 procent på på trods trods af, af, at at produktionen varevogne. Til gengæld er kilometer som medarbejderne, faldet faldet cent færre graddage end i 2010) og at S-tog har i forbindelse lidt lidt set set med i i forhold arbejdet, til til har kørt i Det Det skyldes, at at er er steget med med 7 7 procent flere flere togsætkilometer. tilpasset temperaturen i passagerafsnit i forhold egne biler DSB steget DSB har har tilsvarende. brugt brugt mindre benzin og og diesel diesel til til biler biler og og til Faldet udetemperaturen. skyldes, at det Da det der har har samtidig været været har varmere været (21 en (21 procent stigning cent færre færre i antallet graddage af passagerer end end i 2010) i 2010) i S-togene at er at S-tog fal- S-tog har har CO2-udledningen fra udvalgte transportunderlevebejderne, i i forbindelse med med arbejdet, har har kørt kørt i i det tilpasset i energiforbrug temperaturen pr. personkilometer i i passagerafsnit på 12 i i forhold randører er faldet med 22 procent. Det skyldes pro- varevogne. Til Til gengæld er er kilometer som som medar- egne egne biler biler steget tilsvarende. procent. primært, at der i 2011 har været færre sporarbejder end i 2010, og dermed har færre erstatnings- Energiforbrug stigning i i antallet i bygninger af af passagerer og faste i anlæg i S-togene er er fal- fal- til til udetemperaturen. Da Da der der samtidig har har været været en en busser været CO2-udledningen indsat. Desuden er fra fra rejsemønsteret udvalgte transportunderleverandører anderledes faldet faldet i 2011 med med end 22 i 2010, 22 procent. idet Det Det skyldes det Elforbruget det i i energiforbrug i DSB s bygninger pr. pr. personkilometer og faste anlæg på på for skolerejser steget med 9 procent. procent. der har været primært, færre skolerejser at at der der i 2011 i med 2011 har færgen har været været til færre færre sporarbej- der og der flere end end har i 2010, i været 2010, og i busser, og dermed har har en færre færre erstatnings- Bornholm Halvdelen af den samlede stigning skyldes opsætning af udstyr til rejsekortet. busser været været indsat. Desuden er er rejsemønsteret Elforbruget i DSB s i DSB s bygninger og og faste faste anlæg anlæg er er lavere CO2 Energiforbrug i i bygninger og og faste faste anlæg udledning pr. tur. CO2-udledning for fordelt for skolerejser på kilde anderledes i 2011 i 2011 end end i 2010, i 2010, idet idet Ton På steget flere med værkstedsområder med 9 9 procent. har der i 2011 været der der har har været været færre færre skolerejser med med færgen til til en større produktion grundet store projekter som Bornholm og og flere flere har har været været i i busser, der der har har en en eksempelvis Halvdelen af vedligehold af den den samlede af Flytoget stigning og færdiggørelse af IC4. Den lange vinterperiode primo 2011 transport skyldes ning ning af af udstyr til til rejsekortet. opsæt lavere CO2 CO2 udledning pr. pr. CO2 tur. fra tur. udvalgte har betydet, at der har været behov for mere underleverandører CO CO CO2 fra indirekte elopvarmning af tog inden afgang end sædvanligt. 2-udledning fordelt fordelt på på kilde kilde Ton Ton energiforbrug På Dog På flere flere elforbruget værkstedsområder flere steder faldet har har der i der 2011 i 2011 i 2011 som været været følge af en målrettet indsats. CO2 fra direkte en en større større produktion grundet store store projekter som som energiforbrug eksempelvis vedligehold af af Flytoget og og relse relse færdiggø- DSB direkte og indirekte energiforbrug CO2 CO2 fra fra udvalgte udvalgte GJ af af IC4. IC4. Den Den lange lange vinterperiode primo primo transport transport har har betydet, at at der der har har været været behov for for mere mere underleverandører CO2 CO2 fra fra indirekte indirekte elopvarmning af af tog tog inden inden afgang end end sædvanligt. energiforbrug Dog Dog er er elforbruget flere flere steder faldet faldet i 2011 i 2011 som som Varme følge følge af af en en målrettet indsats. CO2 CO2 fra fra direkte direkte El i bygninger energiforbrug Biler og varevogne DSB DSB direkte direkte og og indirekte indirekte energiforbrug El til tog GJ GJ Diesel til tog Varme Varme El i El bygninger i bygninger Biler Biler og varevogne varevogne El til El tog til tog Diesel Diesel til tog til tog\n12 12 Energieffektiviseringer DSB arbejder løbende for at mindske miljøbelastningen fra togdriften en række tekniske og adfærdsmæssige tiltag. Ændret software på S-togene For at spare energi til kørestrøm har DSB udviklet S-togets software. Det medfører, at: Ventilationen bliver reduceret til 2/3, når toget ikke er fyldt med kunder. Det sparer energi til opvarmning af den indsugede friskluft. Der ikke bliver brugt energi til opvarmning af toget samtidig med acceleration. Det betyder et mindre strømtræk og tabet af energi i køreledningerne bliver mindre. En optimering af automatik omkring belysning. Den nye software vil blive implementeret i foråret 2012, og det forventes at medføre en årlig besparelse på ca. 3,7 GWh eller ca. 3 procent af det samlede energiforbrug til kørestrøm til S-tog. GreenSpeed- et værktøj til lavere energiforbrug DSB vil køre togene, så de bruger mindst mulig energi, samtidig med at de overholder køreplanen. DSB har derfor udviklet en GPS baseret applikation, der giver lokomotivførerne opdateret information om hvilken hastighed, der er nødvendig for at overholde tidsplanen. Med systemet forventer DSB færre accelerationer og bremsninger. Testkørsler har vist et besparelsespotentiale på op til 15 procent af energiforbruget på enkelte strækninger, og DSB vurderer derfor, at en samlet besparelse på 10 procent er realistisk. I 2011 er GPS-modulet blevet installeret i alle tog (undtagen S-tog, Øresundstog, MR-tog og IC4-tog) og lokomotivførerne er blevet uddannet i brugen af GreenSpeed. DSB forventer at kunne se en effekt af GreenSpeed i løbet af Besparelser i bygninger og faste anlæg DSB har indgået et Klimapartnerskab med DONG Energy. Der er identificeret et besparelsespotentiale på ca. 8 GWh svarende til en besparelse på 6 procent af energiforbruget i DSB s bygninger. Bl.a. er der peget på energibesparelser ved udskiftning af cirkulationspumper til energisparepumper, nye rulletrapper med frekvensregulering og LEDbelysning. I 2011 er gennemført få konkrete projekter, og i 2012 arbejder DSB videre med energieffektiviseringer i bygninger. I 2011 har DSB udskiftet tre ældre gasfyr og en fjernvarmecentral. Udskiftningerne har bl.a. medført nye strømbesparende pumper og bedre styringsmuligheder samt en reduktion af vandbeholderne forbundet med fjernvarmecentralen. Det forventes, at udskiftningerne vil medføre en besparelse på ca. 20 procent af fjernvarmeforbruget på hver lokalitet. DSB har ligeledes opsat nye vinduer med et lavere varmetab og installeret frekvensomformere til ventilationsanlæg med en forventet elbesparelse på procent for det enkelte ventilationsanlæg. Reduktion af lokale gener Toget giver anledning til gener for naboer til jernbanen i form af støj og røg. Antallet af støjklager til DSB er på samme niveau som sidste år. I 2011 DSB modtog 36 klager over støj mod 42 i klager omhandlede S-tog, og 20 klager omhandlede fjern- og regionaltog. Flere af klagerne vedrørende S-tog skyldes, at det målesystem DSB anvender til at udpege hjul, der skal vedligeholdes, var sat ud af drift i en periode pga. sporarbejde. På baggrund af klagerne blev de pågældende tog identificeret, og hjulene blev kontrolleret og vedligeholdt. I forbindelse med en klage over højtalerstøj på Sorgenfri Station gennemførte DSB efter aftale med miljømyndighederne støjmåling. En lignende henvendelse omkring Skovlunde Station har medført, at de yderste højtalere på perronen er blevet slukket. For fjern- og regionaltog er de fleste klager relateret til tog, der holder i tomgang tæt på bebyggelse. DSB følger løbende op på overholdelse af interne regler. På Grenåbanen er der igangsat et projekt med udskiftning til en anden type bremseklodser på Desirotogene for at reducere støjgenerne fra bremsende tog. Forsøget er endnu ikke afsluttet. DSB har set et fald i antallet af klager over røg, idet vi i 2011 modtog 6 klager mod henholdsvis 13 og 14 i 2010 og Røgen stammer fra det ældre dieselmateriel, hvor smøreolie forbrændes i motoren og giver anledning til en røg, der lugter meget. DSB har de sidste par år haft fokus på at mindske smøreolie i motoren, men det er ikke lykkedes at undgå problemet helt. DSB har i 2011 ikke modtaget påbud eller varsling af påbud.\n13 13 Reduktion af røggener I 2011 monterede DSB katalysatorer på 6 MRtogsæt. Katalysatorerne mindsker udledningen af HC, partikler og opacitet (uigennemskinnelighed), hvilket betyder mindre sort røg. I 2011 monterede DSB ligeledes emissionskit på 20 ME-lokomotiver. Emissionskittet sænker lokomotivernes udledning af kvælstof og sod. Emissionskittet giver en reduktion på udledningen af NOx på 34 procent og udledningen af partikler falder med 37 procent. Se mere omkring DSB s miljøindsats på dsb.dk/csr.\n14 14 Kunder Kunderne skal opleve det som miljørigtigt, trygt og lige til at tage toget, bruge vores stationer og komme i dialog med DSB. Kunderne skal opleve, at vi tager ansvar for dem. Dialog med kunderne Dialog med kunderne og information fra kunderne om deres oplevelse af DSB er central for DSB s udvikling. Dialogen sker blandt andet på møder med pendlerne, dialog mellem kunder og DSB s ledelse og medarbejdere. Information indsamles systematisk via kundeundersøgelser. Et nyt tiltag i 2011 er DSB s nye kundeambassadør. Kundeambassadør I 2011 ansatte DSB sin første kundeambassadør, som skal tage sig af de kundeklager, hvor kunder ikke er enige i den afgørelse, DSB s Kundecenter træffer. Samtidig skal kundeambassadøren tage sager op på eget initiativ, hvis der for eksempel tegner sig et mønster i klagerne, eller hvor specifikke sager fordrer øget opmærksomhed. DSB s kundeambassadør er for tiden ved at undersøge, hvordan processen omkring uddannelseskortet kan forbedres. Trygge kunder DSB s kunder skal kunne føle sig trygge både i toget og på stationerne. DSB s overvågningscentral i Servicecenter S-tog har siden efteråret 2009 bidraget til at øge trygheden for kunder og medarbejdere på S-togsnettet. Via kameraer fordelt på alle S-togsstationer holder overvågningscentralen næsten hele døgnet øje med, hvad der foregår på stationer og i 7-Eleven-butikkerne. Fra centralen kan der kaldes direkte op til S- togsrevisorer, lokomotivførere og de vagter, der er placeret på udvalgte stationer eksempelvis på Køge Bugt-banen og omvendt. Overvågningscentralen kan også alarmere politiet ved eksempelvis hærværk og røverier og give politiet et signalement med det samme. Tilfredshed med tryghed i toget Fjern- & Regionaltog og S-tog Indeks (skala 1-10) 8,70 8,60 8,50 8,40 8,30 8,20 8,10 8,00 7,90 7,80 7,70 2. halvår halvår halvår halvår halvår 2011 F&R-tog S-tog I 2011 har S-tog grebet ind over for over 500 potentielt farlige situationer via overvågningscentralen.\n15 15 Tilfredshed med tryghed på stationer Fjern- & Regionaltog og S-tog Indeks (skala 1-10) 7,80 7,60 7,40 7,20 7,00 6,80 6,60 2. halvår halvår halvår 2009 F&R-tog 1. halvår 2010 S-tog 2. halvår halvår halvår 2011 Samarbejde med Natteravne giver tryghed for kunderne DSB har igennem flere år haft et tæt samarbejde med Natteravnene. Natteravnene kører gratis med alle DSB s tog, og DSB hjælper med at hverve nye Natteravne. Derudover stiller DSB S-tog lokaler til rådighed for Natteravnene på udvalgte stationer, byder på kaffe i 7-Eleven butikkerne, når Natteravnene er på vagt, og sponserer bolsjer, som kan uddeles til de unge. For DSB betyder samarbejdet, at gruppen med de gule jakker skaber tryghed i det offentlige rum i aften- og nattetimerne fredag og lørdag. Erfaringer fra hele Norden viser, at Natteravnenes indsats øger trygheden i væsentlig grad både i og uden for toget. Natteravnenes tilstedeværelse lægger normalt en dæmper på gemytterne - samtidig med, at det bliver oplevet positivt af de unge, at voksne interesserer sig for dem. Se mere omkring DSB s kunder, kundeambassadøren og DSB s dialog med kunderne i DSB s Årsrapport 2011.