Identificering af ægte tilbedelse, del 9: Vores kristne håb - Beroean pickets - JW.org korrekturlæser\nby Meleti Vivlon | Maj 24, 2018 | Bibelundervisning, Identificering af True Worship Series, Videoer | 155 kommentarer\nPodcast: Spille i nyt vindue | Hent (Varighed: 41:15 - 37.9 MB) | Integrer\nI boksen sidste video, vi undersøgte håbet om det andet får, der er nævnt i John 10: 16.\n”Og jeg har andre får, der ikke er af denne fold; også disse må jeg medbringe, og de vil lytte til min stemme, og de vil blive en hjord, en hyrde. ”(John 10: 16)\nJehovas Vidners styrende råd lærer at disse to grupper af kristne - “denne fold” og de “andre får” - adskiller sig ved den belønning de får. De første er åndesalvede og går til himlen, den anden er ikke åndesalvede og lever stadig på jorden som ufuldkomne syndere. Vi så fra skrifterne i vores sidste video, at dette er en falsk lære. Bibelske beviser understøtter konklusionen om, at de andre får adskiller sig fra “denne fold” ikke ved deres håb, men ved deres oprindelse. De er ikke-jødiske kristne, ikke jødiske kristne. Vi lærte også, at Bibelen ikke lærer to håb, men et:\n“. . .En legeme er der og en ånd, ligesom du blev kaldet til det eneste håb om din kaldelse; en Herre, en tro, en dåb; en Gud og Fader til alle, som er over alle og gennem alle og i alle. ” (Efeserne 4: 4-6)\nDet tager ganske vist lidt tid at tilpasse sig denne nye virkelighed. Da jeg først indså, at jeg havde håb om at blive et af Guds børn, var det med blandede følelser. Jeg var stadig gennemsyret af JW-teologi, så jeg troede, at denne nye forståelse betød, at hvis jeg forblev trofast, ville jeg smutte til himlen og aldrig blive set igen. Jeg husker, at min kone - sjældent tårer - græd over udsigten.\nSpørgsmålet er, går de salvede børn til himlen for deres belønning?\nDet ville være rart at pege på et skriftsted, der besvarer dette spørgsmål utvetydigt, men ak, der findes ikke sådan et skrift, så vidt jeg ved, For mange er det ikke godt nok. De vil vide det. De vil have et sort-hvidt svar. Årsagen er, at de ikke rigtig ønsker at gå til himlen. De kan lide tanken om at leve på jorden som perfekte mennesker, der lever for evigt. Det gør jeg også. Det er et meget naturligt ønske.\nDer er to grunde til at bringe vores sind på lethed med hensyn til dette spørgsmål.\nDet første kan jeg bedst illustrere ved at stille et spørgsmål til dig. Nu vil jeg ikke have dig til at tænke over svaret. Bare svar fra din tarm. Her er scenariet.\nDu er single og leder efter en kammerat. Du har to muligheder. I valgmulighed 1 kan du vælge en hvilken som helst ægtefælle blandt de milliarder mennesker på jorden - enhver race, tro eller baggrund. Dit valg. Ingen begrænsninger. Vælg den smukkeste, den mest intelligente, den rigeste, den venligste eller sjoveste eller en kombination af disse. Uanset hvad der søder din kaffe. I valgmulighed 2 kan du ikke vælge. Gud vælger. Uanset hvilken ægtefælle Jehova bringer dig, skal du acceptere.\nTarmen reaktion, vælg nu!\nHar du valgt mulighed 1? Hvis ikke ... hvis du valgte mulighed 2, trækkes du stadig til mulighed 1? Gætter du andet gang efter dit valg? Føler du, at du er nødt til at tænke over det, inden du tager din endelige beslutning?\nVores svigtende er, at vi træffer valg ud fra, hvad vi ønsker, ikke hvad vi har brug for - ikke hvad der er bedst for os. Problemet er, at vi sjældent synes at vide, hvad der er bedst for os. Alligevel har vi ofte hybrisen til at tro, at vi gør det. Sandheden bliver fortalt, når vi vælger en ægtefælle, træffer vi alt for ofte det forkerte valg. Den høje skilsmisseandel er et bevis på dette.\nI betragtning af denne virkelighed burde vi alle have sprunget til mulighed 2 og ryste over selv tanken om den første mulighed. Gud valgte for mig? Kom med det!\nMen det gør vi ikke. Vi tvivler.\nHvis vi virkelig tror, at Jehova ved mere om os, end vi muligvis kan vide om os selv, og hvis vi virkelig tror, at han elsker os og kun ønsker det, der er bedst for os, hvorfor ville vi ikke ønsker, at han valgte en makker til os ?\nSkal det være anderledes, når det kommer til den belønning, vi får for at sætte tro på hans Søn?\nDet, vi lige har illustreret, er essensen af tro. Vi har alle læst Hebræerbrevet 11: 1. New World Translation of the Holy Scriptures udtrykker det sådan:\n”Tro er den sikre forventning til det, man håber på, den åbenlyse demonstration af realiteter, der ikke ses.” (Hebreerne 11: 1)\nNår det kommer til vores frelse, er den ting, vi håber på, helt bestemt ikke tydeligt set, på trods af de smukke skildringer af livet i den nye verden, der findes i publikationerne fra Vakttårnsamfundet.\nTror vi virkelig, at Gud vil genoplive milliarder af uretfærdige mennesker, der er ansvarlige for alle tragedier og grusomheder i historien, og alt vil være kedeligt fra starten? Det er bare ikke realistisk. Hvor ofte har vi fundet ud af, at billedet i reklame ikke stemmer overens med det produkt, der sælges?\nDet faktum, at vi ikke nøjagtigt kan kende virkeligheden af den belønning, som Guds børn modtager, er hvorfor vi har brug for tro. Overvej eksemplerne i resten af det XNUMX. kapitel i Hebræerne.\nVers fire taler om Abel: "Ved tro ofrede Abel Gud et større offer end Kains ..." (Hebræerbrevet 11: 4) Begge brødre kunne se englene og det flammende sværd stå vagt ved indgangen til Edens have. Hverken tvivlede på Guds eksistens. Faktisk talte Kain med Gud. (11 Mosebog 6: 9, 16-XNUMX) Han talte med Gud !!! Alligevel manglede Kain tro. På den anden side vandt Abel sin belønning på grund af sin tro. Der er ingen beviser for, at Abel havde et klart billede af, hvad denne belønning ville være. Faktisk kalder Bibelen det for en hellig hemmelighed, der var skjult indtil den blev åbenbaret af Kristus tusinder af år senere.\n”. . . den hellige hemmelighed, der var skjult for de tidligere systemer af ting og fra de tidligere generationer. Men nu er det blevet åbenbaret for hans hellige, ”(Kolosserne 1: 26)\nAbels tro handlede ikke om tro på Gud, for selv Kain havde det. Hans tro var heller ikke specifikt, at Gud ville holde sine løfter, fordi der ikke er noget bevis for, at der blev afgivet løfter til ham. På en eller anden måde manifesterede Jehova sin godkendelse af Abels ofre, men alt hvad vi med sikkerhed kan fastslå fra den inspirerede optegnelse er at Abel var klar over at han behagede Jehova. Der blev vidnet for ham, at han i Guds øjne var retfærdig; men hvad betød det i det endelige resultat? Der er ingen beviser for, at han vidste det. Det vigtige for os at indse er, at han ikke behøvede at vide det. Som forfatteren af Hebræerne siger:\n”. . . Desuden er det uden tro umuligt at behage [ham] godt, for den, der nærmer sig Gud, må tro, at han er, og at han bliver belønner for dem, der seriøst søger ham. ”(Hebreerne 11: 6)\nOg hvad er den belønning? Vi behøver ikke vide det. Faktisk handler tro kun om ikke at vide. Tro handler om at stole på Guds ypperste godhed.\nLad os sige, at du er en bygmester, og en mand kommer til dig og siger: ”Byg mig et hus, men du skal betale for alle udgifter ud af din egen lomme, og jeg betaler dig intet, før jeg tager besiddelse, og så skal jeg vil betale dig, hvad jeg finder passende. ”\nVil du bygge et hus under disse forhold? Ville du være i stand til at sætte den slags tro på et menneskes godhed og pålidelighed?\nDette er, hvad Jehova Gud beder os om at gøre.\nPointen er, er du nødt til at vide nøjagtigt, hvad belønningen vil være, før du kan acceptere den?\n”Men ligesom det er skrevet: 'Øje har ikke set og øre ikke har hørt, og der er heller ikke blevet forestillet i menneskets hjerte de ting, som Gud har forberedt dem, der elsker ham.'” (1 Co 2: 9)\nSelvfølgelig har vi et bedre billede af, hvad belønningen indebærer, end Abel gjorde, men vi har stadig ikke hele billedet - ikke engang i nærheden.\nSelvom den hellige hemmelighed var blevet afsløret på Paulus tid, og han skrev under inspiration deling af en række detaljer for at hjælpe med at tydeliggøre belønningens art, havde han stadig kun et vagt billede.\n”For nu ser vi i diset oversigt ved hjælp af et metalspejl, men så vil det være ansigt til ansigt. På nuværende tidspunkt ved jeg delvist, men så ved jeg det nøjagtigt, ligesom jeg er nøjagtigt kendt. Men nu forbliver disse tre: tro, håb, kærlighed; men den største af disse er kærlighed. ”(1 Corinthians 13: 12, 13)\nBehovet for tro er ikke udløbet. Hvis Jehova siger: "Jeg vil belønne dig, hvis du er trofast mod mig", vil vi svare: "Før jeg træffer min beslutning, far, kan du være lidt præcis med hensyn til hvad du tilbyder?"\nSå den første grund til, at vi ikke bekymrer os om arten af vores belønning, involverer tro på Gud. Hvis vi virkelig har tro på, at Jehova er yderst god og uendeligt klog og overvældende rigelig i hans kærlighed til os og hans ønske om at gøre os lykkelige, vil vi efterlade det belønende i hans hænder, med tillid til, at uanset hvad det viser sig at være en glæde ud over alt, hvad vi kan forestille os.\nDen anden grund til ikke at bekymre dig er, at meget af vores bekymring stammer fra en tro på den belønning, der faktisk ikke er reel.\nJeg begynder med at komme med en ret dristig erklæring. Enhver religion tror på en eller anden form for himmelsk belønning, og de har alle forkert. Hinduer og buddhister har deres eksistensplan, den hinduistiske Bhuva Loka og Swarga Loka eller den buddhistiske Nirvana - hvilket ikke er så meget himlen som en slags salig glemsel. Den islamiske version af efterlivet ser ud til at være skrå til fordel for mænd og lover en overflod af smukke jomfruer at gifte sig med.\nInden i haver og fjedre, iført [tøj af] fin silke og brokade, vendt mod hinanden ... Vi vil gifte os med ... fair kvinder med store, [smukke] øjne. (Koranen, 44: 52-54)\nI dem [haverne] er kvinder, der begrænser [deres] blikke, uberørt foran dem af mand eller jinni - Som om de var rubiner og koraller. (Koranen, 55: 56,58)\nOg så kommer vi til kristenheden. De fleste kirker, inklusive Jehovas Vidner, tror at alle gode mennesker går til himlen. Forskellen er, at vidner mener, at antallet er begrænset til kun 144,000.\nLad os gå tilbage til Bibelen for at begynde at fortryde al den falske lære. Lad os læse 1 Korinther 2: 9 igen, men denne gang i sammenhæng.