\n16 16 Ansvarlig leverandørstyring DSB vil proaktivt sikre og udvikle en ansvarlig samhandel med vores leverandører og forretningsforbindelser. DSB forventer, at leverandører lever op til DSB s Code of Conduct og FN's Global Compact. Code of Conduct er DSB s politik for samarbejde med leverandører og beskriver, hvilke forventninger DSB har til leverandører hvad angår forhold som miljø, arbejdsmiljø og samfundsansvar (CSR). Alle leverandører bliver gjort opmærksomme på DSB s Code of Conduct, når de indgår aftaler med DSB. DSB vil påvirke leverandører til at have fokus på miljø, arbejdsmiljø og andre relevante CSR dilemmaer i deres forretning. Leverandøranalyse I 2011 har DSB gennemført en analyse af leverandørernes etiske adfærd med henblik på at vurdere i hvor høj grad leverandørerne lever op DSB s Code of Conduct. Undersøgelsen har blandt andet afdækket leverandørernes fokus på miljø, arbejdsmiljø og samfundsansvar. Med undersøgelsen har DSB opnået en viden om, hvor der er behov for en dialog om, hvilke standarder leverandørerne bør leve op til for at matche DSB s standarder. Undersøgelsen er gennemført blandt leverandører, der har rammeaftale med DSB. På baggrund af undersøgelsens resultater og en risikobetragtning har DSB udpeget 13 leverandører, som vil blive opfordret til at redegøre for forbedringstiltag indenfor miljø, arbejdsmiljø eller samfundsansvar. Undersøgelsen har ikke givet anledning til, at DSB har indstillet samarbejdet med nogle af de nuværende leverandører. DSB har i 2011 ikke haft kritiske sager i relation til samfundsansvar hos de leverandører, der samarbejdes med. Prækvalificering af leverandører DSB har i efteråret 2011 indført et nyt prækvalificeringssystem (TransQ), der vil medføre en forenkling af udbudsprocessen. Alle nuværende store og strategiske leverandører prækvalificeres, og fremadrettet vil en række potentielle leverandører blive prækvalificeret. Gennem prækvalifikation i TransQ vil alle leverandører skulle svare på en række spørgsmål om miljø, arbejdsmiljø og samfundsansvar. Dermed opnår DSB på sigt, at en meget stor del af leverandørerne er screenet og lever op til DSB s standarder. Centralisering af indkøb i DSB Indsatsen overfor ansvarlig leverandørstyring er blevet styrket primo 2012, hvor Central Shared Service blev etableret i DSB s koncernindkøbsfunktion. Formålet er at centralisere alle indkøb i DSB, så alle indkøb bliver behandlet via Central Shared Service. Omlægningen betyder, at antallet af leverandører reduceres.\n17 17 Medarbejdere DSB vil være en attraktiv arbejdsplads, hvor mangfoldighed betragtes som en styrke. Vi vil understøtte mangfoldighedsarbejdet som en samfundsbevidst handling. Vi vil aktivt sikre et sundt og sikkert arbejdsmiljø. DSB vil være hver enkelt medarbejders foretrukne arbejdsplads. Som et led i at nå ambitionen arbejder DSB med mangfoldighed i de seks dimensioner, som Institut for Menneskerettigheder anvender: køn, alder, etnisk oprindelse, religion, handicap/helbred og seksuel orientering. DSB har indsatser på alle seks dimensioner. Som følge af de økonomiske udfordringer i 2011, er der indført ansættelsesstop i hele DSB. Det har vanskeliggjort muligheden for at leve op til målsætningerne på mangfoldighedsarbejdet, da der ikke har været mulighed for at ansætte på særlige vilkår eller ansætte medarbejdere ud fra et integrationshensyn. Det betød, at DSB i 2011 ikke opfyldte de mål, der var sat om at ansætte udsatte grupper via High Five projektet, via Specialisterne og via integrations- og oplæringsstillinger. Mangfoldighed Mangfoldighedsarbejdet har i 2011 været målrettet de medarbejdere, der allerede er ansat i DSB, og indsatserne har særligt været fokuseret på flere kvinder i ledelse og seksuel orientering. MIA-prisen (Mangfoldighed I Arbejdslivet) DSB vandt i 2011 prisen for Mangfoldighed i Arbejdslivet i kategorien store virksomheder. Dommernes begrundelse var: DSB har på forbilledlig vis formået at integrere den brede forståelse af mangfoldighed med alle 6 diskriminationsgrunde i hele virksomheden, og måle og evaluere systematisk på disse indsatser. Med denne mangfoldighedsstrategi udviser DSB en oprigtig vision om at ville afspejle samfundet. DSB s stærke strategiske og meget inspirerende indsatser på mangfoldighedsområdet sammen med den brede forståelse af mangfoldighed gør at dommerkomitéen kårer DSB til vinder af MIAprisen Køn Kvinder i ledelse DSB har siden 2010 arbejdet målrettet med at øge andelen af kvindelige ledere, og underskrev i 2010 også Ligestillingsministeriets charter for flere kvinder i ledelse. Ved udgangen af 2011 var det\n18 18 DSB s mål at have minimum 30 procent kvindelige chefer og ledere på alle niveauer, dog undtaget topledelsesniveau. Målet afspejler den kønsfordeling, der i øvrigt er i DSB. For at øge andelen af kvindelige ledere er der: oprettet et netværk for kvindelige ledere krav til rekrutteringsfirmaer om, at minimum 30 procent af de kandidater, DSB præsenteres for, er kvinder. Fra 2010 til 2011 har DSB fået flere kvinder i topledelsen, mens der har været en lille nedgang i andelen af kvindelige mellemledere og 1. linjeledere. Andelen af kvindelige ledere er dog fortsat over målet på de 30 procent. Udvikling i andel af kvinder i ledelse Procent Topledelse Mellemledere 1. linje ledere For 2011 er DSB overgået til ny opgørelsesmetode for andel af kvindelige ledere. Topledelse er defineret ved DSB s koncernledelse og underdirektører, mellemledere er ledere på chefniveau, der er ledere for ledere, men ikke på topledelsesniveau. 1. linjeledere har udelukkende medarbejderansvar. Seksuel orientering DSB vil også være en attraktiv virksomhed for de 5-10 procent af befolkningen, som ikke er heteroseksuelle. DSB s netværk for lesbiske, bøsser, biseksuelle og transpersoner deltog i august 2011 med stor succes i Copenhagen Pride. Det var første gang DSB deltog med minitog, dragqueen, Harry og Solvej og 140 glade kolleger. Pride-optoget er den mere synlige del af DSB's indsats for at skabe en mangfoldig arbejdsplads med plads til alle. Indsatsen har ført til, at DSB er nomineret til homoprisen AXGIL 2012 i kategorien ERHVERVSPRI- SEN. DSB s LBTG netværk består af 45 personer, der løbende mødes. Netværket er medarbejderdrevet. Forventninger til fremtiden I 2011 er hensigten at køre et før-lederforløb for nydanskere ansat i DSB. Formålet med uddannelsesforløbet er, at gøre nydanske medarbejdere opmærksomme på ledelse som en karrieremulighed. Et sundt og godt arbejdsmiljø DSB arbejder med sundhed for at øge medarbejdernes trivsel både på arbejdspladsen og i privatlivet, og derigennem øge virksomhedens konkurrenceevne. Sundhed handler om mere end at sikre, at arbejdsmiljøet ikke er sundhedsskadeligt. Sundhed er også et spørgsmål om at forebygge dårlig livsstil gennem fokus på trivsel, kost og motion. DSB ønsker at fremme en sundhedskultur, der hjælper den enkelte medarbejder til at træffe sunde valg. Sundhedskulturen understøttes bl.a. af DSB s sundhedspolitik og kantinepolitik. Fitness til medarbejderne I 2011 fortsatte tilbuddet om et betalt fitness medlemskab til medarbejderne. Pr. 31. december 2011 var medarbejdere tilmeldt fitnessordningen, hvor medarbejderen skal træne minimum en gang ugentlig for at opnå det gratis medlemskab. Helbredsundersøgelse DSB tilbyder alle medarbejdere en helbredsundersøgelse hvert 2. år. I perioden tog medarbejdere imod en helbredsundersøgelse. I perioden var det medarbejdere, der fik et helbredstjek. Desuden er 192 medarbejdere blevet tilbudt en opfølgende undersøgelse, på baggrund af kritiske resultater i første\n19 19 undersøgelse. 166 medarbejdere har taget imod dette tilbud. Certifikat for godt arbejdsmiljø Gennem de seneste år har DSB arbejdet målrettet på at indføre et ambitiøst ledelsessystem for arbejdsmiljø i alle enheder i hele organisationen. I december 2011 blev Kort & Godt A/S arbejdsmiljøcertificeret, og dermed er hele DSB certificeret efter det internationalt anerkendte certifikat for arbejdsmiljøledelse OHSAS 18001:2008. Det betyder, at hovedparten af DSB s medarbejdere nu er omfattet af et ledelsessystem, der systematisk følger op på alle arbejdsmiljøforhold fysiske såvel som psykiske. DSB vil stadig arbejde for at forbedre arbejdsmiljøet yderligere, og DSB s uvildige auditorer følger løbende op på implementering af eksempelvis nye lovkrav. Effekten af det systematiske arbejde med arbejdsmiljø ses både på sygefravær og antallet af anmeldte arbejdsskader. Fraværsdage pr. medarbejder Antal dage (gennemsnit) 12,5 12 Anmeldte arbejdsskader Antal Arbejdsskader m. fravær Arbejdsskader u. fravær Arbejdsskader i alt Kolleganetværk DSB har i 2011 fortsat et kolleganetværk i henholdsvis On-Board Service, S-tog og Togproduktion. Kolleganetværkspersonerne er frivillige og valgt blandt kollegerne, og er trænet i at yde støtte og hjælp til en kriseramt kollega. Kriser der kan have sit udspring i såvel arbejdsrelaterede som private årsager. Kolleganetværkspersonerne har naturligvis tavshedspligt og støtter med at søge professionel hjælp, når der også er behov for det. 11, ,5 Under denne rapports Nøgletal ses et udvalg af resultaterne med mangfoldighedsarbejdet. 10 9, Mål Fraværsdage\n20 20 Samfund og etik DSB vil være en aktiv medspiller i samfundet og konstant udvikle og arbejde med samfundsansvar. Vi vil stille de samme krav til os selv, som vi stiller til vores forretningsforbindelser, og vi vil sikre, at vi lever op til dem. Etik I løbet af efteråret 2011 har DSB s ledelse med involvering af de faglige organisationer og en række fagområder udviklet et sæt etiske regler. Reglerne skal gælde for alle DSB s medarbejdere. Reglerne beskriver, hvordan DSB samarbejder med eksterne partnere, hvordan DSB håndterer forsøg på bestikkelse, hvordan DSB ser på gaver og arrangementer, reglerne for støtte til velgørenhed samt DSB s forventninger til alle medarbejderes integritet og saglighed. De etiske regler vil i 2012 blive udleveret til alle medarbejdere. Resultaterne af have et sæt etiske regler forventer DSB tidligst at kunne rapportere om ultimo 2012 eller i Samfund DSB har altid været socialt engageret i det omkringliggende samfund gennem en række velgørende aktiviteter. I dag bliver social ansvarlighed til virkelighed gennem forskellige partnerskabsaftaler, som har en forretningsmæssig betydning for DSB. DSB har udvalgt hjemløseorganisationerne omkring Københavns Hovedbanegård, Natteravnene, Børns Vilkår og Verdens Bedste Nyheder som strategiske partnere. Det giver mest værdi både for partnerne og for DSB. Effekten af de strategiske samarbejder måler DSB gennem udvalgte forretningsmål som fx tryghedsoplevelsen hos kunderne, fravær og arbejdsskader og gennem befolkningens oplevelse af, om DSB støtter gode formål. Resultatet af omdømmemålingen er i en vis udstrækning afhængig af befolkningens generelle oplevelse af DSB. Trods en nedgang i DSB s samlede omdømme, er der i løbet af 2011 sket en stigning i befolkningens oplevelse af, at DSB støtter gode formål. Tilbud til hjemløse omkring Københavns Hovedbanegård På Københavns Hovedbanegård har der i en årrække været daglige udfordringer i mødet mellem servicemedarbejdere og de hjemløse. I 2010 indgik DSB et samarbejde med Hjemløseenheden, Mændenes Hjem, En varm seng, Reden, Gadejuri-\nSamfundsansvar I DSB 2010 side 1 af 30 Samfundsansvar i DSB Indholdsfortegnelse Samfundsansvar en naturlig del af DSB 3 Vores samfundsansvar i et strategisk perspektiv 4 DSB s organisatoriske profil 6


Sennepsdressing - Meyers\nSennepsdressing med æblecidereddike\nGlæd dig til at smage Meyers sennepsdressing - en frisk version af den genkendelige salatdressing. Ved at smage rapskimolie til med æblecidereddike, dijonsennep og acaiehonning, har vi fundet en dejlig balance mellem det søde og det syrlige. Vi blander dressingen som du selv ville gøre det derhjemme, og du bør derfor ryste den grundigt før brug.\nBrug dressingen til sommerens grønne salater, som sauce eller dyppelse til kogt eller stegt, lyst kød eller fisk. Om efteråret ophøjer dressingen med sin kant og fedme bagte rodfrugter til en selvstændig ret.\nØkologisk koldpresset rapskimolie, æblecidereddike, akaciehonning, dijonsennep, salt og peber.


Murer Roskilde - Få straks et tilbud på murerarbejde i Roskilde her!\nHar du et murerprojekt, du gerne vil have gang i? Du tænker måske, at du selv kan gå i gang med dette, men kan det nu også svare sig? En murer er en professionel håndværker med en stor viden og erfaring i forhold til mange forskelligartede mureropgaver.\nNetop denne erfaring og viden kan du drage en stor fordel. Du får nemlig en sparringspartner, der kan rådgive og vejlede dig i forhold til, hvordan din mureropgave løses bedst muligt, så du ender med det resultat, du ønsker.\nDet kan derfor i de fleste tilfælde slet ikke betale sig ikke at hyre en erfaren murer til din opgave.\nFå 3 gratis tilbud på en murer i Roskilde\nI samarbejde med 3byggetilbud kan du få hele 3 gratis og uforpligtende tilbud på murerarbejde udført i Roskilde. Alle tilbud afgives af professionelle firmaer.\nHar du besluttet dig for at hyre en murer til din opgave, er der flere måder, du kan finde den helt rigtige murer på. Du kan ringe rundt til de lokale murerfirmaer, som du finder ved at søge på nettet. Husk at få mindst tre tilbud, så du har et godt sammenligningsgrundlag.\nDet kan dog være en besværlig proces, da mester selv ofte er på arbejde og derfor har hænderne fulde af mørtel eller lignende. Det kan betyde, at mester ikke er i stand til at tage telefonen, når du kontakter murerfirmaet.\nMen hvad kan du så gøre? Du kan bruge en online tilbudstjeneste, hvor du bare indtaster din opgave. Efterfølgende vil du automatisk få tre tilbud fra murere, så snart de er ledige til at kigge på din opgaves karakter.\nDet er gratis og helt uforpligtende at bruge en online tilbudstjeneste. Du har derfor intet at miste, men alt at vinde ved at bruge denne metode. Du får nemlig ofte en billigere pris, da murerfirmaerne ved, at der er andre murere, der også gerne vil have fat i din opgave.\nHvad koster en murer i Roskilde?\nPrisen på en murer i Roskilde kommer an på mange forskellige ting. Eksempelvis har dit materialevalg en indflydelse på prisen, ligesom projektets størrelse har. Oveni dette kommer så murerens timepris, som varierer alt efter murerens kvalifikationer samt, hvor i landet firmaet ligger.\nTimeprisen for en murer kan derfor ligge på alt mellem 200 og 600 kr. eks. moms i timen, hvor den gennemsnitlige pris er på omkring 300 kr. I forbindelse med timeprisen er det vigtigt, at du kigger på, hvornår timeprisen starter for den specifikke murer. Nogle starter timeprisen, når de kører fra firmaadressen, mens andre igen indregner kørepenge i det samlede tilbud.\nNår du kigger dine tilbud igennem, så hav for øje at det billigste tilbud måske ikke altid er det bedste. Som i så mange andre situationer hænger pris og kvalitet ofte sammen. Du skal derfor sikre dig, at de enkelte tilbud indeholder nøjagtig de samme ydelser. Herved ender du ikke med at stå med et projekt, hvor de aftalte materialer ikke er anvendt, eller at projektet ikke er færdigt til den aftalte tid.\nMurerfirmaer kan hjælpe dig med mange typer af opgaver, da de dagligt arbejder med alle mulige mureropgaver. Der er dog nogle murerfirmaer, der specialiserer sig inden for bestemte områder. Det bør du være opmærksom på, når du skal have fat i en murer i Roskilde.\nDesuden kan en murer ofte hjælpe dig med opgaver, du måske ikke havde tænkt over. Det kan derfor være en god idé at samle flere opgaver hos den enkelte murer, så du kan opnå en bedre pris på dine mureropgaver.\nEt murerfirma kan typisk hjælpe dig med følgende opgaver:\nRenovering og reparation af eksempelvis facader\nAt få lavet skorstene\nVandskuring, filtsning og pudsning\nSpartling af gulve, vægge m.m.\nDu bør altid hyre en professionel murer, hvis du vil sikre dig, at dit projekt bliver lavet ordentligt og udført efter alle kunstens regler. Alle former for mureropgaver kræver en stor præcision, hvorfor det er en fordel at få en fagmand til at klare arbejdet.\nDet er desuden et fysisk hårdt og krævende arbejde at være murer. Så hvis du ikke selv har fysikken i orden og er vant til at tage fat, er det nok ikke lige murerarbejde, du skal kaste dig over.\nAt gå i gang med mureropgaver selv kræver også en del dyrt værktøj og udstyr samt et stort kendskab til blandingsforhold af diverse materialer. Det kan nemlig blive et ikke holdbart byggeri, hvis eksempelvis mørtlen er blandet på en forkert måde.\nDerfor er det en god idé at indhente flere tilbud fra en murer\nAt indhente flere tilbud på din mureropgave er altid en fordel. Og hvorfor nu lige det? Det er en fordel, da det første tilbud ikke nødvendigvis er det bedste. Desuden giver det dig mulighed for at sammenligne de tilbud, du får, så du ikke ender med at betale overpris.\nDer kan nemlig være stor forskel på, hvad din mureropgave koster hos de forskellige murerfirmaer. Det kan for eksempel forekomme, at et stort velrenommeret murerfirma tager mere for arbejdet end en lille nystartet selvstændig murer, som kan lave arbejdet i samme kvalitet.\nUndersøg derfor markedet grundigt, når du skal have fat i en murer i Roskilde. Sammenlign de tilbud du får og husk at stille spørgsmål til dem, så du er sikker på, at det billige tilbud indeholder nøjagtigt det samme som et dyrere tilbud.\nGode råd til at finde den bedste murer til din opgave\nEfter at du har indhentet flere tilbud på en murer i Roskilde, er det tid til at granske de enkelte tilbud og murerfirmaer nøje. Det sikrer, du ender med at få et godt samarbejde med den murer, du vælger at gå videre med.\nVores bedste råd er, at du kigger på vores lille tjekliste, når du skal til at udvælge den rette murer for dig:\nHar du hørt noget godt eller det modsatte om murerfirmaet?\nKan du finde referencer på firmaets hjemmeside eller Facebook?\nHvordan ser kommentarer fra andre kunder ud på eksempelvis Trustpilot?\nVirker prisen for opgaven fornuftig i forhold til de andre tilbud?\nHvilket indtryk fik du ved en telefonsamtale med murermesteren?


Kan du reblogere privat på Tumblr?\nMens Tumblr er bygget til at hjælpe folk med at dele interessante oplysninger, kan du også bruge den til at oprette et privat lager til billeder, tekst og andet indhold. Du kan gøre det ved at reblogge indlæg og gøre dem private. Når du reblog et Tumblr-indlæg, blogger du simpelthen noget, som en anden allerede har offentliggjort. Når du gør dine reblog private, behøver du ikke bekymre dig om, at andre mennesker lærer dine browservaner.\nReblog og hold det privat\nNår du opdager en Tumblr-blog, som du gerne vil reblogge privat, skal du klikke på reblog-ikonet i postens nederste højre hjørne. Dette ikon ligner to pile, der peger i modsatte retninger. Når du har klikket på ikonet, kan du se indlægget i et separat vindue. Skriv valgfri tekst i redigeringsfeltet, hvis du vil, klik på pilen ud for knappen "Reblog post" og klik derefter på "Privat". Når du klikker på "Opret privat indlæg", offentliggør Tumblr indlægget privat.\nFind dit indlæg\nNår du har oprettet et privat indlæg, vender Tumblr dig tilbage til dit dashboard, hvor du normalt ser nylige indlæg. Du finder ikke det indlæg, du lige har reblogget privat der, fordi det er privat. Klik på knappen "Indlæg", når du vil se dine private indlæg. Tumblr placerer ordet "Privat" over et privat indlæg; du kan ikke se et reblog-ikon under et privat indlæg, men du kan klikke på ikonet for indstillinger for indlæg for at få vist en større menu.\nSelvom du gør et reblog privat, advarer Tumblr medlemmer om, at andre mennesker kan se private indlæg under visse betingelser. For eksempel, hvis du opretter en sekundær blog, har du mulighed for at oprette administratorer og invitere andre Tumblr-medlemmer til at dele den blog. Disse admins og Tumblr-medlemmer kan se private reblogs, når du laver et indlæg på en sekundær blog. Sørg for, at du bruger din primære blog til at reblogge indlæg, som du ikke ønsker, at andre skal se.\nDel indhold privat\nHvis du gerne vil oprette en gruppe, hvor forskellige mennesker kan dele ideer på en Tumblr-blog, skal du oprette en sekundær blog, der har et unikt navn og en URL. Du har tilladelse til at oprette op til 10 af disse om dagen, og du kan tilføje adgangskodebeskyttelse, så kun medlemmer kan få adgang til dem. Du kan derefter reblogge indhold privat og dele det med andre medlemmer. Sekundære blogs kan ikke sende til andre blogs eller følge dem.\nSådan starter du Android-telefon eller -tablet i fejlsikret tilstand\nSådan forhindres Outlook i at tilføje kalenderbegivenheder\nTumblr-billedstørrelse i indlæg og links\nSådan slettes automatisk gamle meddelelser fra Gmail\nSådan tilsluttes en ekstern DVD-afspiller\nSådan bruges iPhone, Android-telefon uden SIM-kort