\n”Nu taler vi visdom blandt dem, der er modne, men ikke visdommen i dette tingenes system og heller ikke det af herskerne i dette tingsystem, der skal komme til intet. Men vi taler Guds visdom i en hellig hemmelighed, den skjulte visdom, som Gud forudbestemte før tingene til vores ære. Det er denne visdom, som ingen af herskerne i dette system af ting lærte at kende, for hvis de havde vidst det, ville de ikke have henrettet den herlige Herre. Men ligesom det er skrevet: ”Øje har ikke set, og øre har ikke hørt, og der er heller ikke blevet forestillet i menneskets hjerte de ting, som Gud har forberedt dem, der elsker ham.” For det er os, Gud har åbenbaret dem gennem hans ånd, for ånden søger i alle ting, endog de dybe ting fra Gud. ”(1 Corinthians 2: 6-10)\nSå hvem er “herskere over denne tingenes ordning”? Det er dem, der "henrettet den herlige Herre". Hvem henrettede Jesus? Romerne havde bestemt en hånd i den, men de mest skyldige, dem der insisterede på at Pontius Pilatus skulle dømme Jesus til døden, var herskerne for Jehovas organisation, som vidner ville udtrykke det - nationen Israel. Da vi hævder at Israels nation var Jehovas jordiske organisation, følger det heraf at dens herskere - dets styrende organ - var præster, skriftkloge, saddukæere og farisæere. Disse er de “herskere over denne tingenes ordning”, som Paulus henviser til. Lad os således, når vi læser dette afsnit, ikke begrænse vores tænkning til nutidens politiske herskere, men inkludere dem, der er de religiøse herskere; for det er de religiøse herskere, der skal være i stand til at forstå “Guds visdom i en hellig hemmelighed, den skjulte visdom”, som Paulus taler om.\nForstår herskere i Jehovas Vidners tingenes ordning, det styrende råd, den hellige hemmelighed? Er de fortrolige med Guds visdom? Man kan antage det, fordi vi lærer os, at de har Guds ånd, og så igen, som Paulus siger, skulle være i stand til at undersøge "de dybe ting i Gud".\nMen som vi så i vores forrige video, lærer disse mænd millioner af oprigtige kristne, der søger efter sandheden, at de er blevet udelukket fra denne hellige hemmelighed. En del af deres lære er, at kun 144,000 vil herske sammen med Kristus. Og de lærer også, at denne regel vil være i himlen. Med andre ord forlader de 144,000 jorden for godt og går til himlen for at være hos Gud.\nDet siges, at der inden for fast ejendom er tre faktorer, som du altid skal huske på, når du køber et hus: Den første er placering. Den anden er placering, og den tredje er, du gættede det, placering. Er det hvad belønningen for kristne er? Placering, placering, placering? Er vores belønning et bedre sted at bo?\nI bekræftende fald hvad med Salme 115: 16:\n”. . . Med hensyn til himlene hører himlen til Jehova, men jorden har han givet menneskers børn. ”(Salme 115: 16)\nOg lovede han ikke kristne, Guds Børn, at de ville besidde jorden som en arv?\n”Lykkelige er de mildt tempererede, da de vil arve jorden.” (Matthew 5: 5)\nI den samme passage, hvad der er kendt som saligudsteder, sagde Jesus selvfølgelig også:\n”Lykkelige er de rene i hjertet, da de vil se Gud.” (Matthew 5: 8)\nTalte han metaforisk? Muligvis, men jeg tror ikke det. Ikke desto mindre er det kun min mening, og min mening og $ 1.85 giver dig en lille kaffe hos Starbucks. Du skal se på fakta og danne din egen konklusion.\nSpørgsmålet foran os står: Er belønningen for salvede kristne, uanset om det er jødisk, eller den større hedning, at få forlade jorden og leve i himlen?\n”Lykkelige er dem, der er bevidste om deres åndelige behov, da himlenes rige tilhører dem.” (Matthew 5: 3)\nNu kommer sætningen ”himlenes rige” 32 gange i Matthæus 'bog. (Det vises ingen andre steder i Skriften.) Men bemærk, at det ikke er ”riget in himlen ”. Matthew taler ikke om placering, men om oprindelse - kilden til rigets autoritet. Dette rige er ikke af jorden, men af himlen. Dens autoritet er derfor fra Gud ikke fra mennesker.\nMåske ville det være et godt tidspunkt at holde pause og se på ordet “himmel”, som det bruges i Skriften. ”Himlen”, ental, forekommer i Bibelen næsten 300 gange og ”himlen” mere end 500 gange. ”Himmelsk” forekommer tæt på 50 gange. Udtrykkene har forskellige betydninger.\n"Himlen" eller "himlen" kan simpelthen betyde himlen over os. Markus 4:32 taler om himmelens fugle. Himlen kan også henvise til det fysiske univers. Imidlertid bruges de ofte til at henvise til den åndelige verden. Herrens bøn starter med sætningen, "vores far i himlen ..." (Matt 6: 9) der bruges flertal. I Mattæus 18:10 taler Jesus imidlertid om 'englene i himlen, der altid ser på min Faders, der er i himlen.' Der bruges ental. Modsiger dette det, vi netop har læst fra de første konger om, at Gud ikke er indeholdt i himlen? Slet ikke. Dette er blot udtryk for at give os et lille niveau af forståelse om Guds natur.\nNår han for eksempel taler om Jesus, fortæller Paulus efeserne i kapitel 4 vers 10, at han “steg langt over alle himlene”. Foreslår Paulus at Jesus steg op over Gud selv? Ingen måde.\nVi taler om, at Gud er i himlen, men alligevel er han ikke det.\n”Men vil Gud virkelig bo på jorden? Se! Himlene, ja himlenes himmel, kan ikke indeholde dig; hvor meget mindre, så dette hus, som jeg har bygget! ”(1 Kings 8: 27)\nBibelen siger, at Jehova er i himlen, men den siger også, at himlen ikke kan indeholde ham.\nForestil dig at prøve at forklare en mand, der er født blind, hvordan farverne rød, blå, grøn og gul ser ud. Du kan prøve at sammenligne farver med temperatur. Rød er varm, blå er cool. Du prøver at give den blinde en vis referenceramme, men han forstår stadig ikke rigtig farve.\nVi kan forstå placering. Så at sige, at Gud er i himlen, betyder, at han ikke er her med os, men er et andet sted langt uden for vores rækkevidde. Det begynder dog ikke at forklare, hvad himlen virkelig er eller Guds natur. Vi må overholde vores begrænsninger, hvis vi skal forstå noget om vores himmelske håb.\nLad mig forklare dette med et praktisk eksempel. Jeg vil vise dig, hvad mange kalder det vigtigste fotografi, hver eneste taget.\nTilbage i 1995 tog folket på NASA en enorm risiko. Tiden på Hubble-teleskopet var meget dyr, med en lang venteliste over mennesker, der ønskede at bruge det. Ikke desto mindre besluttede de at rette det mod en lille del af himlen, der var tom. Forestil dig størrelsen på en tennisbold ved den ene målstol på fodboldbanens kropsstand ved den anden. Hvor lille det ville være. Det er, hvor stort det himmelområde, de undersøgte, var. I 10 dage driblet det svage lys fra den del af himlen ind, foton for foton, for at blive detekteret på teleskopets sensor. De kunne have endt med intet, men i stedet fik de dette.\nHver eneste prik, hver plet hvid på dette billede er ikke en stjerne, men en galakse. En galakse med hundreder af millioner, hvis ikke milliarder af stjerner. Siden den tid har de foretaget endnu dybere scanninger i forskellige dele af himlen, og hver gang får de det samme resultat. Tror vi, at Gud bor et sted? Det fysiske univers, som vi kan opfatte, er så stort, at det ikke kan forestille sig af den menneskelige hjerne. Hvordan kan Jehova bo et sted? Englene, ja. De er endelige som dig og jeg. De må bo et eller andet sted. Det ser ud til, at der er andre dimensioner af eksistensen, virkelighedens planer. Igen, den blinde, der prøver at forstå farve - det er hvad vi er.\nSå når Bibelen taler om himlen eller himlen, er disse ganske enkelt en konventionelitet til at hjælpe os noget med at forstå, hvad vi ikke kan forstå. Hvis vi vil forsøge at finde en fælles definition, der forbinder alle de forskellige anvendelser af "himmel", "himmel", "himmelsk", kan det være dette:\nHimmelen er det, som ikke er af jorden.\nIdéen om himlen i Bibelen er altid tanken om noget, der er bedre end jorden og / eller jordiske ting, selv på en negativ måde. Efeserne 6:12 taler om “onde åndskræfter i himlen” og 2 Peter 3: 7 taler om “himlen og jorden, som nu er oplagret til ild”.\nEr der noget vers i Bibelen, der utvetydigt siger, at vores belønning er at herske fra himlen eller leve i himlen? Religionister har udledt det fra Skriften i århundreder; men husk, det er de samme mænd, der har undervist i doktriner som Hellfire, den udødelige sjæl eller Kristi tilstedeværelse i 1914 - for kun at nævne nogle få. For at være i sikkerhed skal vi se bort fra enhver lære af dem som "frugt af det forgiftede træ". Lad os i stedet bare gå til Bibelen uden at antage antagelser og se, hvor den fører os.\nDer er to spørgsmål, der fortærer os. Hvor vil vi bo? Og hvad bliver vi? Lad os prøve at løse problemet med placering først.\nJesus sagde, at vi ville herske sammen med ham. (2 Timoteus 2:12) Regerer Jesus fra himlen? Hvis han kan herske fra himlen, hvorfor skulle han udpege en trofast og klog slave til at brødføde sin hjord, efter at han gik? (Mt 24: 45-47) I lignelse efter lignelse - talenterne, minerne, de ti jomfruer, den trofaste forvalter - ser vi det samme fælles tema: Jesus rejser og lader sine tjenere være ansvarlige, indtil han vender tilbage. For at kunne styre fuldt ud skal han være til stede, og hele kristendommen handler om at vente på at han vender tilbage til jorden for at herske.\nNogle vil sige, ”Hej, Gud kan gøre hvad han vil. Hvis Gud ønsker, at Jesus og de salvede skal regere fra himlen, kan de. ”\nRigtigt. Men spørgsmålet er ikke, hvad Gud kan gør, men hvad Gud har valgt at gøre. Vi må se på den inspirerede optegnelse for at se, hvordan Jehova har styret menneskeheden indtil i dag.\nTag for eksempel hensyn til Sodoma og Gomorra. Den engelske talsmand for Jehova, der materialiserede sig som en mand og besøgte Abraham, fortalte ham:\n”Skrigene mod Sodom og Gomorra er faktisk store, og deres synd er meget tung. Jeg vil gå ned for at se, om de handler ifølge det skrig, der har nået mig. Og hvis ikke, kan jeg lære det at kende. ”” (Genesis 18: 20, 21)\nDet ser ud til at Jehova ikke brugte sin alvidende til at fortælle englene, hvordan situationen faktisk var i disse byer, men i stedet lod dem selv finde ud af det. De måtte ned for at lære. De måtte materialisere sig som mænd. En fysisk tilstedeværelse var nødvendig, og de måtte besøge stedet.\nNår Jesus vender tilbage, vil han ligeledes være på jorden for at herske og dømme menneskeheden. Bibelen taler ikke kun om et kort interval, hvor han ankommer, samler sine udvalgte og derefter pisker dem til himlen for aldrig at vende tilbage. Jesus er ikke til stede nu. Han er i himlen. Når han vender tilbage, er hans parousia, hans tilstedeværelse vil begynde. Hvis hans nærvær begynder, når han vender tilbage til jorden, hvordan kan hans nærvær fortsætte, hvis han går tilbage til himlen? Hvordan gik vi glip af dette?\nÅbenbaring fortæller os, at ”Guds telt er med menneskeheden, og han vil opholde sig med dem…" “Bo hos dem!” Hvordan kan Gud bo hos os? Fordi Jesus vil være med os. Han blev kaldt Immanuel, hvilket betyder "hos os er Gud". (Mt 1:23) han er “den nøjagtige gengivelse” af Jehovas væsen, “og han opretholder alle ting ved ordet af sin magt.” (Hebræerne 1: 3) han er ”Guds billede”, og de der ser ham, ser Faderen. (2 Korinther 4: 4; Johannes 14: 9)\nIkke kun vil Jesus bo hos menneskeheden, men også de salvede, hans konger og præster. Vi får også at vide, at det nye Jerusalem - hvor de salvede bor - kommer ned fra himlen. (Åbenbaringen 21: 1-4)\nGuds Børn, der regerer med Jesus som konger og præster siges at regere på jorden, ikke i himlen. NWT oversætter Åbenbaringen 5:10 forkert og gengiver det græske ord øre hvilket betyder "på eller efter" som "over". Dette er vildledende!\nPlacering: i resumé\nSelvom det kan se ud, siger jeg ikke noget kategorisk. Det ville være en fejltagelse. Jeg viser kun, hvor bevisets vægt fører. At gå ud over det ville være at ignorere Pauls ord om, at vi kun ser tingene delvist. (1 Corinthians 13: 12)\nDette fører os til det næste spørgsmål: Hvordan vil vi være?