Ponteareas ferieboligudlejning sommerhus - feriebolig - Smukt træhus med privat pool og 9. 000 meter af haver - 1053127\nSmukt træhus med privat pool og 9. 000 meter af haver\nDet er beliggende i et ideelt sted for afslapning, er beliggende i karakteren af byen Ponteareas miljø. En 15 minutters kørsel fra Vigo, giver mulighed for at spille golf med fem kurser inden for en radius af 40 kilometer. En halv time fra strandene i Rias Baixas og udgang til Cies Islands og 10 minutter fra Golf and Spa Balneario de Mondariz. Huset byder på komfort og varme af træ med over 250 kvadratmeter og over et areal på mere end 9 000 kvadratmeter fuldt udstyret med saltvand pool, grill, garage og 2 verandaer aktiveret Inde, fem værelser med plads til 10 personer, med tre badeværelser og en stue. Fuldt udstyret.\nHus med 5 soveværelser, tre badeværelser, en stue, terrasse, to verandaer og grill\nDet er beliggende i et ideelt sted for afslapning, er beliggende i karakteren af byen Ponteareas miljø. En 15 minutters kørsel fra Vigo, giver mulighed for at spille golf med fem kurser inden for en radius af 40 kilometer. En halv time fra strandene i Rias Baixas og udgang til Cies Islands og 10 minutter fra Golf and Spa Balneario de Mondariz.\nHuset byder på komfort og varme af træ med over 250 kvadratmeter og over et areal på mere end 9 000 kvadratmeter fuldt udstyret med saltvand pool, grill, garage og 2 verandaer aktiveret\nInde, fem værelser med plads til 10 personer, med tre badeværelser og en stue.\nIndretning og faciliteter sommerhus, Ponteareas, Spanien\nbaño 3 - Toilet , Bad med brusebad\nAlle badeværelser er udenfor og har et badekar og bruser. To har også to håndvaske\nDet store soveværelse har et badeværelse indeni, er udstyret med spabad. Det omfatter også stor forbinding. De andre værelser har garderobeskabe, undtagen den femte plads er en anden stue omdannet til meget stort værelse med to senge på 1,10 meter. og åben til gangen. Alle værelser er udvendige og rum 5 er større end 30 kvadratmeter med direkte adgang til en af de indgangsparti output.\nI ideel til at holde hjemme og nyde pejsen i de store faste vinduer med udsigt over vinterhaven. Om sommeren kan den store pool nyde mikroklimaet hvor ligger træhus. Besøgende, der har haft har netop forladt gården på grund af den behageligt ophold i træhus.\nTræhus i naturlige omgivelser på 9. 000 kvadratmeter og udstyret lukket, nær byen Ponteareas og Mondariz gård. Inden for 5 kilometer tilbydes: Mondariz Golf Course 18 huller, flod strand, vandreture, mountainbiking og spa Mondariz.\nVigo Lufthavn ligger kun 15 minutter i bil.\nVed 25 km fra byen Vigo, ligesom shoppingområde og 30 km fra strandene i Nigran, Playa Amerika og Bayonne og Cies Øer.\n30 km fra motorvejen fra grænsen til Portugal, i byen Valencia at shoppe på loppemarkeder.\nUdlejningspriser for sommerhus, Ponteareas, Spanien\nBemærkninger: Priserne baserer på 9 gæster, tillæg på 373 DKK pr. nat, pr. ekstra gæst.\nSUNNY moderne hus\nSmukke hus med POOL En 5 "det historiske centrum med den bedste udsigt !!


Berling september 2017: De 20 mest populære ferieboliger til leje i Berling - Airbnb, Grand Est, Frankrig\nBerling · Boliger\nPrivat værelse i Berling\nfamiliehus først, gamle hus bagefter. La Clef des Champs er en hytte med 2 soveværelser, en have og en terrasse. Vi ønsker denne familiebolig og forsøge at tilfredsstille dig med vores lave priser, vi ønsker\nDette er en landejendom i en blikstille. Ved porten til de nordlige Vogeserne. I en landsby. I nærheden af Strasbourg, Nancy, Metz og Tyskland.\nHelt hjem/lejlighed i Berling\nPrivat værelse i Bust\nVores gruppe (7 voksne, 2 småbørn og en baby) har følt meget komfortabel i det smukke hus familien Staudt. Huset er blevet nænsomt restaureret og møbleret, det er godt udstyret og haven er en absolut højdepunkt! Området er perfekt til at designe en varieret ferie. Kommunikation med værter og ejendomsadministratorer var meget afslappet og fungerede godt. Vi kan leje huset kun varmt anbefale.\nSchœnbourg, Alsace, Frankrig\nVi havde en stor jul weekend med familien i dette hus! Hus rummelig nok og udstyret til 7/8 personer, meget godt placeret nær centrum af Phalsbourg! Men vi var generet af det faktum, at kun én af de to badeværelser er nævnt i beskrivelsen var baseret på grund lække, og vi var skuffet over at erfare, at da vi ankom. Ærgerligt ikke at kunne leje arkene for et ophold på mindre end 7 nætter.\nVelkommen til vores 'GTE' (5-6 pers.) En renoveret bondegård beliggende i Lohr, i Natural regionale parc af de nordlige Vogeserne. Vi hilser dig hele året rundt, for en uge eller afslappende uge ende.\nLe Havre De Gres er en traditionel gård, for nylig renoveret. Den omfatter: • 1 køkken (med opvaskemaskine, ovn, komfur, mikroovn ...) • 1 spisestue • 1 soveværelse med 1 dobbeltseng • 1 soveværelse med 1 dobbeltseng og 1 enkeltseng • 1 soveværelse med 1 enkeltseng • 1 værelse med en sovesofa til 2 • 1 stue • 1 badeværelse • 2 toiletter • Terrasse og haven\nDenne del af naturparken, hvor Lorraine Plateau opfylder bjergene i det nordlige Vogeserne, er stille og fredeligt. Alsace Bossue har en rig historie og kulturarv i landdistrikterne. Den er fuld af åben, uspoleret natur med frugtplantager og landsbyer Beliggende på sine bjergskråninger.\ncharmerende typisk hus. Weekend familie med børn og børnebørn. Udgangspunkt for nye opdagelser i regionen. Overlegen komfort og utroligt. Intet mangler, mere end hjemme nogle gange ... Børn bliver ødelagt af spil, legetøj, bøger, dvd'er osv ... selv badelegetøj er der. Der er en terrasse og en dejlig have.\nVi havde en stor tid i et stort hus, rummelig og hyggelig! Et fuldt udstyret køkken, haver, udendørs og rummelig ovenpå! Alt er praktisk og enkel, ideel for familier som en gruppe af venner! Genevieve er en meget behagelig og indbydende vært: virkelig, anbefales denne hytte!\nMeget flot indkvartering, vi har meget godt været acceuilli. Boliger er super store og meget godt udstyret til alle børn (legetøj og spil). Området er super stille. Jeg anbefaler at bo i denne smukke region.\nMine venner og jeg havde en stor tid i huset i Lohr! Genevieve var der ikke, men Pierre gjort os føler mere end velkommen. Den første aften vi ankom, vi glemte en flaske vin og Pierre lad os købe en flaske vin fra ham. Da vi var på en vin tur (vi elsker at smage vin), syntes Pierre at have en vin butik og fortalte os mange interessante fakta om vin. Han forberedt os en interessant vin tour i Alsace, og lad os smage nogle fantastiske vin. Selve huset er store og rene. Mine venner er nu allerede beder gå tilbage.\nMeget velkommen i denne smukke Alsace Klokkeren. Huset var meget cool trods det varme vejr i august. Det var meget rart. Haven med de to tabeller, en på en terrasse, den anden i græsset, er meget rart. Vi vil vende tilbage!\nIndbydende og veludstyret indkvartering for børn. tak\nGeneviève er en vidunderlig vært, og vi følte meget komfortabel i hendes rummelige og smukt hus, fuld af alle de nødvendige ting og dekoreret med smag og kærlighed. Vi rejste med vores ældre forældre og de nød det ophold en masse også.\nLohr, Alsace, Frankrig\nPrivat værelse i Lixheim\nHus til 8 personer med storslået udsigt over dalen\nSkov ved siden af huset og komplet ro.\nRummelige 79 m2 for op til 6 personer. Beliggende i en rolig landsby på landet i nærheden af Metz-Strasbourg (A4 adgang 6 km).\nMeget flot taglejlighed fuldt udstyret til op til 6 personer. 1 stort soveværelse med dobbeltseng, 1 stort værelse med 2 enkeltsenge og et værelse med sovesofa køkken og badeværelse med bruser. Fladskærms-tv-kanaler TNT. Linen leveres og senge ved ankomsten.\nVieux-Lixheim er en landsby meget fredeligt land. Beliggende lån Sarrebourg 50 minutter fra Strasbourg og 30 minutter fra Center Parcs Feltet af 3 bits\nEjerne er dejlige varme mennesker, som gør alt for at gøre dig føle sig velkommen. Placeringen et hus fandt jeg behageligt. Roligt område med masser af privatliv. Sarrebourg at nå supermarked i 10 minutter. De øvrige byer i Nancy, Metz, Strasbourg i en time. Huset var rummelige, ren og mangler ingenting. Køleskab, vaskemaskine. ovn, mikroovn osv etcZwembad var rart og fint. Masser af privatlivets fred. Jeg vil helt sikkert komme tilbage igen !!\nYves var en forbløffende vært for et stort hus. Han var meget venlig, altid holdes i kontakt med os og ventede på os, indtil vi ankom efter midnat. Hans sted er fantastisk, en meget stor sommerhus perfekt pasform til 5 personer, fuldt udstyret. Vi holdt kun for natten, og vi ville have elskede at bo i længere, som stedet var meget hyggelig og varm. Ser solopgangen i sommerhuset var cherry på kagen, og vi ville helt klart anbefale Yves' sted.\nVi var 4 personer der rejser på business og 2. sal lejlighed svarede perfekt til vores forventninger. Meget godt udstyret og arrangeret, hjælper det at have plads til at leve sammen, men også for at give alle privatliv. Området er meget smuk og rolig. For at få adgang til de kommercielle områder, Sarrebourg er 10 minutter. En stor tak til Yves for hans tilgængelighed og enkelhed at leve på.\nLejlighed meget rart, rummelige og rolige. Veludstyret også. Vi nød gæstfrihed af vores værter. Vores ophold var perfekt.\nHelt hjem/lejlighed i Vieux-Lixheim