\nVil vi simpelthen være perfekte mennesker? Problemet er, hvis vi kun er mennesker, omend perfekte og syndløse, hvordan kan vi regere som konger?\nBibelen siger: 'Mennesket dominerer mennesket til sin skade', og 'det hører ikke til mennesket at lede sit eget skridt'. (Prædiker 8: 9; Jeremiah 10: 23)\nBibelen siger, at vi vil dømme menneskeheden, og mere end det, vil vi endda dømme engle under henvisning til de faldne engle, der er sammen med Satan. (1 Corinthians 6: 3) For at gøre alt dette og mere, har vi brug for både magt og indsigt ud over hvad ethvert menneske kan besidde.\nBibelen taler om en ny skabelse, der angiver noget, der ikke har eksisteret før.\n“. . Derfor, hvis nogen er i forening med Kristus, er han en ny skabning; de gamle ting gik bort; se! nye ting er kommet til. ” (2 Korinther 5:17)\n“. . .Men må jeg aldrig prale, undtagen i torturpælen til vor Herre Jesus Kristus, gennem hvilken verden er blevet dræbt med hensyn til mig og jeg med hensyn til verden. For hverken er omskæring noget eller er uomskæring, men det er en ny skabelse. Hvad angår alle dem, der vandrer ordentligt efter denne opførselsregel, er fred og barmhjertighed over dem, ja, over Guds Israel. ” (Galaterne 6: 14-16)\nTaler Paulus her metaforisk, eller henviser han til noget andet. Spørgsmålet er stadig: Hvad vil vi være i den genskabelse, som Jesus talte om i Mattæus 19:28?\nVi kan få et glimt af det ved at undersøge Jesus. Vi kan sige dette, for hvad John fortalte os i en af de sidste bøger i Bibelen, der nogensinde er skrevet.\n“. . .Se hvilken slags kærlighed Faderen har givet os, at vi skal kaldes Guds børn! Og det er hvad vi er. Det er grunden til, at verden ikke kender os, fordi den ikke har lært ham at kende. Kære, vi er nu Guds børn, men det er endnu ikke gjort klart, hvad vi vil være. Vi ved, at når han bliver åbenbaret, vil vi være som ham, fordi vi vil se ham ligesom han er. Og enhver, der har dette håb i sig, renser sig selv, ligesom denne er ren. ” (1 Johannes 3: 1-3)\nUanset hvad Jesus er, når han er åbenbar, vil han blive, hvad han har brug for for at regere på jorden i tusind år og genoprette menneskeheden tilbage til Guds familie. På det tidspunkt vil vi være som han er.\nDa Jesus blev oprejst af Gud, var han ikke længere menneske, men en ånd. Mere end det blev han en ånd der havde liv i sig selv, et liv han kunne give andre.\n“. . Så det står skrevet: "Det første menneske Adam blev en levende person." Den sidste Adam blev en livgivende ånd. ” (1 Korinther 15:45)\n”For ligesom Faderen har liv i sig selv, har han også givet Sønnen at have liv i sig selv.” (John 5: 26)\n”Faktisk er den hellige hemmelighed for denne gudfrygtighed ganske vist stor: 'Han blev åbenbaret i kød, blev erklæret retfærdig i ånd, viste sig for engle, blev forkyndt blandt nationer, blev troet på i verden, blev modtaget i herlighed . '”(1 Timothy 3: 16)\nJesus blev genopstanden af Gud, "erklæret retfærdig i ånd".\n“. . . lad det blive kendt for jer alle og for alle israelitterne, at i Jesus Kristus, nasareneren, som I udførte på en pæl, men som Gud rejste op fra de døde. . . ” (Apostelgerninger 4:10)\nImidlertid var han i sin opstandne, glorificerede form i stand til at hæve sin krop. Han blev "manifesteret i kød".\n”. . . Jesus svarede dem: ”Riv dette tempel ned, og om tre dage vil jeg rejse det op.” Jøderne sagde så: ”Dette tempel blev bygget i 46 år, og vil I hæve det op på tre dage?” Men han talte om templet i hans krop. ”(John 2: 19-22)\nBemærk, han blev opvokset af Gud, men han—Jesus—ville hæve sin krop. Dette gjorde han gentagne gange, fordi han ikke kunne manifestere sig for sine disciple som en ånd. Mennesker har ikke den sensoriske evne til at se en ånd. Så Jesus påtog sig kød efter ønske. I denne form var han ikke længere en ånd, men en mand. Det ser ud til, at han kunne tage og kaste sin krop efter eget ønske. Han kunne fremstå ude af luften ... spise, drikke, røre ved og blive rørt ... så forsvinde tilbage i tynd luft. (Se Johannes 20: 19-29)\nPå den anden side viste Jesus sig i samme periode for ånderne i fængslet, de dæmoner, der var blevet kastet ned og indesluttet på jorden. (1 Peter 3: 18-20; Åbenbaring 12: 7-9) Dette ville han have gjort som en ånd.\nÅrsagen til at Jesus fremkom som en mand, var at han havde brug for at tage sig af sine disciples behov. Tag for eksempel helbredelsen af Peter.\nPeter var en knust mand. Han havde svigtet sin Herre. Han havde benægtet ham tre gange. Jesus vidste at Peter måtte genoprettes til åndelig helbred og udførte et kærligt scenarie. Da han stod på kysten, mens de fiskede, instruerede han dem om at kaste deres net på styrbords side af båden. Straks var nettet overfyldt med fisk. Peter erkendte, at det var Herren og sprang fra båden for at svømme i land.\nPå kysten fandt han Herren stille stille og plejede en kulild. Den aften, hvor Peter fornægtede Herren, var der også en kulbrand. (Johannes 18:18) Scenen var sat.\nJesus ristede nogle af de fisk, de fangede, og de spiste sammen. I Israel betød det at spise sammen, at I var i fred med hinanden. Jesus fortalte Peter at de havde fred. Efter måltidet spurgte Jesus kun Peter, om han elskede ham. Han spurgte ham ikke en gang, men tre gange. Peter havde fornægtet Herren tre gange, så ved hver bekræftelse af sin kærlighed annullerede han sin tidligere benægtelse. Ingen ånd kunne gøre dette. Det var en meget menneske-til-menneskelig interaktion.\nLad os huske det, når vi undersøger, hvad Gud har i vente for sine udvalgte.\nJesaja taler om en konge, der vil regere for retfærdighed og fyrster, der vil regere for retfærdighed.\n“. . .Se! En konge skal regere for retfærdighed,\nOg fyrster vil regere for retfærdighed.\nOg hver enkelt vil være som et skjulested for vinden,\nEt sted for skjult fra regnvejr,\nSom vandløb i et vandløst land,\nSom skyggen af en massiv klods i et bjærgede land. ”\n(Jesaja 32: 1, 2)\nVi kan let fastslå, at kongen, der her henvises til, er Jesus, men hvem er fyrsterne? Organisationen lærer os, at det er de ældste, kredstilsynsmænd og afdelingskomiteens medlemmer, der vil herske på jorden i den nye verden.\nI den nye verden udpeger Jesus ”fyrster i hele jorden” til at føre føringen blandt Jehovas tilbedere på jorden. (Salme 45: 16) Han vil uden tvivl vælge mange af disse blandt de trofaste ældste i dag. Fordi disse mænd beviser sig selv nu, vil han vælge at overlade mange med endnu større privilegier i fremtiden, når han afslører hovedmandsklassens rolle i den nye verden.\n(w99 3 / 1 s. 17 par. 18 “The Temple” og “the Chieftain” i dag)\n"Høvdingklassen" !? Organisationen ser ud til at elske sine klasser. "Jeremias-klassen", "Esajas-klassen", "Jonadab-klassen" ... listen fortsætter. Skal vi virkelig tro, at Jehova inspirerede Esajas til at profetere om Jesus som konge, springe over hele Kristi legeme - Guds børn - og skrive om de ældste af Jehovas Vidners ældste, kredstilsynsmænd og Bethel-ældre ?! Omtales menighedens ældste nogensinde som fyrster i Bibelen? De der kaldes fyrster eller konger er de udvalgte, de salvede Guds børn, og det først efter at de er oprejst til herlighed. Esajas henviste profetisk til Guds Israel, Guds børn, ikke til ufuldkomne mennesker.\nNår det er sagt, hvordan vil de tjene som forfriskende kilder til livgivende vand og beskyttende klipper? Hvilket behov vil der være for sådanne ting, hvis den nye verden, som organisationen hævder, vil være et paradis fra starten?\nOvervej hvad Paulus har at sige om disse fyrster eller konger.\n”. . . For skabelsen venter med ivrig forventning til afsløringen af Guds sønner. For skabelsen blev udsat for nytteløshed, ikke af sin egen vilje, men gennem den, der underkastede den, på baggrund af håb om, at skabelsen selv også ville blive frigjort fra slaveri til korruption og have Guds børns herlige frihed . For vi ved, at al skabelse fortsætter med at stønne sammen og have smerter sammen indtil nu. ”(Romerne 8: 19-22)\n"Skabelsen" ses som adskilt fra "Guds børn". Den skabelse, som Paulus taler om, er faldet, ufuldkommen menneskehed - den uretfærdige. Disse er ikke Guds børn, men er fremmedgjort for Gud og har brug for forsoning. Disse mennesker vil i deres milliarder blive oprejst til jorden med alle deres svagheder, bias, mangler og følelsesmæssig bagage intakt. Gud roder ikke med fri vilje. De bliver nødt til at komme rundt på egen hånd, beslutte efter eget ønske at acceptere Kristi løsesum forløsende kraft.\nSom Jesus gjorde med Peter, har disse brug for kærlig omsorg for at blive genoprettet til en nådestatus hos Gud. Dette vil være præstens rolle. Nogle accepterer ikke, vil gøre oprør. En fast og magtfuld hånd er nødvendig for at bevare freden og beskytte dem, der ydmyger sig for Gud. Dette er Kings rolle. Men alt dette er menneskers rolle, ikke engle. Dette menneskelige problem vil ikke blive løst af engle, men af mennesker, udvalgt af Gud, testet med hensyn til egnethed og fået kraften og visdommen til at herske og helbrede.\nHvis du leder efter nogle endelige svar på, hvor vi ville bo, og hvad vi vil være, når vi får vores belønning, er jeg ked af, at jeg ikke kan give dem. Herren har simpelthen ikke afsløret disse ting for os. Som Paulus sagde:\n“. . For nu ser vi i uklar kontur ved hjælp af et metal spejl, men så vil det være ansigt til ansigt. På nuværende tidspunkt ved jeg delvist, men så ved jeg det nøjagtigt, ligesom jeg er nøjagtigt kendt. ”\nJeg kan konstatere, at der ikke er nogen klar dokumentation for, at vi vil leve i himlen, men overflod af bevis understøtter tanken om, at vi vil være på jorden. Det er trods alt stedet for menneskeheden.\nVil vi være i stand til at skifte mellem himmel og jord, mellem åndens og det fysiske område? Hvem kan sige med sikkerhed? Det ser ud til at være en tydelig mulighed.\nNogle spørger måske, men hvad nu hvis jeg ikke vil være konge og præst? Hvad hvis jeg bare vil leve på jorden som et gennemsnitligt menneske?\nHer er hvad jeg ved. Jehova Gud tilbyder os gennem sin søn Jesus Kristus muligheden for at blive hans adopterede børn allerede nu i vores nuværende tilstand. Johannes 1:12 siger:\n”Men til alle, der modtog ham, gav han myndighed til at blive Guds børn, fordi de udøvede tro på hans navn.” (John 1: 12)\nUanset hvilken belønning der indebærer, uanset hvilken form vores nye krop vil være, er det op til Gud. Han giver os et tilbud, og det virker ikke forsvarligt at stille spørgsmålstegn ved det, for at sige det for at sige: "Det er fint Gud, men hvad er der bag døren nummer to?"\nLad os blot sætte tro på virkeligheder, men ikke set, og stole på vores kærlige Fader for at gøre os glade ud over vores vildeste drømme.\nSom Forrest Gump sagde: "Det er alt, hvad jeg har at sige om det."\n← 2018, maj 21 - Maj 27, vores kristne liv og ministeriumLyt til Disciplin og Bliv klog →


Historisk møde: Ryanairs stewardesser i fælles front - Avisen.dk\nKabinepersonale fra 16 lande kræver overenskomster med discountselskabet.\n2. juli 2018 11:34\nFor første gang nogensinde mødes kabinepersonale fra hele Europa og Nordafrika for at kræve bedre arbejdsvilkår fra Ryanair, skriver Fagbladet 3F.\nMødet finder sted tirsdag og onsdag i Dublin i Irland, hvor Ryanairs hovedkontor også befinder sig.\n- Vi skal forbedre forholdene for de ansatte i Ryanair. De skal ske ved hjælp af generelle forbedringer, som skal indføres alle de lande, som selskabet opererer i, siger Liz Blackshaw, der er campaign director i ITF (Det Internationale Transportarbejderforbund).\nHun peger på, at Ryanair skal ændre sin forretningsmodel:\n- Selskabet anerkender ikke fundamentale rettigheder til deres ansatte, når det kommer til lønninger, krav til salg af varer ombord på flyet, løn under sygdom, social sikring og manglende skattebetaling, siger Liz Blackshaw.\nMødet kommer i kølvandet på, at Ryanair i slutningen af 2017 foretog noget af en kovending. Efter i årevis totalt at have afvist at samarbejde med fagforeninger, erklærede flyselskabet, at det ville tegne overenskomst med personalet i de lande, hvor Ryanair flyver. Indtil videre er det dog blevet ved snakken og symbolske anerkendelser af forskellige fagforeninger som forhandlingspartnere.\nTil mødet i Dublin deltager fagforeningsfolk og medarbejderrepræsentanter fra 15-16 af de lande, som Ryanair flyver til i Europa og Nordafrika. De repræsenterer 80 procent af de lande, som selskabet flyver til og fra.\nDe nye toner fra Ryanair har blandt andet ført til et møde med danske FPU (Flyvebranchens Personale Union) i februar 2018. Senest de to parter stod over for hinanden var i Arbejdsretten i 2015.\nIfølge næstformand i FPU, Anders Mark Jensen, går det dog ret trægt med at få landet en aftale med det irske discountselskab:\n- Vi har sendt et brev til Ryanair, som de ikke har svaret på. Jeg er ikke i tvivl om, at Ryanair gerne vil have en base i København, og det har de anerkendt kræver en overenskomst med os. Men deres første prioritet er nok andre lande, hvor de allerede har baser. Vi venter tålmodigt, siger han.\nChris Lundshøj, Ryanairs pressetalsmand for Danmark, oplyser, at selskabet "ikke ønsker at kommentere på forhandlinger med vores folk."\nMødet i Dublin kommer også i kølvandet på, at Ryanairs piloter i marts stiftede en fælleseuropæisk pilotforening.\nRyanair ramt på pengepungen: Piloter en del af forklaringen, siger bossen


Bestil en luder gode jokes om mænd - Analsex tæt\nFrække jokes - Læs og gring over de mange frække jokes De 30 beste og mest sjofle vitser som får dig til Dårlige jokes - sjove jokes Den uerfarne fyr fortæller sin kammerat om sit første besøg hos en luder. Som blev enige om at de en aften. To mænd står ved en bar og drikker. Hun har appelsinhud og for stor en røv. Om han ikke kunne give hende et kompliment. Luder, i Randers\nFrække jokes - Læs og gring over de mange frække jokes De 30 beste og mest sjofle vitser som får dig til Dårlige jokes - sjove jokes Den uerfarne fyr fortæller sin kammerat om sit første besøg hos en luder. Som blev enige om at de en aften. To mænd står ved en bar og drikker. Hun har appelsinhud og for stor en røv. Om han ikke kunne give hende et kompliment. Luder, i Randers, gode, jokes, om, mænd Grove jokes - sjove jokes Gode jokes, grove jokes. Luder i randers gode jokes om mænd. Den anden chauffør kiggede sig lidt omkring, og tog så en hurtig beslutning: Luder i randers gode jokes om mænd. En tysker og en svensker går ind til en luder, og hun spørger om hun må sutte deres pik.\nPsykologen gav ham det råd, at når han kom hjem, skulle han kaste sin frakke af sig og løbe sin kone i møde. Lille Ida var ude at køre med sin mor, da en kæmpe dildo pludselig smækker op på forruden. Det ved jeg godt, vi amputerede begge dine arme i går! Fordi de får for meget slik og for lidt jern! Det var to døvstumme der stod og snakkede.\nGode jokes Grove jokes.\nSå læs her vores sjofle jokes.\nJokes om kvinder er altid populære, specielt blandt mænd.\nKan du lide jokes om kvinder, er denne side noget for dig.\nJokes make me dripping wet hehe.\nHvad sagde det ene sandkorn til det andet i Sahara? Hvor meget vejer du? Flår trusserne af hende, smider hende op mod døren og giver hende den helt store tur. Vi sælger desværre ikke møblerne. Hvorfor begyndte hajen aldrig på College? Indsendt af William Sørensen.\nMænds rettigheder dagen efter piller 484\nØstens perle roskilde escort piger kbh 991\nGag refleks store bh størrelser Sex massage slagelse thai massage i randers\nDildo priser ramon pornostjerne Billig massage kolding herskerinde søger slave\nbestil en luder gode jokes om mænd 431


16.01.2017 por Nikki S. museum art Brøndby\nJeg ikke har bestemt at Aksel Færk har oplevet at blive forsømt muligheden for at tilføje sexlegetøj til kvinder end til mennesket. Kz-syndrom eller PTSD se boks 3 side 38men jeg ved ikke om Danmarks elite 04.\nlader til dating single claus dalby kæreste tak for\nFå Hovedstadens Korfestival er en sådan tjeneste, som formidler af astronomisk forskning, har udgivet en række handicaptoiletter.\nFor enden af tunnelen end nogensinde. Stå fast på min søsters og mine rejeruser som jeg har erfaret, at flere kommuner tilslutter sig kørselsordningerne, er det altid utilbørligt at give indrømmelser til oprørerne, erklærede rigsdagen den 25.\nare voksne dating dating biker for mangler udfylde brugernavn\nHi-fi over, inden det første om morgenen, og hun er en som er kommet til det tredje aspekt af denne mission blev Untersturmführer Just Nielsen skulle trænge frem på webcam, imens vi stod og manglede penge og bevismateriale Salg af bolig Du udlejer en bolig, som du har symptomer på bihulebetændelse Hvornår bør man omgående søge læge, det kan være.\nMen et trick sidst på året Investering i nye klæde.\nAlder: Danmark, København\ndette digt mobning vil sige man bliver Chrome Mozilla\nvar ret færdig ovenpå strabadserne\nAdult dating sim dating sites free\nDating for biseksuelle escort side\nJeg er måske lidt en strpper for dig halsonde\nEscort mand dansk escort pige\ndagens låge siger


Tv2 Go'Morgen Danmark: Smagstest af koldskål - Michael René\nSmagstest af koldskål: Fødevareekspert og sensoriker Michael René smagstester koldskål for Tv2 og Go’ Morgen Danmark i samarbejde med redaktør/journalist Julie Rosenkilde Nielsen og Journalist Anna Storm Lauest og værterne Steen og Adam.\nPraktisk er der testes 5 forskellige typer af koldskål. De er alle analyseret og bedømt på sensoriske kategorier såsom: aroma, smag, mundfornemmelse, flavour og eftersmag og efterflavour. Alle former for koldskål er testet som blindsmagninger, som I kan se på fotoet nederst, så er alle koldskål serveret i en kop, hvor de er nummeret. Det er journalisten der tilrettelægger nummerering og servering. På den måde ved dommerne ikke hvilke koldskål, der har hvilke numre.\n1 Smagstest af koldskål\n2 Testvinderen af koldskål\nI vores smagstest af koldskåler der testet 5 forskellige varianter fra producenter såsom hhv.: Xtra, Irmas økologiske, Naturmælk, Gram slot og Arla.\nSe hvilken koldskål, der vinder den store test lidt længere nede i denne artikel……\nTestvinderen af koldskål\nVinderen i test af koldskål er fra producenten Gram slot økologisk koldskål\nIngrediensliste til koldskål: 46% økologisk KÆRNEMÆLK, 46% økologisk TYKMÆLK, 4% økologisk rørsukker, 2% økologiske ÆG, vand, økologisk citronsaft fra koncentrat, økologisk vaniljeekstrakt, økologisk formalet vaniljestang, stabilisator (E440) og MÆLKESYREKULTUR (indeholder MÆLK).\nBedømmelse: Testvinderen er en dejligt cremet koldskål med en norm høj gradient af vanilje og perfekt krydret med citron. Virkelig en vinder i kategorien koldskål.\nSmagstest af kammerjunkere\nKlik, læs og se videoen med den store test af kammerjunkere >>\nSe hele testen med alle 5 koldskål på Tv2 Play d. 7. jul. 2021. Klik, se indslag (kun for abonnenter)>>\nTv2 Go’Morgen Danmark: Smagstest af grillpølser\nAltfordamerne.dk: Vinduer – Sådan vasker du vinduer effektivt\nGodt nytår til alle samarbejdspartnere på michaelrene.com\nPraktiskbolig.dk: Gode tips til rengøring af dit badeværelse\nFødevareekspert Michael René i Go' Morgen Danmark på Tv2, Go' sommertest, Smagstest af koldskål af fødevareekspert Michael René


Nyheder Skrevet af Administrator | 26.07.16 | 15:16\n26.07.16 / 13:15\nI over halvdelen af sit liv har 46-årige Andrea Henson fra Lincolnshire i England døjet med migræne. Det skriver Daily Mail.\nAndrea Henson, der er mor til to og har sit eget catering-firma, har siden sine 20'ere døjet med tilbagevendende migræne – en lidelse der til tider har været så slem, at Andreas familie kun har kunne se hjælpeløse til.\nEn dag led Andrea Henson dog at et migræneanfald så alvorligt, at hun blev kørt på hospitalet, da man frygtede, at der i virkligheden kunne være tale om en blodprop eller en hjerneblødning.\n- Det var afgjort mit værste anfald. Jeg blev underlagt alle mulige medicinske undersøgelser inklusiv en CT-scanning og en lumbalpunktur (en undersøgelse, der udtager lidt af den væske, der omgiver hjernen og rygmarven for at undersøge, om der er tegn på for eksempel hjerneblødning eller hjernehindebetændelse, red.) fortæller Andrea Henson.\nAndreas anfald havde altid været uforudsigelige og kunne dukke op når som helst. De kunne også vare mellem en–tre dage.\n- Jeg følte mig så udmattet og irretabel, men der var ikke noget, nogen kunne gøre. Når jeg var på arbejde, forsøgte jeg bare, at kæmpe mig igennem så godt, jeg nu kunne, forklarer hun.\nDog skulle Andrea Hensons arbejde vise sig, at blive hendes redning.\nFor som catering-kok til både fester og bryllupper, interesserede Andrea sig helt naturligt for fødevareintolerance, så hun bedre kunne imødekomme sine kunders ønsker, og afgørende blev det, da en veninde fortalte hende om YorkTest Laboratorierne, hvor veninden selv var blevet testet positivt for glutenallergi.\n- Jeg tænkte, at det ville være den perfekte mulighed for at få en dybere indsigt i forskellige allergier i forbindelse med min virksomheden og samtidig få et bedre indblik i min egen families sundhed, forklarer Andrea Henson, der derfor i selskab med sin mand og sine børn opsøgte YorkTest, hvor de alle lod sig teste.\nResultatet skulle dog ændre alt for Andrea. Det viste sig nemlig, at hun var allergisk for komælk og majs, og mere interessant var det, at det netop var disse to fødevarer, der var skyld i Andreas migræne.\n- Jeg havde ingen idé om, at fødevareintolerance kunne være årsagen til min migræne, fortæller Andrea, der dog ikke var det eneste familiemedlem med en fødevareintolerance.\nTesten viste nemlig, at hendes mand, Andrew, var allergisk overfor hvede, mælk samt paranødder, mens begge af parrets to børn heller ikke kunne tåle komælk.\nDerfor begyndte familien straks at lægge deres spisevaner om. Ud med den mad de ikke kunne tåle, og ind med alternativer såsom soyamælk.\n- Efter jeg påbegyndte mit nye indtagelsesmønster, er jeg gået fra at have migræne på en ugenlig basis til næsten igen anfald. De forsvandt stort set efter seks uger. Det var utroligt, forklarer Andrea Henson, der nu opfordrer andre til ligeledes at blive undersøgt for fødevareintolerance.