15. feb | 2742 hits | 0\nGå til: --Vælg side-- Introduktion Kassens indhold Test Konklusion\nAf Heini Nielsen | 27-03-2022 | 2948 visninger | 0 kommentarer\nJeg har valgt, at anvende mit BC1 åbne test bænk (OpenBenchtable) til test af dette bundkort. Det er en god platform, som betyder, at jeg har fri adgang til bundkortet under testen. Det har dog den sideeffekt, at eventuelle temperaturer kan være lidt anderledes end i et lukket kabinet, men til test formål, betyder det næppe ret meget. Nogle fortæller, at køleren er monteret omvendt, dette har ingen betydning, eftersom du på MSI Coreliquid S360 kan montere den begge veje, hvor du i MSI's software kan vende billedet. Alle test er lavet med Fuld Fan speed samt fuld speed på AIO Pumpen. Jeg har udarbejdet en hurtig video til jer, så I kan se systemet i brug samt få et hurtigt overblik over Rgb samt displayet\nMSI MAG CORELIQUID S360\nKingston FURY DDR5 32GB 5200 MHz\nASUS GeForce RTX 3080 OC\nProgrammer/spil som vi har brugt til test\nInden jeg starter med at vise testresultater, vil jeg lige fortælle lidt om CPU temperaturen. Da vi for første gang testede Z690 platformen fra Msi og Aorus, fik vi meget høje temperaturer, som hurtig røg tæt på 100c. Det er ikke tilfældet med Asus Extreme bundkortet langt fra. Om det er en fejl med dette bundkort, at det viser forkert eller de tidligere test viste forkert, ved jeg ikke. Der er efterfølgende kommet mange Bios updates, og jeg tester dette bundkort senere end de 2 andre kort, så kan jeg godt forstille mig, at de temperaturer jeg har fået med Asus Extreme bundkort er de korrekte temperaturer, men det er noget jeg kommer tilbage til senere. Jeg vil lige indskyde, at det er samme CPU, som er anvendt ved alle tre bundkort.\nJeg vil samtidigt nævne, inden jeg går rigtig i gang, at jeg kun kan blive mere og mere imponeret af Asus Armoury Crate. Asus har virkelig forstået, at udvikle software, som er nemt at gå til, hvor alt er samlet i en pakke, hvilket styres af OverClocking af din cpu eller styring af Rgb og ja, opdatering til de nyeste Driver for de Asus produkter du har. Det er altså bare lækkert, og de har efterhånden fået godt styr på diverse fejl, som der typisk følger med et program, første gang det lanceres. Det eneste som nogle måske kunne ønske sig var, at sproget kunne omdannes til dansk.\nLad os komme i gang med testresultaterne.\nJeg har testet bundkortet under standard opsætning samt med Asus eget OC software i Armoury Crate og til sidst manuelt OC i Bios. Jeg har opdateret Bios til den nyeste version.\nLige en hurtig, Asus har lagt Memtest86 software ind i selve Bios, det finder jeg meget smart lavet, så kan du hurtigt se, om de Ram du benytter virker 100 %, og om de er kompatibel med bundkortet. Jeg fik store problemer, da jeg anvendte 4*16gb Kingston memory stik af samme type. Dette fik systemet til nærmest at gå helt i baglås, og komme med en masse Memory fejl(Memtest86). Jeg læste sidenhen, at dette var et kendt problem specielt med Kingston, når der køres med XMP profiler i Bios. Noget jeg helt sikkert vil se nærmere på senere hen med andre Ram producenter.\nNederste billeder ses problemerne med 64 Gb\nEn lille hurtig video, hvor jeg tester Cinebench r23 med en kerne på 5.7 Ghz, 2 kerner på 5.5 Ghz og 5 kerner på 5.2 Ghz samt efficient cores, som kører på 4.2 Ghz, hvilket billederne nedenunder illustrerer ja du læser rigtig jeg det lykkes at OC en kerne til hele 5.7 Ghz\nUnder test, så jeg en max temperatur på 95 grader ved OC til 5.7 Ghz. Det er langt fra de temperaturer, jeg så ved de 2 andre bundkort jeg testede, hvor vi var op på hele 100 grader ved lidt OC. Min egen formodning er, at de andre bundkort viste forkert på daværende tidspunkt.\nVed standard settings lå temperaturen på max 75c under test, som illustreres på nederste billede, må siges at være ganske imponerende temperaturer.\nLad os så få nogle test resultater på banen\nFørste Spil F1 2020, som det ses så er Asus bundkortet faktisk et godt stykke forand i Avg Fps i 1080p opløsningen.\nIgen ser jeg i 1440p et pæn for spring til konkurrenterne\nTomb Raider ser jeg at Asus Bundkortet halter lidt efter i 1440p\nI Horizon Zero Dawn ligge alle bundkorten meget tæt på hinanden\nI Hitman 3 ser jeg igen et støre udfald i 1080p opløsning, som jeg faktisk os så lidt af i Tomb Raider bare i 1440p testen.\nI Borderlands 3 ser jeg at Gigabyte og Asus bundkortet ligge meget tæt på hinanden\nNår jeg ser hen over resten af mine test så ligge bundkorten meget tæt på hinanden som forventet, dov havde jeg måske forventet at Asus bundkortet ville være mere i føre trøjen over hele linen... men igen det er meget små udfald i scoren igemmen alle test,\ni AIDA 64 test ser jeg dog et forholdsvis stor forspring til Asus bundkortet i forhold til Gigabytes bundkort, tænker det kan skyldes optimering af Bios hen af vejen\nHvor ASUS ROG MAXIMUS XIII EXTREME Z690 kommer til sin rettet så er det bestemt OC som i kan se i test resultaterne neden under.\nog her til sidst lige igen en lille hurtig video af en test af Horizon Zero ved 5.7 ghz med 2 kerne\nJeg ville helt sikke arbejde videre med jeres ønske om flere videoer i den nærmeste fremtiden og prøve at arbejde med at gøre kvaliteten bedre os.


ALK offentliggør årsrapport for 2018 | ALK\nALK offentliggør årsrapport for 2018\nBestyrelsen i ALK (ALKB:DC / OMX: ALK B / AKABY / AKBLF) har i dag behandlet og godkendt årsrapporten for 2018 med følgende hovedpunkter:\n(bemærk venligst, at selve årsrapporten udelukkende findes på engelsk):\nI 2018 var der væsentlige fremskridt i ALKs nye strategi, og ALK er dermed godt på vej til at levere en accelereret vækst på 10 % i 2019 med vækst i alle salgsregioner og med tabletterne som den primære vækstmotor. Resultaterne i 2018 var på linje med ALKs seneste opjustering.\nSamlet omsætning steg 3 % i lokale valutaer til DKK 787 mio. (763) drevet af fortsat stærk vækst i salget af tabletter og adrenalinpennen Jext®.\nTabletsalget steg 39 %, når der justeres for opbygning af lagre hos grossister i fjerde kvartal 2017. Rapporteret tabletsalg steg til DKK 182 mio. (159).\nDriftsindtjeningen (EBITDA) blev DKK 10 mio. (61) som følge af et højt aktivitets- og omkostningsniveau ved udgangen af året med øgede udgifter til kliniske studier, salg og marketing samt optimeringer.\nSe side 17 og 92 i den vedhæftede årsrapport for flere detaljer vedrørende fjerde kvartal.\nI løbet af året blev de økonomiske forventninger til 2018 opjusteret fire gange, hvilket afspejler et højere end forventet salg og hurtigere end forventede resultater af effektiviseringer og besparelser i driften. Det endelige resultat var på linje med den seneste opjustering fra den 14. december:\nSamlet omsætning steg 1 % i lokale valutaer til DKK 2.915 mio. (2.910) på trods af udfasningen af ældre produkter og effekten af tidligere kapacitetsproblemer.\nStærk vækst i tabletsalget på 28 % bekræfter tabletternes potentiale.\nEBITDA blev med DKK 136 mio. (253) væsentligt over de oprindelige forventninger fra begyndelsen af 2018.\nFri pengestrøm blev bedre end forventet og udgjorde DKK -294 mio. (-745).\nSe side 14-17 den vedhæftede årsrapport for en detaljeret beskrivelse af resultaterne for 2018.\nMål for 2019: niveauskifte i omsætningsvæksten\nALK forventer bredt funderet vækst i alle salgsregioner og produktsegmenter og fastholder ambitionen om at levere 10 % omsætningsvækst i 2019, på trods det bedre end forventede resultat sidste år. Indtjening og pengestrøm vil fortsat være afdæmpet som følge af investeringer i at transformere virksomheden:\nSamlet omsætning forventes at udgøre DK 3,1-3,3 mia. og afspejler mulige upsides og downsides til ALKs vækstambition.\nEBITDA forventes at blive DKK 100-200 mio. som følge af investeringer i transformation og vækst.\nFri pengestrøm ventes at være negativ med ca. DKK 400 mio. og er påvirket af timingen af betalinger i slutningen af 2018.\nSe side 11 i den vedhæftede årsrapport for en detaljeret beskrivelse af forventningerne til regnskabsåret 2019.\nALK afholder i dag kl. 12.30 (CET) en telefonkonference for investorer og analytikere, hvor ledelsen fremlægger resultater og forventninger samt besvarer spørgsmål. Mødet audiocastes på https://ir.alk.net/investors, hvor den tilhørende præsentation vil være tilgængelig kort før start. Deltagere i telefonkonferencen bedes ringe ind senest kl. 12.25 (CET). Danske deltagere skal ringe på tlf. 3544 5577, mens internationale deltagere skal ringe på +44 333 300 0804 eller +1 631 913 1422. Benyt venligst følgende deltager-pinkode: 31931587#


Pengelån til dykkerkursus - Penge Lånet\nHome Pengelånet Pengelån til dykkerkursus\nBliv en professionel dykker i dag\nKunne du godt tænke dig at prøve dykning? Dykning er både en professionel sport, en karriereretning og en hobby for mange, og det starter alt sammen det samme sted, nemlig med dykkerkursus. Men man bliver ikke professionel på én dag, og dykkertimer er ikke ligefrem billige, især ikke hvis hverdagen samtidig skal kunne hænge sammen. Du kan lige her få råd til lige så mange dykkertimer som du har brug for, og lyst til, med et nemt og hurtigt pengelån til dykkertimer. Ansøg om et pengelån lige nu, og du kan få pengene ind på din konto allerede i dag.\nOm du skal bruge timer for underholdningens skyld, eller om du skal bruge det til noget helt andet, så kan du låne penge til det her, og vi har gjort det endnu nemmere nu, med denne lånesammenligning, som kan ses ovenfor. Med lånesammenligningen kan du endnu nemmere danne dig et overblik over de forskellige muligheder du har for lån, og du kan helt roligt og sikkert vælge et lån som du føler dig sikker med.\nDet eneste du skal gøre, er at sørge for at have dit NemID på dig når du skal ansøge, og så skal du naturligvis være fyldt 18 år for at kunne ansøge om et pengelån. For at finde et pengelån, skal du blot se listen med sammenligninger igennem, vælge det lån som du mener passer aller bedst til lige netop dig, ansøge om pengelånet og derefter skal du faktisk bare vente på at du bliver godkendt til lånet af låneudbyderen. Du kan endda opleve at du bliver godkendt lige med det samme, og at du allerede kan se pengene blive overført til din konto efter kun 15 min. Så lad dine drømme gå i opfyldelse lige nu, med et nemt og hurtigt pengelån til dykkerkursus i dag.