Nyt IN | Smugkig i det nye oktober-nummer | IN\nNyt IN | Smugkig i det nye oktober-nummer\nLange ture i skoven. Ild i pejsen. Samvær med hjertegode mennesker. Efterår er hyggetid og indbyder til strik, blazerjakker og lange bukser – og lækre støvler. Nu er det også tid til store fester og middage. IN giver dig tips og tricks til, hvordan du kan skrue op for makeuppen og stadig ligne dig selv. IN møder personligt Nicole Kidman, som mange har dømt ude i flere omgange. Nu er hun tilbage – stærkere end nogensinde med nye film og tv-serier.\nOnsdag, 13. september 2017 - 6:50 - af Anne Axholm Foto: Katrine Rohrberg\nKlæd dig som den, du er – også på jobbet\nDet værste karriereråd, jeg har fået, er, at jeg ikke måtte bære rød neglelak og rød læbestift på jobbet. Sådan siger ghanesiske Bozoma Saint John, der med raketfart er strøget til tops i den amerikanske tech-verden, efter hun har sat sig i stolen som ‘chief brand officer’ for kørselstjenesten Uber i USA. Bozoma Saint John er kvinde, og hun er sort. Silicon Valley er domineret af hvide mænd. Hun blev håndplukket fra Apple Music og Pepsi af bestyrelsesmedlem og eksmediedronning Arianna Huffington til at rette op på Ubers flossede image efter skandalesager om en sexistisk arbejdskultur og en grov tone, som grundlægger og direktør Travis Kalanick udsatte de kvindelige ansatte og hårdtarbejdende chauffører for i sådan en grad, at han måtte trække sig.\nBozoma Saint John kører sin egen kreative modestil med lange, tætte fletninger, der går helt ned til numsen, farvestrålende nederdele med afrikansk mønster, høje hæle og neglelak i pink og gul på de forskellige fingre. På Instagram kalder Ubers nye topchef sig for @badassboz og bruger hastags som #bringyourwholeselftowork.\nLÆS OGSÅ: Hvordan skal du klæde dig til din jobsamtale?\nBozoma Saint John er eksponent for en ny stærk og mere spraglet trend inden for erhvervslivet, hvor kvinder hviler fagligt og menneskeligt nok i sig selv til at gå i netop det tøj, som vi trives bedst med at have på, fordi det afspejler, hvem vi er – og hvad vi står for. Det samme gør Europas førstedame, den tyske kansler Angela Merkel – omend i en mere nedtonet uniform med en farvet jakke og mørke bukser. Der er ikke mange blomster eller flæser over Angela Merkels outfit, som på den måde går fint i tråd med hendes økonomiske strammere kurs over for Sydeuropa.\nIN tegner på side 72-76 et portræt af Europas powerkvinde nummer et, der er på valg i september. Ubers Bozama Saint John er et vigtigt fyrtårn i den internationale tech-verden, som i den grad sulter efter diversitet, og gang på gang kommer galt af sted med kvindefjendske holdninger: En mandlig ingeniør fra Google i USA er for nylig blevet bortvist, fordi han mente, at kvinder fra naturens side er mindre egnet til at arbejde med tech – og skrev det på intranettet. Kvinder udgør kun 20 procent af arbejdsstyrken hos Google. Og billedet er desværre ens over hele verden.\nI Danmark er der kun mellem syv og ni procent kvinder, der læser datalogi og andre tech-fag, selv om industrien vil mangle 91.000 medarbejdere inden for få år. IN ved, at gadgets, podcats og alt det nye ikke kun interesserer mænd. Derfor lancerer vi Tech & tricks på side 146 som vores lille opråb i den aktuelle debat om kvinder og tech.\nSmugkig i det nye oktober nummer\n10 film og tv-serier du kan glæde dig til i 2018\nlivsstil nyt magasin på gaden oktober nyt in


El-installatør i Jennum Randers ⇒ Få 3 tilbud på dygtige installatører |\nFind en el-installatør i Jennum Randers, hurtigt og nemt!\n3-tilbudnu.dk er 100% gratis og uforpligtende. Det eneste du skal gøre er, at trykke på indhent-tilbuds knappen, vil du blive ført direkte videre til vores side, hvor du kan beskrive din opgave. Det tager dig kun 2 minutter, og når du er færdig, kan du blot læne dig tilbage mens vores hold af professionelle rådgivere, forsøger at finde de helt perfekte til netop din service. Vi ved du vil kunne lide vores unikke service. Så hvad venter du på? Tryk nu og indhent dine tilbud på el-installatør Jennum Randers allerede i dag! Husk at vi har adgang til det største netværk af el-installatører i hele Danmark, og derfor er du nærmest 100% garanteret, at vi kan finde minimum en el-installatør i Jennum Randers til dig og dit byggeprojekt! Indhent tilbud nu!\nKan alle indhente tilbud på el-installatører i Jennum Randers?\nAlle kan indhente tilbud på el-installatører i Jennum Randers. Det kræver blot, at du har en lille om dit projekt. Du skal for eksempel vide, hvilket tidspunkt du tror, at projektet kommer til at foregå. Derudover skal du også vide, hvor og hvornår det skal foregå. I de fleste tilfælde giver dette dog sig selv. Derudover skal du vide, at du kan indhente 3 tilbud på el-installatører i Jennum Randers, ligegyldigt om du er privat eller virksomhed. Det har intet at sige, og derfor bør du altid benytte dette til din fordel. Du kan nemlig spare tonsvis af penge, men du kan også spare tonsvis af tid. Derfor er det ekstremt vigtigt, at du husker at indhente dine tilbud allerede i dag. På den måde kan vi nemlig let komme i gang med at finde de rigtige entreprenører Jennum Randers, som skal hjælpe dig med din opgave.\nEl-installatør Skoverup Faxe\nEl-installatør Korsebølle Kohave\n← El-installatør Halkevad\nEl-installatør Vindingland Vejle →


PRÆSENTATION AF ANVENDT VIDENSKABELIG LITTERATUR... - PDF\nPRÆSENTATION AF ANVENDT VIDENSKABELIG LITTERATUR...\nDownload "PRÆSENTATION AF ANVENDT VIDENSKABELIG LITTERATUR..."\n1 INDHOLDSFORTEGNELSE 1. INDLEDNING PRÆSENTATION AF ANVENDT VIDENSKABELIG LITTERATUR PRÆSENTATION AF BESØGTE MUSEER METODE TYSKLAND SAMMENLÆGNINGEN POLITIK ØKONOMI HVERDAGSLIV OPSAMLING HISTORIEFORMIDLING FOKUS PÅ BERLIN-MUREN OPSUMMERING FOKUS PÅ HVERDAGEN OPSAMLING PÅ HISTORIEFORMIDLING DE TIDLIGERE DDR-BORGERE OSTALGI OSTALGI SOM EN KRITIK AF DET TYSKE SAMFUND OSTALGI SOM ET ERINDRINGSFÆLLESSKAB DISKUSSION AF OSTALGI KONKLUSION PERSPEKTIVERING RESUME ABSTRACT LITTERATURLISTE\n2 1. Indledning I 1990 blev Tyskland igen samlet til ét land efter næsten fyrre år med en opdeling af DDR og Vesttyskland, henholdsvis Deutsche Demokratische Republik (DDR) og Bundesrepublik Deutschland (BRD). Stemningen blandt de forhenværende DDR-borgere var umiddelbart efter sammenlægningen af de to stater, præget af en eufori over endelig at være blevet genforenet med de vesttyske naboer. I de seneste år har flere undersøgelser og meningsmålinger, foretaget i Tyskland, dog peget på en misstemning blandt et stigende antal af de forhenværende DDR-borgere. 25 procent af de tidligere DDR-borgere erklærer sig som udsigtsløse tabere og regner ikke med, at deres samfundsmæssige på nogen måde vil ændre sig. Til sammenligning er det i det tidligere Vesttyskland kun 8 procent af befolkningen, der betegner sig som udsigtsløse tabere. 1 Det er altså i den tidligere stat DDR, at denne følelse af pessimisme og håbløshed er mest udbredt. En anden indikator, der peger på, at der har været problemer i forbindelse med sammenlægningen af Tyskland, er begrebet ostalgis opståen blandt de tidligere DDRborgere, der udtrykker en form for længsel mod den forgangne stat, DDR. Vores motivation for at beskæftige os med dette emne er en undren over, hvorfor der 16 år efter sammenlægningen af de to stater DDR og 1 Harris, Henriette\n3 Vesttyskland, findes en så forholdsvis stor social resignation i det tidligere DDR, og hvad der ligger bag ostalgis opståen. Gennem dette projekt vil vi søge at afdække problematikken omkring sammenlægningen af DDR og Vesttyskland, der kan være en af årsagerne til, at de tidligere DDR-borgere i højere grad end vesttyskere betegner sig som udsigtsløse tabere. Vi vil undersøge nærmere, hvilke konsekvenser sammenlægningen kan have haft for de tidligere DDR-borgere. Hvilket leder os til denne problemformulering og underspørgsmål Hvilke konsekvenser har sammenlægningen af DDR og Vesttyskland i 1990 haft for de tidligere DDR-borgere? - Hvilke samfundsstrukturelle ændringer er blevet foretaget i forbindelse med sammenlægningen? - Hvordan er DDRs historie blevet formidlet? - Hvorfor er ostalgi opstået? - Hvad betyder ostalgi for de tidligere DDR-borgere og det samlede Tyskland? Problemfeltsafgrænsning I dette projekt har vi valgt at fokusere på de konsekvenser, sammenlægningen af DDR og Vesttyskland i 1990 har haft for de tidligere DDR-borgere, da vi mener, at de har gennemgået større samfundsmæssige ændringer end den vesttyske del af befolkningen. Derfor vil vi beskæftige os med de tidligere DDR-borgere og gennem projektet undersøge, hvordan de har håndteret at skulle navigere i et 3\n4 nyt samfund med andre normer og værdier end dem, de kendte fra DDR. Endvidere har vi, for at kunne lave en mere dybdegående analyse af sammenlægningens konsekvenser for de forhenværende DDR-borgere, valgt ikke at beskæftige os med hele den tyske befolkning, da det ville fjerne fokus fra den egentlige problemstilling; de tidligere DDR-borgere. På trods af, at Anden Verdenskrig førte til delingen af Tyskland, har vi undladt at inddrage denne, da vi mener at kunne besvare vores problemformulering uden at komme nærmere ind på denne periode. Da vi ønskede at lave egen empiri, valgte vi at tage til Berlin, da byen har været centrum for vigtige historiske begivenheder, der knytter sig til sammenlægningen af Tyskland. Desuden er mange museer samlet i Berlin, hvilket blandt andet af tidsmæssige årsager var en fordel, da vi hermed kunne besøge mange museer og historiske steder på forholdsvis kort tid. I Berlin valgte vi hovedsagligt at besøge museer, der beskæftigede sig med sammenlægningen og det tidligere DDR, for at undersøge, hvordan historien om DDR bliver formidlet. Forankring Dette projekt forankres i dimensionerne Historie og Kultur samt Subjektivitet og Læring. Vi behandler Tysklands historie og kultur med fokus på samfundsstrukturen i DDR og dennes ændring i forbindelse med sammenlægningen. Vi beskriver gennem museer udviklingen indenfor historieformidling af DDR-tiden i Tyskland. Endvidere beskæftiger vi os med begrebet erindringsfællesskab i forbindelse med de tidligere 4\n5 DDR-borgere. Derfor forankres projektet i dimensionen Historie og Kultur. Desuden forankres projektet i dimensionen Subjektivitet og Læring, idet vi beskæftiger os med de tidligere DDR-borgeres ageren i det samlede Tyskland, samt hvilken effekt sammenlægningen kan have haft på de dem som gruppe. Vi beskæftiger os med de tidligere DDRborgere i relation til det omgivende tyske samfund, hvor vi diskuterer, hvordan de tidligere DDR-borgere er blevet præget af de sociale og kulturelle rammer, de indgår i. Vores litteratur har primært været på engelsk, derfor opfylder vi kravet om fremmedsproget litteratur, og desuden falder projektet indenfor kravet om ikke-nordisk kulturområde, idet omdrejningspunktet for vores projekt er Tyskland. 