Vi skal passe på, at ambitiøs klimamålsætning ikke ender med "dem" og "os" - Elsebeth Gerner Nielsen - Blogs - Debat\n30.01.2020 kl. 09:08\nVi skal passe på, at ambitiøs klimamålsætning ikke ender med "dem" og "os"\nDet kræver folkeligt ejerskab og politisk opmærksomhed på bl.a. ulighed, hvis klimaindsatsen skal lykkes med sammenhængskraften i behold.\nMange undrede sig over, at statsministerens åbningstale ikke havde klimaet og det grønne som omdrejningspunkt. Det samme gjaldt nytårstalen. I stedet talte Mette Frederiksen om ansvaret for de svageste; om fællesskab og solidaritet. Og om børn.\nHendes fokus var det sociale. Hvordan sikrer vi sammenhængskraften? Det er klogt at stille sig selv det spørgsmål. Uligheden stiger overalt i verden. Også i Danmark. En udvikling, der nemt kan accelerere yderligere, når der sættes handling bag målsætningen om en reduktion af klimagasser på 70 pct. En målsætning, som kan betyde en omkalfatring af vores levevis og af samfundets indretning. I dag udleder hver dansker årligt ca. 17 tons klimagasser. Udledningen skal ned på 2-3 tons. Hvem kommer til at betale for den udvikling? er et naturligt spørgsmål.\nForhåbentlig kan omstillingen gennemføres intelligent og balanceret med en massiv satsning på energieffektivisering, vedvarende energi, omlægning til offentlig transport, en grøn skattereform osv. Omvendt er der en reel fare for, at det bliver de fattigste og svageste, som (igen) kommer til at betale for, at de velstillede kan fortsætte relativt billigt, nu i den grønne overhalingsbane med klimavenlige bøffer på middagsbordet og lokalt producerede bobler i glasset. Bare forestillingen om, at det bliver sådan, er en fare for samfundets sammenhængskraft.\nResultatet kan blive polarisering og måske radikalisering. En opdeling i ”dem” og ”os”; i grupper, som støtter klimaindsatsen fuldt ud, medens andre vender ryggen til klimatosserne og eliten i det hele taget. Hertil kan komme nye modpoler, f.eks. de unge mod de ældre. Unge, som er vrede over, at generationerne før dem slet ikke gør nok.\nAf samme grund er det afgørende, at vi fortsætter med at tænke i helheder, dvs. finde løsninger, som både er socialt, økonomisk og miljømæssigt bæredygtige. Og det skal ske sammen med folk, ikke hen over hovedet på dem. Den demokratiske og folkelige forankring af klimadagsordenen er afgørende, hvis vi vil have et samfund, der hænger sammen på den lange bane.\nSom en del af klimaforliget er det aftalt, at der skal oprettes et Borgerting, som får til opgave at kigge klimahandlingsplanerne efter i sømmene. Sikre, at der er fremdrift, og at det, der vedtages, ud fra et borgerperspektiv er fornuftigt. Det er en vældig god idé, som kunne blive startskuddet på en massiv folkelig involvering i - ja, demokratisk samtale om, hvordan vi skal indrette os med hinanden fremadrettet. Dermed ville der blive skabt grobund for, at hovedparten af danskerne oplevede klimamålsætningen som noget, de selv havde ansvar for.\nSpørg os borgere: Hvad mener I, at der skal til, for at nå målsætningen på de 70 pct? Hvordan vil I selv bidrage? Jeg er sikker på, at der ligger et hav af gode ideer ude blandt folk. Derfor: Involver og brug det folkelige. Den grønne dagsorden kan være med til at tænde håb og engagement. Greta Thunberg-generationen viser allerede vejen. Men lad os få alle med, nutidens såvel som fremtidens generationer. På tværs af alle skel.\nEn aktiv politisk indsats for at skabe et socialt balanceret samfund, kombineret med en stærk demokratisk involvering af borgerne i udviklingen af fremtidens samfund, kan få klima til at rime på sammenhængskraft.


Need for Speed SHIFT - PSP, PlayStation Portable-spil\nOplev den ægte køreoplevelse.\nNeed for Speed SHIFT er et prisvindende autentisk racerspil, der kombinerer den virkelige køreroplevelse med fysik fra den virkelige verden, perfekt gengivne biler og et stort udvalg af autentiske racerbaner.\nNeed for Speed SHIFT tager spillerne i en anderledes retning for at skabe en oplevelse, der gengiver den virkelige følelse af at køre i en førsteklasses sportsvogn.\n• True Driver's Experience giver dig et tredimentionelt HUD, som efterligner kørerens hovedbevægelser, inertien og G-kraften\n• Driver Profile viser din udvikling som racerkører\n• Dynamic Crash Effect får dig til at føle skaderne\nWebsite ©Thu Mar 30 21:28:11 BST 2017 Sony Computer Entertainment Europe. Alt indhold, alle spiltitler, varenavne og/eller vareindpakninger, varemærker, illustrationer og tilknyttede billeder er varemærker og/eller copyrightmateriale som ejes af de respektive ejere. Alle rettigheder forbeholdes. mere info


Restauranter i nærheden af Illiano's\nAktiviteter i nærheden af Illiano's\n) Nr. 14 af 68 Restauranter i Hammonton $$ - $$$ Italiensk, Pizza, Fisk og skaldyr\nPas på med at skifte sauce type på din side pasta, der er en $3 ekstra! At personalet har ikke fortælle dem om!\nGod mad og priser. Gennemsnitlig kvalitet.\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Illiano's.


.Interview « Nyheder fra Nørrebro\nArchive for .Interview\nArkitekt tilbyder skræddersyede møbler i Griffenfeldsgade\nMidt i menneskemylderet i ”Lille Somalia” på multi-kulti Griffenfeldsgade åbnede arkitekt Lotte Nørregaard i sommers butikken Griffen Shop som en del af et større arkitektur- og designfællesskab. Af Signe Als Nielsen Lotte Nørregaard satser på at sælge custommade-møbler og brugskunst til kreative, kvalitetsbevidste – måske lidt kræsne – kunder. Opsigtsvækkende er, at møblerne er lavet ...\nTags: arkitektur, bangertsgade, CNC-fræser, design, griffen shop, griffen studios, griffen workshop, griffenfeldsgade, lille somalia.Interview, Erhvervsliv, Indre Nørrebro, Interview, Kultur, Nyheder\nNy digtsamling kommer rundt på Nørrebro\nTommy Heisz har udgivet digtsamlingen I Udkanten, som kredser omkring vinter – og allermest på Nørrebro, hvor han bor. Og digtene er ikke færdige for ham, når de er skrevet. De skal læses op, fortæller han i dette interview. Digteren, forfatteren og journalisten Tommy Heisz, der bor i Nørrebrogade, er kendt af mange for sine ...\nTags: digte, i udkanten, mellemrummet, nørrebrogade, ravnsborggade, tommy heisz,


Mille ni og ti måneder - LifeByNan\nMille er blevet ti måneder. Hun kravler rundt i et hurtigt tempo, hun rejser sig op af alting og går rundt med sin gåvogn. Hun har fået sine første seks tænder og kan nu spise stort set alt. Og så har hun lært at vinke. Mest til sig selv i spejlet, men af og til også til sine forældre og bedsteforældre.\nMille er ikke længere en baby, men en lille pige med temperament. Hun kan blive helt hysterisk over ikke at måtte lege med fjernbetjeningen, at få børstet tænder eller at blive tørret om munden. Til gengæld griner hun den dejligste babylatter, når hun bliver kildet eller taget til fange og hun smelter alles hjerter, når hun stikker dem et smil.\nJeg er startet på arbejde og Magnus har overtaget barslen. Det har været overraskende nemt for mig at komme tilbage på arbejdsmarkedet. Jeg tænker, at det har noget at gøre med, at jeg med ro i maven er taget på arbejde vel vidende, at Mille har det som blommen i et æg hjemme hos sin far. Jeg forudser, at mavefornemmelsen bliver lidt en anden, når Mille om en lille måned starter i dagpleje.\nVi har mødt Milles kommende dagplejemor, og hun virker super flink og rar. Jeg er sikker på, at Mille vil få det rigtig godt hos hende selvom det er meget mærkeligt, at Mille snart skal tilbringe størstedelen af sine vågne timer med andre end sine forældre.\nMin lille baby er blevet stor og hver dag kan jeg blive overrasket over hvor stor hun er blevet. Det er fx i situationer som i går da jeg skulle putte hende. Da jeg sad der og sang “Puff”, gik det op for mig, hvor meget hun efterhånden fylder i den seng, som hun engang kunne blive helt væk i. Eller når hun stille sig op af spisebordet og næsten kan se op over bordpladen. Eller når jeg ser hende sammen med hendes nye kusine, der er ni måneder yngre. Jeg elsker, at hun er blevet større og har fået mere personlighed, men det er også lidt sørgmodigt. Jeg begynder så småt at forstå, hvorfor de fleste får mere end et barn…