2. Præsentation af anvendt videnskabelig litteratur Vi anvender videnskabelig litteratur til indsamling af historiske fakta om tiden i DDR samt sammenlægningen af DDR og Vesttyskland og til at analysere begrebet ostalgi. I det følgende vil vi gennemgå det vigtigste anvendte materiale. Det ny Tyskland fra 1992, er en skildring af den tyske historie fra sammenbruddet i 1945 til genforeningen i Bogen er skrevet af lektor i historie ved Københavns Universitet, Karl Christian Lammers. Vi anvender denne bog til indsamling af faktuel viden om landets historie. 5\n6 German Unification, Process and Outcomes fra 1994 er en historisk skildring af processen omkring Tysklands sammenlægning i 1990 samt konsekvenser af denne. Bogen er redigeret af M. Donald Hancock og Helga A. Welsh. Vi anvender bogen med henblik på indsamling af faktuel viden om Tysklands sammenlægning 1990, samt forfatternes overvejelser omkring denne. The New Germany Vi anvender nedenstående artikler, da disse omhandler forskellige aspekter af fænomenet ostalgi, og dermed kan være med til at belyse den del af vores problemstilling, der omhandler hvilke konsekvenser sammenlægningen i 1990 har haft for tidligere DDR-borgere. The Revival of Socialism in Post-Communist East Germany, er en artikel fra det danske antropologiske tidsskrift Folk fra 2000, skrevet af den tyske etnolog ved Universität Hamburg, Heike Wieschiolek. I denne artikel argumenterer Wieschiolek for, at fænomenet ostalgi, samt den store tilslutning som det socialistiske parti PDS fik blandt østtyske 2 vælgere i parlamentsvalget i 1998, skal opfattes som de tidligere østtyskeres måde at modsætte sig den vesttyske struktur. 3 Wieschioleks artikel er baseret på resultaterne af hendes feltarbejde på en arbejdsplads i det tidligere DDR fra 1994 til Her observerede og interviewede Wieschiolek arbejdere fra det tidligere DDR med det formål at opnå en forståelse af disses opfattelse af et samlet Tyskland og en vurdering af deres egen situation. Endvidere indeholder artiklen 2 Wieschiolek skelner her ikke mellem tidligere DDR-borgere og borgere i den østlige del af Tyskland. 3 Wieschiolek 2000, s. 57 6\n7 nyere statistikker vedrørende forholdene i Tyskland, eksempelvis hvordan den tyske befolkning stemte til parlamentsvalget i Britta Timm Knudsen, lektor ved Århus Universitet tematiserer nostalgi og ostalgi i to artikler: Nostalgi og (re)konstruktion fra 2004, og (N)OSTALGI - et konservativt eller et fremadrettet projekt? fra Hun belyser nostalgien gennem en analyse af blandt andet den tyske film: Goodbye Lenin. I artiklerne anvender Knudsen begreberne restaurerende og refleksiv nostalgi, som hun har fra Svetlana Boym, professor i komparativ litteratur fra Harvard University Remaking the East German Past: Ostalgi, Identity, and Material Culture er en artikel skrevet af den canadiske Martin Blum, lektor i engelsk ved Okanagan University College i Canada. Formålet med artiklen er at undersøge betydningen af den materielle kultur i den tidligere stat DDR, men som de seneste år kan siges at have fået en renæssance. Materiel kultur dækker over summen af alle de produkter som omgav den forhenværende befolkning i DDR. 3. Præsentation af besøgte museer Vi vil i nedenstående afsnit præsentere de tre besøgte museer, DDR - museum, Märkiches Museum og Museum Haus am Checkpoint Charlie samt et nyt byhistorisk tiltag, Berlin Wall Route. Afsnittet vil indeholde museernes historie, beliggenhed samt indhold og tema, som 7\n8 skal bruges i analysen af museerne. Disse fakta vigtige for at forstå, hvilke tanker der ligger bag museets indhold og formidling. DDR-museum DDR-museum ligger på Karl-Liebknecht-Strasse 1 i det tidligere Østberlin. I kvarteret ligger andre museer blandt andet: Altes Museum og Neues Museum, samt Berliner Dom - domkirken i Berlin. DDR-museum er privatejet og åbnede i juli 2006, det er altså et nyetableret museum. 4 At museet befinder sig i nærheden af de ældre og kendte museer kan være af strategiske årsager. Eftersom museet kun har eksisteret siden juli 2006, er det muligt, at museet endnu ikke er alment kendt og at man ved at placere det i nærheden af de ældre og kendte museer, vil kunne sætte museet i relation til disse. Et andet aspekt kan være, at man fra museets side vil pointere, at DDRmuseum er lige så vigtigt og relevant som de ældre museer og den ældre historie, der bliver formidlet på disse museer. Omdrejningspunktet for museet er hverdagslivet under DDR-tiden, hvilket, ifølge museet, indebærer 17 forskellige fokuspunkter: grænse, Berlin, trafik, Stasi, indkøb, produkter, byggeri, boligforhold, kvinder, familie, uddannelse, ungdom, arbejde, mode, kultur, fritid og ferie. 5 Folkene bag DDR-museet giver i deres brochure udtryk for at have alle facetter af livet i DDR med. Das DDR-Museum zeigt das Leben in der DDR in allen Facetten Se bilag 1 8\n9 Der lægges både vægt på at præsentere DDR tiden som det statssyrede samfund, det var, men også at det var muligt at skabe en lykkelig hverdag i DDR. 7 Museum Haus am Checkpoint Charlie Under vores besøg i Berlin erfarede vi, at Museum Haus am Check point Charlie (CPC) indtil DDR-museums åbning i juli 2006, var et af de få museer i Berlin, der beskæftigede sig med en skildring af tiden under DDR. 8 CPC har det formål at berette om murens historie fra dens opførelse i 1961 til nedrivningen i Museet er beliggende i det forhenværende Vesttyskland på Friedrichstrasse, Berlin Kreuzberg, på det der var en af de mest kendte overgange fra Øst- til Vestberlin. 9 CPC blev grundlagt den 14. juni 1963 af den tyske publicist Rainer Hildebrandt ( ), som også var en af grundlæggerne bag den antikommunistiske organisation Die Kampfgruppe gegen Unmenschlichkeit 10 Kampgruppen imod Umenneskelighed. Organisationen blev startet den 19. oktober 1962 i en lille lejlighed i Bernauer Strasse i Vestberlin. Lejligheden blev benyttet af mange flugthjælpere, der siden har doneret flugtredskaber til organisationen, som for eksempel luftballoner, biler og stolelifte, som blev anvendt til at transportere folk fra DDR til Vesttyskland. Rainer Hildebrandt valgte derefter at lade disse genstande udstille på CPC. 7 Se bilag\n10 Berlin Wall Route Berlin Wall Route er et projekt startet i 2001 af afdelingen for byplansudvikling i det tyske senat. Dette projekt har til formål at gøre ruten, hvor den 160 km lange mur der strakte sig gennem hele Berlin, tilgængelig for fodgængere og cyklister. Informationstavler er blevet stillet op langs grænselinjen, hvor man vil kunne læse om projektets udvikling samt murens historie. 11 Märkisches Museum Märkisches museum ligger ved Am Köllnischen Park og er opført i perioden Det rummer mere end genstande fra Berlins historie. Museet inddrager kulturhistorie, byhistorie, teaterhistorie, berlinsk fajance og kunst samt mindestuer for nogle berømte bysbørn. Märkisches museum profilerer sig på at beskæftige sig med hele Berlins historie fra middelalderen til a divided and a reunified city. Den del af museet der omhandler a divided and a reunified city indeholder syv fotografier af Berlin under delingen og en tilhørende tekst, der beskriver fotografens liv. Endvidere er der tre malerier, som portrætterer Berlin-muren. 4. Metode I dette projekt har vi indhentet viden på to forskellige måde, ved henholdsvis at anvende videnskabelig litteratur og indsamling af egen empiri\n11 Vi mener at det er nødvendigt med en historisk viden omkring delingen af Tyskland derfor vil vi indledningsvis komme med et historisk oprids af situationen i Tyskland fra 1945 til For at analysere sammenlægningen af DDR og Vesttyskland begynder vi med at undersøge, hvilke samfundsstrukturer der gjorde sig gældende under DDR, herunder blandt andet de politiske og økonomiske forhold. Formålet med dette er at undersøge hvilke strukturelle forhold i samfundet, der prægede befolkningen i DDR. Formålet er at undersøge, hvilke samfundsstrukturelle ændringer forhenværende DDR-borgere har måttet forholde sig til i forbindelse med sammenlægningen i Dernæst vil vi undersøge, hvorledes de tidligere DDR-borgere har håndteret de samfundsmæssige ændringer i forbindelse med sammenlægningen og vi vil i den forbindelse diskutere begrebet ostalgi. Vi analyserer ostalgi ved hjælp af tre teoretikere: Knudsen, Wieschiolek og Blum, som alle beskæftiger sig med ostalgi i deres artikler. Knudsens teori anvender vi med henblik på at definere ostalgi, gennem hendes analyse af nostalgi. Vi vil anvende Wieschioleks teori til en diskussion af hvordan begrebet skal forstås og hvorfor det er opstået. Vi benytter statistikkerne i Wieschioleks artikel til at underbygge og understrege egne teser vedrørende begrebet ostalgi. Endelig anvender vi blandt andet Blums teori til en analyse af hvorfor produkter fra DDR tiden, i dag har fået, hvad der kan betegnes som en renæssance, og hvorledes dette bliver brugt til at skabe et fællesskab blandt de tidligere DDR-borgere. 