Henning i Athen 2002 | Hennings hjemmeside\n16 - 23. Marts 2002\nDinos rejser var "teknisk arrangør" på den her tur. D.v.s. at de havde booket en plads på flyveren fra Olympic Airways - og booket et hotelværelse på Hotel Arethusa lige midt i Athen.\nSelv skulle jeg sørge for at tage et morgentog til Kastrup - stige ombord i en 3/4 fyldt Olympic Airways flyver, stige ud i den splinternye lufthavn i Athen - bygget i anledning af det kommende OL - og så tage en lufthavnsbus ind til Syntegma, den centrale plads i Athen. Så var der en ganske kort gåtur til hotellet - og så var jeg ligesom i Athen.\nDer var gang i et eller andet slags karneval. Det betød bl.a. at man på om aftenen kunne "nyde" lidt lokal folklore på Syntegma. Meget kan man sige om græsk musik, men den er ihvertfald fremmedartet. Ellers bliver det mest til lidt gåen rundt i kvarteret omkring hotellet - for ligesom lige at falde på plads.\nJeg står rimeligt tidligt op for at få set nærmere på Athen. I dag er det nogle lidt traditionelle sights der er på programmet.\nFørste sight er det lokale marked ved Monastiraki. Det er en passende gåtur fra hotellet. Det åbner tidligt, og er egentlig grunden til min tidlige udflugt.\nDet foregår lige i nærheden af det som også er kendt som den tyrkiske bazar, så det er et område med gang i og megen handlen. Eller om man handler kunne jeg ikke rigtigt finde ud af - men muligheden var ihvertfald til stede. Især tvivlsomme antikviteter og diverse efterligninger af figurer og krukker synes at være i høj kurs.\nFra Monastiraki går turen til parlamentet. Her ventede en mindre forsamling på at overvære det obligatoriske vagtskifte. Det valgte jeg dog at hoppe over - og istedet for stile mod et typisk Athen-must - nemlig Akropolis.\nGåturen til Akropolis foregår bedst gennem det gamle kvarter Plaka. Og man skal bare gå op ad - så skal man nok komme derop.\nAkropolis er meget gammelt. Det bærer det også præg af. Forfald er en mild betegnelse - men på den anden side - det er vel det, der gør det så berømt. At de netop nu er igang med at "forskønne" det og har udstyret store dele af området med kraner og stilladser, ja, hvad skal man sige... Måske skulle de have tænkt på det noget før - f.eks. for et par tusinde år siden.\nAkropolis' highlight er Parthenon-templet. Reelt set er det en flok doriske søjler, med dele af et tag på. Der var engang en flot frise rundt om Parthenon-templet. Men den har englænderne hugget, så den skal man besøge British Museum i London for at se.\nSkulle man have tilsvarende tilbøjeligheder som englænderne, så skal man passe lidt på. Det er absolut ikke velset at fjerne sten fra Akropolis. For år tilbage forsøgte en gymnasieelev i Grindsted på det. Det kostede et par måneder i spjældet, og rygter siger at han i Grindsted og omegn stadig omtales som "stenhuggeren".\nSenere på dagen bliver det også til en tur til Athens olympiske stadion. Eller rettere det der var det olympiske stadion ved de første moderne olympiske lege i 1896. Det er nyrestaureret og klar til at tage imod nye OL-turister i 2004, uden at det dog skal bruges til noget.\nDagen starter med en lang gåtur fra hotellet til Mavromateon Bus Terminal. Herfra afgår der nemlig hver time en bus til Kap Sounion og Poseidon templet. Men undervejs på gåturen kommer man forbi Athens Arkæologiske Museum. Og når der nu er noget med Grækenland og arkæologi, så må man jo hellere kigge ind.\nDet er faktisk ret spændende. Ikke mindst fordi min Lonely Planet guide, har beskrevet museet ret godt. Masser af skulpturer, krukker, vaser og den slags. Havde man fulgt bare lidt bedre med i old-ævl i gymnasiet ville flere af tingene sikkert være kendt.\nMen efter et par timer her når jeg min "busterminal". Der viser sig at være et simpelt gadehjørne hvorfra en gammel spand af en rutebil på et par timer kører sydpå til Kap Sounion. Man skal passe lidt på, fordi vi er uden for turistruten, så skilte osv er altså med det kyrilliske alfabet - så jeg spørger forsigtigt om det nu er den rigtige bus. Til gengæld koster det kun 4 € - hvor en turistbustur rask væk koster 30!\nAf en eller anden grund er det helligdag i dag, så der er meget trafik på vejen, der går langs med kysten til Poseidon-templet. Efter et par timer når vi dog derned.Templet - eller resterne er flot - området er flot - og vejret er flot. Så der går snildt et par timer med at luske omkring og se på det.\nEngang imellem må man bide i det sure æble, og tage på en rigtig turistbus-tur for at komme ud og se det man gerne vil se. I dag er det en af de værste af slagsen - en hel busfuld - primært amerikanere, en slibrig og meget talende guide - på 2 sprog - engelsk og fransk - og som det allerværste - fælles turist-frokost undervejs.\nMen lidelserne er nødvendige for at komme lidt rundt på Peloponnes. Det er simpelthen for besværligt med normal bustrafik.\nChat tours hedder foretagendet der arrangerer, og vi starter fra hotellet ved 7-tiden om morgenen.\nFørste stop er Korinther-kanalen. Her har man for 130 år siden gravet en kanal, så skibene slipper for den lange sejltur udenom Peloponnes, når de skal fra det Ioniske hav til Ægæerhavet.\nDet er også nemmere end i 13-hundrede tallet, hvor man havde en transportvej på stedet. Så løftede man skibene op på nogle ruller, og slaver kunne så trække dem tværs over indtil de kunne søsættes igen.\nTilbage i bussen og videre til Epidaurus. Det var vildt flot.\nEpidaurus er et kæmpestort amfiteater. Det blev bygget i det 4. århundrede f.Kr., men er meget velholdt. Der er plads til ikke mindre end 14.000 tilskuere - siddende vel at mærke. Om sommeren bliver det jævnligt brugt til formålet, nemlig opsætning af gamle græske dramaer.\nOg akustikken er utrolig. Selv fra bageste række kan man høre, når en smidder en mønt på den sten der markerer midten af scenen. Og det er altså ikke gas - vi prøvede det selv.\nOg videre går det med bussen. Området er utrolig frodigt. Masser af oliventræer, citrontræer og appelsintræer. Aldrig før har jeg set så store citroner og appelsiner - lige til at plukke - eller købe fra de mange salgssteder langs vejen. Men turen er programmeret, så den slags steder er der ikke plads til at holde.\nEfter den fælles frokost når vi til Mykene. Her havde man i perioden 1600-1200 f.Kr et af de mest veludviklede samfund i Grækenland. Bl.a. fortæller Homer om Mykene i de berømte værker Illiaden og Odysseen.\nMykenes ruiner blev udgravet omkring 1870 og er nu et rigtigt spændende sted og gå rundt og føle historiens vingesus\nVed indgangen til Mykene finder man Agamemnons grav. Ganske vist er det efterhånden bevist, at Agamemnon aldrig er blevet begravet her - men hvorfor hænge sig i detaljer....\nTuren slutter af med et traditionelt besøg i en lokal pottemagerforretning, hvor de glade turister kan købe masseproducerede lerkrukker i rå mængder. Selv gik jeg en tur rundt i byen. Tilbage i Athen ud på aftenen. Lidt træls facon at komme rundt på, men man har altså fået set en masse som det ellers ikke ville være muligt at komme i nærheden af.\nEngang imellem skal man have lov at være naiv. Så jeg starter dagen med at tage metroen ud til Panathinaikos' hjemmebane for at se om jeg kan få billetter til aftenens afgørende champion-league kamp mod Real Madrid. Det kan jeg ikke..............\nTilbage til fods - ned af bakke - mod centrum. Undervejs kommer man forbi mere traditionelle athenske boligområder. Altsammen er firkantede betonbygninger. Man bygger kløgtigt nok tingene holdbart her - fordi det altså er et potentielt jordskælvsområde.\nSenere på dagen bliver det til et besøg på "Zeus tempel". Det er "nyere" end f.eks. Akropolis. Det blev først færdig omkring 100 år e.kr. - altså da romerne regerede i Grækenland.\nDagen sluttes af med en gåtur rundt i Plaka. Plaka er det i særklasse hyggeligste kvarter i Athen, med gamle huse, små gader og stier, og med rig mulighed for at fare vild.\nPlaka ligger for foden af Akropolis, og længst oppe imod Akropolis finder man den ældste del af Plaka, nemlig området Anafiotika. Det består af små hvidvaskede huse, med nogle nærmest labyrintagtige stier imellem. Der er også masser af blomster og planter og vilde katte i det område. Rigtigt sjovt sted at gå rundt.\nSom sædvanligt sent aftensmad - inden det går retur til hotellet - og champions-league med Panathinaikos - men altså i fjernsynet.\nAfsted rimeligt tidligt fra morgenstunden med Metro til Piræus. Piræus er Athens havneby. Det tager ikke mere end godt et kvarter med Metroen at komme derud. I Piræus er der et vældigt leben. Og lader man sig hyle ud af meget trafik og mange mennesker - så er Piræus ikke stedet man skal besøge.\nFra Piræus kan man sejle til næsten alle græske øer. Der giver selvsagt en ordentlig bunke skibe i havne - store som små - nogle endda meget store.\nJeg vælger dog en af de små, og den korteste sejltur man kan tage. Den tager ca. 45 minutter, og går til den hyggelige ø Ægina.\nHvor Piræus er indbegrebet af støj og tumult, så hersker der en gennemført afslappet stemning på Ægina.\nJeg indtager en fortræffelig frokost i en Taverna ved havnen. Eneste andre på stedet er en flok danske gymnasieelever - tror jeg ihvertfald nok at de var.\nHerfra en gåtur i byen. Det er sådan lidt en turistby, men da det er udenfor sæsoner er der næsten ingen turister. Der er heller ikke rigtig nogle indfødte - for det er midt i siestaen - så jeg har nærmest byen for mig selv.\nDe næste par timer bruger jeg derfor på at kigge på den - inden jeg tager hydrofoilen tilbage til Piræus.\nSidste dag i Athen. Jeg tager byens nye effektive Metro til Athen-forstaden Kifisia. Det er et rigtigt rigmandskvarter. Man kan se det på de butikker der er. Designerbutikker og modeshopper overalt. Her går jeg så rundt et stykke tid.\nPå tilbageturen til Athen gør jeg holdt ved det nye olympiske område. Altså der hvor de fleste begivenheder skal holdes ved OL2004.\nDet var et ret trøstesløst betonområde. Men det er da stort - men også ufatteligt grimt.\nRetur til Athen og hen til mit hotel. For 2. gang på turen er der en demonstration igang foran hotellet. Ikke fordi de har noget imod hotellet, men undervisningsministeriet bor lige ved siden af. Og det er dem der demonstreres imod. Der er dog betydeligt flere politibetjente end demonstranter tilstede.\nSenere på dagen en gåtur mere rundt i Plaka. Går også ind på en Cafe og får turens første og sidste Frappé. En Frappé er en mærkelig drik bestående af noget opskummet mælk, en masse sukker og kold kaffe!!!. Det smager ligeså afskyeligt som det lyder.\nSlutter dagen af på mit favoritspisested - cafe Neon ved Syntegma. Sådan et slags raffineret McDonalds, med lokale fast-food retter, som faktisk smager ganske godt.\nVejret har været kanon-flot på hele turen - bortset fra her til morgen, hvor det står ned i stænger. Men så er det jo godt at man skal hjem. Så det er bare tidligt op - ingen morgenmad - ud i regnen - op til Syntegma - og med bussen ud til lufthavnen.\nTjek ind - og endelig er der mulighed for noget morgenmad. Flyveren er lidt forsinket på grund af vejret, så faktisk er der god tid. Vi bliver endnu mere forsinket, da vi efter at have lettet må lande igen - på grund af tekniske problemer. "Nothing to worry about" siger kaptajnen, men det er der nu nogle, der gør det alligevel.\nDet tager en rum tid at få ordnet flyveren, så vi ankommer til Kastrup med godt 2 timers forsinkelse. Men herfra er det jo nemt - bare ind i det første IC-tog til Vejle - og så er jeg hjemme igen.