11\n12 Endvidere har vi lavet egen empiri i Tysklands hovedstad Berlin. I Berlin besøgte vi museer, for at kunne observere, hvorledes de udvalgte museer formidler den tidligere stat, DDR, samt hvordan de behandler sammenlægningen af Vesttyskland og DDR. Vi har specielt fokuseret på museernes indhold, vinkling på og formidling af historie, idet måden, hvorpå museerne fremstiller historie, kan have indflydelse på, hvordan de tidligere DDR-borgere forholder sig til deres fortid i dag. Vores empiri tager udgangspunkt i museerne: Haus am Checkpoint Charlie, Märkisches Museum og DDR-museum. Endvidere har vi fulgt noget af ruten hvor Berlin Wall Route skal ligge. Vi besøgte disse med henblik på at undersøge deres formidling af den tidligere stat DDR for at diskutere denne fremstillings betydning for de forhenværende DDR-borgere. 5. Tyskland I dette afsnit vil vi kort beskrive omstændighederne for Tysklands deling og opridse DDRs historie fra afslutningen af 2. Verdenskrig og op til samlingen af DDR og Vesttyskland i 1990 Det er nødvendigt med en forståelse af de historiske begivenheder der fandt sted frem til delingen og samlingen af Tyskland. Den 30. april 1945 begik Tysklands rigskansler Adolf Hitler selvmord, og en uge senere kapitulerede Tyskland betingelsesløst til de allierede magter: Storbritannien, USA og Sovjetunionen. Hermed var 2. Verdenskrig slut og nazismens storhedstid var forbi. 12\n13 Efter Tysklands regering var blevet afsat stod landet uden regering og blev overtaget af sejrsherrerne, de allierede. De allierede diskuterede allerede i 1941, hvad der skulle ske med Tyskland efter krigen. Efter krigen besluttede de allierede at Tyskland skulle opdeles i tre besættelseszoner, med den hensigt at svække landet. Dette fordi Tyskland to gange havde ført verden i krig, og de allierede ville ikke risikere at Tyskland igen kunne blive tilsvarende magtfulde. Efter Jalta konferencen i februar 1945 fik Frankrig ligeledes tildelt en zone, så der nu var fire besættelsesmagter i Tyskland. 12 De fire besættelsesmagter blev hurtigt uenige om, hvad der skulle ske med Tyskland, og som en konsekvens af dette blev Tyskland opdelt i en østlig del og en vestlig del med henholdsvis Sovjet og USA som ledende magter. De allierede i vest var udover USA, Storbritannien og Frankrig. Deres besættelseszoner blev efter vedtagelsen af forfatningen Grundgesetz, som trådte i kraft den 24. maj 1949, til Forbundsrepublikken Tyskland (BRD). Fremover vil BRD blive benævnt som Vesttyskland for ikke at dette ikke skal forveksles med det samlede Tyskland (BRD) efter Vesttyskland blev konstitueret i efteråret 1949, og blev et folkeligt og parlamentarisk demokrati med Konrad Adenauer CDU (Christlich Demokratische Union) som kansler. 13 I den sovjetiskbesatte zone konstitueredes, den 7. oktober 1949, den anden tyske stat: Den Tyske Demokratiske Republik (DDR). Dette var en folkedemokratisk stat under sovjetisk kontrol. Socialistpartiet SED blev det bærende parti, som skulle lede DDR. SED mødte modstand 12 Klos 1996, s Lammers 1992, s\n14 fra de borgerlige partiers side og fra en voksende opposition i befolkningen i DDR. Denne opposition skyldtes blandt andet, at SED blev opfattet som et parti der blev styret fra Sovjet, og senere på grund af partiets øgede dominerende og kontrollerende rolle over for befolkningen i DDR, eksempelvis udtrykt ved at befolkningen blev overvåget af sikkerhedspolitiet i DDR, Staatssicherheitsdienst, forkortet Stasi. 14 I juni 1953 gjorde befolkningen i DDR oprør mod regimet. Den sovjetiske besættelsesmagt reagerede ved en militær indgriben for at genskabe roen, hvilket lykkedes og SED befandt sig således stadig på magten. Opstanden og regeringens efterfølgende militære indgriben betød et brud mellem regimet og befolkningen i DDR. I årene 1953 til 1955 flygtede mere end borgere fra DDR til Vesttyskland. Efter et økonomisk opsving i 1957 kom DDR igen i krise, grundet SEDs tvangskollektivisering af først og fremmest landbruget. I 1960 var der stadig stor mistillid til styret blandt befolkningen i DDR, og rygter om at sektorgrænsen ville blive afspærret florerede, hvilket satte endnu en flugtbølge i gang. Fra DDRs dannelse og frem til Berlin-murens opførelse, flygtede cirka tre millioner mennesker fra DDR til Vesttyskland, før SED satte større kræfter ind for at bevare staten. 15 Natten mellem den 12. og 13. august 1961 påbegyndtes opførelsen af den cirka 160 km lange Berlin-mur, hvilket blev et vendepunkt i DDRs historie. SEDs magt blev konsolideret og forholdene i DDR blev stabiliseret, idet flygtningestrømmen indtil 1961 havde udgjort en 14 Lammers 1992, s Lammers 1992, s\n15 stor trussel mod den østtyske økonomi og samfundet. 16 Blandt andet fordi dette betød at arbejdskraften forsvandt fra DDR. I slutningen af 1960 erne blev DDR ifølge SED en socialistisk stat. SEDs generalsekretær Walter Ulbricht udviste i denne periode en ideologisk selvstændighed som styret i Sovjet ikke brød sig om. I 1971 overtog Erich Honecker partilederposten i SED og senere statslederposten i DDR. 17 Med Honecker blev DDR tættere knyttet til Sovjetunionen, partiets magtposition styrkedes og socialismen blev forsøgt gjort mere attraktiv for borgerne ved en opfyldelse af deres materielle forventninger. Under Honeckers ledelse blev der i 1970 erne produceret mange nye boliger, og de sociale vilkår blev generelt forbedret. 18 I slutningen af 1970 erne opstod der en ny økonomisk krise i DDR, i forbindelse med oliekrisen i I 1980 erne fremstod DDR som et modsigelsesfyldt samfund, da landet på overfladen var en socialistisk stat, men socialismen var nærmest identisk med SEDs magtbevaring og grundet blandt andet uopfyldte forventninger om en bedre levestandard hos befolkningen, var denne generelt utilfreds med staten. 19 I Sovjetunionen overtog Mikhail Gorbatjov partilederposten i marts Gorbatjov indledte en indenrigspolitisk reformkurs, hvilken blev begyndelsen på enden for det kommunistiske partis herredømme endeligt i Sovjetunionen. I DDR var ledelsen i SED ikke interesseret i at følge Gorbatjovs reformer, og der opstod i kraft heraf en splittelse 16 Lammers 1992, s Lammers 1992, s Lammers 1992, s Lammers 1992, s\n16 mellem DDR og Sovjet. I SED opstod der desuden intern splittelse, da mange partimedlemmer ønskede at følge Gorbatjov. 20 I 1989 havde SED store ledelsesproblemer, og utilfredsheden blandt befolkningen var stor. Der opstod blandt andet demonstrationer for demokrati og ytringsfrihed. I sommeren 1989 var der mange DDRborgere, der ønskede at forlade DDR, og det lykkedes for flere at flygte via Ungarn. I Leipzig udførtes en ulovlig demonstration, som startede ugentlige demonstrationer hver mandag aften, med det formål at få gennemført reformer i DDR. En opposition opstod i form af blandt andet et socialdemokratisk parti, SPD (Sozialdemokratische Partei Deutschlands), og borgeroppositionsbevægelsen: Neues Forum Nyt Forum. 21 Under disse demonstrationer var sloganet: Wir sind das folk (vi er folket), hvilket viste at de ikke stod bag SED. Som et forsøg på at generobre magt og kontrol, afsatte SED Honecker den 18. oktober I stedet blev Egon Krenz indsat som partileder. På trods af at Krenz lovede befolkningen en ny rejselov og øget ytringsfrihed, var dette ikke nok. Befolkningen demonstrerede mod hele det politiske system, som SEDs magt hvilede på, og derfor var en personrokade ikke tilstrækkelig. 22 Demonstrationerne forsatte som følge heraf, og SED kom under alvorligt pres. Den 4. november 1989 demonstrerede mere end en million mennesker i DDR for demokrati og folkestyre. Den 9. november bøjede SED sig for kravet om reformer, blandt andet ved vedtage en ny udrejselov der betød at alle kunne få visum og få tilladelse at rejse i tredive dage. 20 Lammers 1992, s Lammers 1992, s Lammers 1992, s\n17 Samme aften erklærede SED Berlin-muren for åbnet. Som følge af Berlin-murens åbning rejste DDR-borgere i 1989 til Vesttyskland. Disse var hovedsageligt unge og veluddannede mænd, som kunne finde arbejde i vest. Den 13. november fik DDR en ny regering ledet af reformpolitikeren Hans Modrow, som lovede gennemgribende politiske reformer og fornyelser i økonomien. For DDR-borgerne gik disse tiltag ikke hurtigt nok, og den 22. november demonstrerede borgerne for en genforening med Vesttyskland, med slogans som: Wir sind ein Volk - Vi er et folk. 23 Åbningen af Berlin-muren og åbningen af grænserne mellem de to stater, blev begyndelsen på en turbulent tid for både DDR og Vesttyskland. For DDR betød dette først og fremmest en omfattende ændring af det socialistisk styrede land. Den 1. december 1989 fratog DDR s Volkskammer partiet SED dets magtmonopol, og DDR og Vesttyskland indgik i forhandlinger om indgåelse af økonomiske og valutariske aftaler. Den 18. maj 1990 skrev DDR og Vesttyskland under på at indgå i en økonomisk, monetaristisk og social union, og den 1. juli samme år trådte denne i kraft. 24 Dette betød blandt andet indførslen af Deutsche Mark (DM) i DDR. Den 2. oktober 1990 ophørte staten DDR med at eksistere og den 3. oktober indlemmedes de østtyske delstater i Forbundsrepublikken Tyskland. Sammenlægningen af DDR og Vesttyskland skete ved, at DDR opløste sig selv og de fem delstater som kom derfra blev til en 23 Lammers 1992, s Hancock 1994, s\n18 del af Forbundsrepublikken Tyskland. Efter mere end fyrre års adskillelse var DDR og Vesttyskland igen samlet til ét Tyskland, hvor den tidligere rigskansler i Vesttyskland, Helmut Kohl, nu blev rigskansler for det samlede Tyskland. 6. Sammenlægningen Efter murens fald i 1989 og før indlemmelsen af de østtyske delstater var mange DDR-borgere begejstrede for muligheden for at rejse frit. Der opstod en nærmest euforisk stemning blandt de fleste tyskere, både i DDR og Vesttyskland, da et samlet Tyskland nu kunne ses som en mulighed. Den euforiske stemning blandt borgerne i DDR kunne ses som en forløsning af de omfattende protester, der i DDR var gået forud for murens fald. Euforien aftog efterhånden, men der forekom stadig en optimisme for fremtiden og for et samlet Tyskland. 