Talent for programmering | Version2\nAf Poul-Henning Kamp@bsdphk Onsdag, 20. juni 2007 - 9:44 14\nI forbindelse med de verserende debatter her på v2 vil jeg lige indskyde en observation der fortjener meget mere opmærksomhed end den har fået.\nSaeed Dehnadi, fra Middlesex University, har opdaget, nærmest ved en tilfældighed, at man kan teste folks talent for programmering, inden man giver dem nogen som helst træning i det.\nLæs selv hans meget overbevisende materiale.\nHans resultater har tidligere fået mig til at plædere for at vi burde have kommunale programmeringsskoler, ligesom vi har kommunale musikskoler, for hvis programmering virkelig er et talent, så burde vi lave noget seriøs talentpleje, ligesom vi gør med musik, fodbold og alt muligt andet.\nHvis det skal ske, så skal vi have nogle IT folk ud af busken, som er villige til at undervise unger fra 12 år og fremefter som har talent og lyst til programmering.\nEt godt sted at starte er under folkeoplysningen og i ungdomsskolerne, der skal ikke så meget papirarbejde til at oprette et hold, det kræver blot en engageret underviser og nogle elever.\nSer vi nogle frivillige ?\n#1 Søren Straarup 20. juni 2007 - 10:32\nDet er en rigtig god ide..\nIkke at jeg er særlig god til programmering, men man kan vel lære det..\nJeg ser det som et godt valg for nogen unge.\nI mine øjne kan det være godt for de yngre teenager at have noget de interesere sig for. Så de ikke bare ender op foran tossekassen.\nJeg ser en kommende debat om hvilken platform man "burde" bruge og derefter hvilke sprog.\nJeg tror godt at jeg kan være med til at sammen sætte noget her hvor jeg bor.\n#2 Søren Nielsen 20. juni 2007 - 10:35\nSådan startede jeg med at programmere\nJeg startede faktisk i sin tid som ung knægt med at programmere på et ungdomshold kommunen tilbød.\nJeg valgte programmeringen fremfor fodbold, prærievognsture og lignende.\nEfter folkeskolen fortsatte jeg så med en "rigtig" IT-uddannelse.\nDet var for i øvrigt i Albertslund. Ved ikke om andre kommuner har haft lignende tilbud.\n#3 Jacob Sparre Andersen 20. juni 2007 - 10:45\nDet er en god idé, men det er nok lidt svært at komme i gang med. På den anden side så havde min skole (Argja Skúli) sådan et aftenskolekursus den gang jeg gik der midt i '80-erne, så det er jo ikke noget helt nyt.\nEr der allerede et hold på vej i Slagelse?\nDet kunne være »man« skulle prøve at starte et hold på Østerbro. Desværre har jeg ikke rigtig nogen kontakt til Københavns skolesystem, men man kan måske finde noget på <www.kk.dk>.\n"This page inadvertently left blank."\n#4 Christian Damsgaard 20. juni 2007 - 10:46\nTilbage i starten firsene havde jeg datalære som fag i skolen samt i ungdomsskoleregi - Computer: Butler (CPM) Programmeringssprog: Comal80.\nJeg havde stor glæde af disse timer på trods af lærenes manglende viden. Det var derfor et stort spillerum for selv at definere hvad man havde lyst til at arbejde med.\n#5 Poul-Henning Kamp 20. juni 2007 - 11:07 Blogger\nChancen vi brændte i firserne...\nEn gang skriver jeg måske en bog om den chance Danmark så eftertrykkeligt brændte af i 75-85 tiåret.\nDengang kunne vi have placeret Danmark i verdensklase på IT området, men inkompetence, snævertsyn og fagnid specielt i Gymnasierne forhindrede det.\nJeg synes I skal hive fingeren ud og komme igang og ja, et hold her i Slagelse er bestemt også under overvejelse.\n#6 Søren Straarup 20. juni 2007 - 11:51\nKunne man ikke ..\nstarte med at lave fx en mail liste, hvor man kunne udveksle ideer til hvordan man kunne gribe det an?\nSå hver område ikke skal genopfinde den dybe tallerken.\nF.eks. med et forslag til en kalender med emner, så måske senere udveksling af materialer.\n#7 Torben Mogensen 20. juni 2007 - 13:35 Blogger\nJeg er ikke overrasket over Dehnadis observation af "dobbeltpuklen", den har vi set i mange år på DIKU, og det har været umuligt at få gennemførselsprocenten for det indledende programmeringskursus ret meget over 60%, selv med ihærdig indsats på undervisning samt reduktion af pensum (da kurset gik fra 10 ECTS point til 7,5 ECTS point).\nOg jeg er enig med Poul-Henning om, at der skal tages fat helt fra folkeskolen: Studerende, der skal vælge videregående uddannelse har i reglen ikke noget særligt godt billede af, hvad datalogi eller programmering er, og vælger derfor ofte i blinde. Hvis alle skoleelever kom igennem et grundforløb i problemløsningsfokuseret programmering, så ville de selv opdage, om det var noget, de havde talent for. Og folk, der har talentet, vil ofte blive bidt af det, så de får motivation til at studere videre. Samtidigt vil folk, der absolut ikke har talentet undgå at spilde tid på en uddannelse, de ikke kan mestre.\n#8 Niels Chr. Nielsen 20. juni 2007 - 13:42\n..er det måske ikke, men på EMU (Elektroniske Midler til Undervisning?) portalen findes der også et hjørne for datalogi på gym.niveau. Her er da megen inspiration at hente. Umiddelbart ser der ud til at være lidt af hvert, også ganske ambitiøse ting der kan være med til at ruste de unge mennesker til datalogisk arbejde på uni.niveau(?)\nKig her: http://www.emu.dk/gym/fag/dl/index.html\nDer er sket lidt siden også jeg havde mit første "datalogikursus" på ungdomsskolen, hvor vi brugte ZX81'ere med s/h TV'er som monitorer og båndoptagere som lager.. og Basic som sprog : -)\n#9 Torben Mogensen 21. juni 2007 - 11:26 Blogger\nJeg tror, at Sudoku-dillen har gjort mere for at forberede unge til at programmere end alle tiltag for indførsel af IT i gymnasieundervisningen tilsammen.\nDels ligger tiltag i gymnasiet for sent -- man skal have fat i børn inden puberteten -- og dels træner Sudoku lige præcis en færdighed, der er essentiel for programmering: At kunne løse et problem med deduktive metoder.\nDen citerede artikel konkluderer, at der er mange mennesker, som det er umuligt at lære at programmere. Men da undersøgelsen kun omfatter folk med en færdig gymnasiel uddannelse, kan man ikke konkludere, at det samme er tilfældet, hvis indsatsen lægges tidligere. Og der er en del, der tyder på, at børn er bedre til at lære grundlæggende nye færdigheder end unge og voksne.\nDerfor skal en evt. indsats lægges i de mindste klasser i skolen, men det behøver ikke at være i form a traditionel programmering. Deduktiv problemløsning, gerne i form af opgaver i stil med Sudoku, er mere bredt brugbart og nok også mere spiseligt (mindre "nørdet"). Hvis disse færdigheder kommer på plads i de små klasser, kan man supplere med maskinassisteret problemløsning (også kaldet programmering) senere.\n#10 Frank Vilhelmsen 21. juni 2007 - 12:40\nTalent for processen\nJeg betragter talent for programmering som noget latent i lang de fleste mennesker. Du er ikke speciel! Alle kan programmer eller hacke lidt kode sammen som andre har skrevet.\nMin dreng på snart 8 har PC skrivning i skolen. Ti finger systemet naturligvis, mindre kan ikke gøre det. Masser af unge mennesker roder med IT i deres fritid og en god del af dem kan ret meget.\nAt kunne programmerer ikke nok, og det er heller ikke særligt interessant i sig selv.\nUden en god ide og spændende arbejdsmiljø er egenskaben ”at kunne programmerer” ligegyldigt.\nJeg tror på at talent for udviklingsprocessen, talent for matematik, talent for komplekse problemstiller, talent for paratviden om datalogiske paradigme er vejen frem.\nI Ungarn, Polen og Indien findes masser af mennesker som kan programmerer.\n#11 Poul-Henning Kamp 21. juni 2007 - 17:11 Blogger\nTjoe, de fleste kan da sikkert lære det, men der er til rigelighed dokumentation for at de bedste er op imod 1000 gange mere produktive end de middlemådige, så mon ikke vi burde satse på at fange talenterne og lade det middelmådige blive noget andet ?\n#12 Michael Rasmussen 22. juni 2007 - 00:01\nDu lever jeg af at lære andre at programmere, og min erfaring efter 10 års virke er, at 20% kan ikke lære at programmere, 50% bliver aldrig gode, 20% procent bliver dygtige, og 10% har talentet til at blive rigtigt dygtig.\nNår diskussionen om programmering blusser op med jævne mellemrum, har de fleste deltager i diskussionen den opfattelse, at programmering er en videnskab - videnskab kan alle lære givet tilstrækkelig tid og undervisning. Virkeligheden er blot den, at programmering er et håndværk, og derfor kan du ikke lære det, selvom du får den fornødne tid og undervisning, da det at være i stand til at kunne modtage lærdom om programmering er en medfødt egenskab, som det også gælder for f.eks. kunstmalere etc.\n#13 Peter Andreasen 22. juni 2007 - 02:13\nInteressant med referencen til 80'erne. Ud over al balladen om de nyindkøbte piccoliner og hvad ved jeg, der samlede støv på landets skoler, var 80'erne jo på mange måder en guldalder for uddannelsen af programmører. Ikke på skolerne, godt nok, men foran alle de hjemmecomputere der blev hacket løs på i de dunkle teenage-værelser. Sagen er jo, at der helt 'af sig selv' blev skabt en mindre hær af dygtige programmører (eller i hvert fald programmør-potentiale) som konsekvens af udbredelsen af hjemmecomputeren.\nHer har den teknologiske udvikling ikke væres gode ved os, for da PC'en holdt sit indtog, og med Windows som dygtig obfuscator af hardwaren, sørgede for at ingen længere kunne folde hovedet rundt om maskinen, sygnede demo-scenen (og i det hele taget meget lærerig kodning i de små hjem) hen og forsvandt næsten.\nKendetegnet på de dygtigste af demo koderne var netop et utroligt nært forhold til Maskinen og en fuldstændig forståelse af hvad det egentlig vil sige at programmere en Von Neumann arkitektur. Om de så fortsatte (med eller uden uddannelse) mod højere level programmering (OOP etc.) eller forblev asm wizards, så var (er) det gode folk -- og i games industrien, hvor jeg arbejder, ærgrer vi os over at vi ikke kan rekruttere gamle demo-kodere i samme omfang som tidligere :-)\nJeg ved ikke om det er den 'chance' du tænkte på, Poul-Henning, men i hvert fald forsvandt den relativt brede appeal som programmering af computerene (formentlig til dels i kraft af deres nyhedsværdi) havde dengang -- og dermed går masser af talent utvivlsomt tabt.\nJeg er meget enig i dine pointer om at programmering i høj grad er et "Talent" og ikke blot et "Fag". Men på samme måde som det er utænkeligt at få dygtige fodboldspillere udelukkende ved mange gymnastiktimer, tror jeg også det er nødvendigt at få programmeringen ud i (tilbage i) fritidsaktiviteterne for de unge.\nNår der en sjælden gang er en erhvervspraktikant på besøg hos os, som rent faktisk forestiller sig at han (!) skal programmere spil og ikke bare tegne/animere/designe dem, så plejer jeg half-joking at råde til at tage een af de solide uddannelser (ingeniør, datalogi, fysik eller matematik) i dagtimerne og kode om natten.\nDa jeg engang diskuterede dette med Gunner Ville fra DADIU, sammenlignede han mit råd med en konservatoriestuderende som må gå til forelæsninger og undervisning om dagen og øve skalaer om aftenen. Sammenligningen er ikke helt tosset. Det er et interessant tankeeksperiment at forestille sig at DIKU m.fl. som optagelseskrav havde en decideret programmeringsopgave.\nNuvel, det blev en længere smøre, men emnet er uhyre interessant og problemstillingen at finde kvalificerede programmører er meget nærværende. Og jeg tror det er korrekt at man skal se længere tilbage end blot til starten af uni studiet for at løse problemet.\nMåske vi bare skal gøre sådan her: http://steve-yegge.blogspot.com/2006/07/wizard-school.html\n#14 Anders Vind Ebbesen 30. juni 2007 - 02:08\nHjemmecomputere i 80erne\nDavid Brin var inde på noget af det samme: http://www.salon.com/tech/feature/2006/09/14/basic/index_np.html\nMin kommentar til Brin's artikel: http://letters.salon.com/tech/feature/2006/09/14/basic/permalink/265d3d6...\nMen udover at børn nu om dage bør starte med at programmere tidligt (som vi gjorde), så skal der også en anden form for holdning til i det etablerede undervisningssystem.\nDatamatikeruddannelsen gik fra at være en fornuftig praksis-orienteret uddannelse (i starten af halvfemserne) til at blive en catch-all for alle med lave gennemsnit fra gymnasiet* som ville være sikre på job for "det er man jo med en IT-uddannelse".\nØjensynligt hørte nogen politikere at der manglede IT-uddannede, så de øgede antallet af datamatiker-studiepladser så kraftigt at de fleste handelsskoler i slutningen af 90erne havde en bestået gymnasial eksamen som eneste krav.\nResultatet kunne aflæses et par år senere (INDEN dot-com boblen brast): PROSA opererede med arbejdsløshedstal på 40-50% for nyuddannede datamatikere i et år efter de var blevet færdige.\nIkke de mest progressive folk, man fik ind på uddannelsen i de år.\nBemærk venligst at jeg også kender gode, kompetente, datamatikere, men jeg synes der er langt imellem dem. 2,25 års erhvervserfaring virker ofte mere kompetencegivende end en datamatikeruddannelse.


De nye brændselsceller fylder 20 % mindre og vejer 30 % mindre end den nuværende FCX FC Stack, men alligevel er udgangseffekten 14 kW større. Drivmotoren er anbragt koaksialt for gearkassen, hvilket giver et mere kompakt design og en effektforøgelse på 15 kW. Generelt er kraftaggregatet ca. 180 kg lettere end det, der findes i den nuværende FCX og fylder ca. 40 % mindre. V Flow-brændselscelleplatformen satte konstruktørerne i stand til designe en elegant, lav sedan, hvilket ville have været vanskeligt, hvis bilen skulle køre på konventionelt brændstof. Resultatet er en forbedret energiudnyttelse og et mere rummeligt interiør.\nStart i koldt vejr er forbedret betydeligt, og køretøjet kan starte ved temperaturer, der er 10°C lavere end den nuværende FCX – helt ned til -30°C.\nFor at øge udgangseffekten og gøre strømaggregatet mere kompakt anvendes der et kompakt, højeffek-tivt litiumionbatteri, som supplement til strømforsyningen. Disse forbedringer i strømaggregatets komponenter giver køretøjet en rækkevidde, der er ca. 30 % større end den nuværende FCX.\nDen behageligt store kabine er futuristisk indrettet. Sæderne er betrukket og dørene beklædt med Hondas bio-tekstil – et plantebaseret materiale, der er utroligt holdbart og kan modstå kraftigt sollys.