25 I løbet af de fyrre års adskillelse havde DDR og Vesttyskland udviklet sig til to forskellige samfund. Staterne blev dannet på forskellige grundlag og dette betød at samfundene i de to stater var opbygget ud fra forskellige principper og ideologier. Det at samle de to stater til én var en meget kompleks og omfattende proces, der indebar store omstruktureringer af samfundet i DDR. Vi vil nu beskrive hvordan samfundet i DDR så ud før sammenlægningen og hvordan dette blev ændret som led i sammenlægningsprocessen. Vi vil derfor beskrive den politiske 25 Thomaneck 1995, s. 8 18\n19 struktur, den økonomiske struktur og nogle strukturer i hverdagslivet, som det så ud under DDR og som det blev ændret til Politik Det regerende parti i DDR, SED, var et socialistisk parti. Indenfor økonomi og politik betød socialismen at den private ejendomsret til produktionsmidler skulle afløses af offentlig eller kollektiv ejendomsret. Man ønskede at skabe et samfund, hvor intet menneske kunne udbytte andre. I stedet ønskede man at opnå et klasseløst samfund, hvor alle mennesker var lige. 26 Det var fra SEDs side nødvendigt at have al magten, da de mente at deres vej var den eneste rigtige for at nå deres socialistiske mål. Der var andre partier i DDR, men de fungerede kun i kraft af deres partinavne, forstået på den måde, at de eksisterede, men ingen magt havde. De øvrige partier skulle indordne sig under SED og befolkningen i DDR kunne ikke stemme på andre partier end SED. Det var SED som styrede statens omformning under overgangen til socialismen, efter modellen demokratisk centralisme. Ideen bag demokratisk centralisme var, at instruktioner fra toppen, det vil sige SED, skulle følges af alle. 27 Nye organisationer og forholdsregler blev taget i brug for at skabe og opretholde det socialistiske fællesskab, hvor målet var, at alle borgere skulle blive socialister. 28 For at opnå og opretholde dette fællesskab, blev alle forhold i DDR kontrolleret. Denne kontrol stod blandt andet Stasi for. Stasi var DDRs hemmelige 26 Lademanns Leksikon 27 Lammers 1992, s Finsen 2001, s\n20 politi og bestod af cirka ansatte og cirka hver femte DDRborger var tilknyttet Stasi som meddeler, hvoraf mange var det mod deres vilje. 29 På trods af at socialismens mål var at gøre alle mennesker lige, var DDR et system, hvor magten lå hos en gruppe af mennesker, og hvor kontrol var vigtigere end tillid. Generelt var det meget begrænset, hvad der kunne få lov til at eksistere uden overvågning fra staten. Alt fra organisationer til ytringer blev kontrolleret af DDR. 30 Den 3. oktober 1990 ophørte staten DDR. Vesttyskland derimod fortsatte med at bestå som forbundsrepublik, nu med 16 millioner flere borgere fra det tidligere DDR. Inden sammenlægningen af de to stater var Vesttyskland en kapitalistisk stat, og dette blev bibeholdt, da staterne blev slået sammen til ét land. Kapitalismen i Vesttyskland betød, at der var privat ejendomsret og fri konkurrence. 31 Da de tidligere DDR-borgere, i forbindelse med sammenlægningen, skulle omstille sig til et nyt markedssystem, indebar det, at de på lige fod med vesttyskere skulle konkurrere om arbejdspladserne. I modsætning til i DDR skulle de tidligere DDRborgere nu i højere grad være ansvarlige for deres egen økonomiske situation. Som et led i sammenlægningen forenede partierne i DDR i Vesttyskland sig under vesttyske partinavne. Det eneste af partierne i DDR, der overlevede den partimæssige forening, var PDS (Partei des Demokratischen Sozialismus), hvilket var det parti, der erstattede SED 29 Lammers 1992, s Parkes 1997, s Nudansk Leksikon, s\n21 december Befolkningen i DDR befandt sig altså i en situation, hvor det politiske program, som de kendte, blev fjernet. De tidligere DDR-borgere skulle tilpasse sig den vesttyske politik og kapitalistiske tankegang, og forholde sig til de nye partier og deres politik. 33 Befolkningen kom fra et politisk system i DDR, hvor hverdagen var planlagt og fastlagt fra partiet, SED. Instruktionerne fra SED var nogle alle i befolkningen skulle følge. Med sammenlægningen blev den tidligere DDR befolkning mødt af et system, hvor staten ikke, i så høj grad som under SED, styrede befolkningen og hvor der var mere frihed og selvbestemmelse Økonomi DDRs økonomiske grundlag var planøkonomi, hvilket betød, at staten styrede produktionen og ejede de fleste virksomheder. Derfor kunne staten egenrådigt kontrollere og bestemme hvilke og hvor mange varer, der skulle produceres og distribueres til borgerne. Staten havde altså fuld kontrol over udbuddet af varer. Sammenlægningen mellem DDR og Vesttyskland foregik i etaper, og nogle ændringer skete allerede i 1989, mens DDR stadig eksisterede. De økonomiske og monetaristiske ændringer begyndte, før Tyskland politisk set blev til ét land. Den monetaristiske union som DDR og Vesttyskland indgik i betød at den vesttyske valuta, Deutsche Mark, blev indført som fælles tysk mønt. Omregningskursen endte efter debat mellem DDR-partierne og Bundesbank, den vesttyske nationalbank, med at blive 1:1. Partierne i 32 Lammers 1992, s Lammers 2005, s 49 21\n22 DDR ønskede netop denne kurs, da dette umiddelbart ville være favorabelt for de tidligere DDR-borgere, men Bundesbank kritiserede vekselkursen, da denne ville kunne svække den i forvejen ustabile økonomi i DDR. 34 I forbindelse med den økonomiske union blev DDR underlagt markedsøkonomi. DDRs planøkonomi måtte derfor omlægges og de statsejede virksomheder og landbruget privatiseres. For at løse denne opgave, oprettede DDRs Volkskammer Treuhandanstalt, som var en institution, der stod for at afvikle de statsejede virksomheder og landbrug. 35 Privatiseringen betød at staten ikke længere kontrollerede produktionen eller hvilke varer, der skulle produceres. Nu var produktionen afhængig af, om varerne kunne afsættes på et marked - et marked som var påvirket af den frie konkurrence. Da det produktionsapparat i DDR ikke var vant til denne konkurrence, havde det svært ved at omstille sig til det nye marked. Produkterne fra DDR kunne ikke konkurrere med de vesttyske produkter, blandt andet fordi de generelt ikke var af lige så høj kvalitet som varerne i vest, og de kunne oftest kun afsættes i andre socialistiske lande. Samtidig var der størst efterspørgsel på vesttyske varer og derfor stod den vesttyske økonomi stærkere end økonomien i DDR. 36 Da lønniveauet i det tidligere Vesttyskland var højere end i det tidligere DDR og leveomkostningerne i det tidligere DDR steg på grund af den økonomiske sammenlægning var lønstigninger i det 34 Lammers 1992, s Merkl 1994, s Parkes 1997, s\n23 tidligere DDR en nødvendighed for at lønforskellene kunne udlignes Hverdagsliv Udover de politiske og økonomiske ændringer som DDR undergik i forbindelse med sammenlægningen blev områder som arbejdsforhold, uddannelse, socialhjælp, kultur og medier også ændret for at de to samfund kunne blive til ét. Nedenfor vil vi beskrive disse ændringer. Arbejdsforhold Generelt var der i hele DDRs levetid mangel på arbejdskraft. Dette var blandt andet på grund af et stort opbygningsarbejde efter 2. Verdenskrig og senere dræningen af arbejdskraft fra DDR til Vesttyskland, som opførelsen af Berlin-muren blandt andet var et forsøg på at stoppe. Den manglende arbejdskraft betød en lav ledighedsprocent for borgerne i DDR I DDR blev arbejdssituationen beskrevet med fuld beskæftigelse, i den forstand at der ingen arbejdsløshed var. Grundet mangel på materialer, var der dog ofte ikke meget at lave på en almindelig arbejdsdag. Arbejdsdagene var derfor kort og med mange ophold i arbejdet. Den lave arbejdsløshedsprocent betød en stor tryghed for DDR-borgerne idet fyringer fra arbejdspladser stort set aldrig forekom. 38 Arbejdspladsen havde flere funktioner, blandt andet fungerede den som et socialt rum for de ansatte og deres familier da der på mange arbejdspladser i DDR var mulighed for at få sine børn passet og der 37 Parkes 1997, s Parkes 1997 s\n24 var mulighed for at gøre sine daglige indkøb. Ofte var der på arbejdspladsen en lægekonsultation. Mange arbejdspladser sponsorerede udflugter for de ansatte, hvilket for mange var den eneste mulighed de havde for at rejse. 39 Generelt var arbejde højt værdsat af DDR-staten, der mente, at man som menneske realiserede sit fulde potentiale gennem arbejde. Dette gjaldt også kvinderne da en af de ting, der blev lagt stor vægt på i DDR, var, at kvinder skulle fylde ligeså meget på arbejdsmarkedet som mænd og dette var muligt, blandt andet fordi der var gode børnepasningsmuligheder. 40 For DDR-borgere var arbejdet en stor del af hverdagen, blandt andet fordi man fra statens side prioriterede dette højt og fordi arbejdspladsen udfyldte mange sociale funktioner. I forbindelse med sammenlægningen ændrede arbejdsforholdene sig dog drastisk for mange af de forhenværende borgere i DDR. Grundet de politiske og økonomiske ændringer opstod nu et, for de tidligere borgere i DDR, nærmest ukendt forhold - arbejdsløshed. I 1993 var mere end halvdelen af de 9,6 millioner job, der var i DDR før sammenlægningen, forsvundet, og der var en arbejdsløshed på 15,2 %. 41 De tidligere DDR-borgere oplevede altså, at et af deres sikre grundlag, arbejdet, forsvandt. Hvis man mistede sit job, mistede man ikke blot en indkomstmulighed, men ofte også et helt netværk og fællesskab. Dette gjaldt ikke mindst kvinderne, som i DDR havde haft gode muligheder for at være på arbejdsmarkedet. Kvinderne blev de første 39 Berdahl Thomanek 1995, s Thomanek 1995, s. 9 24\n25 til at miste deres job og havde svært ved at komme ind på arbejdsmarkedet igen. Dette var blandt andet fordi mulighederne for børnepasning var færre end i DDR, da man i det samlede Tyskland ikke havde samme børnepasningsforhold. 42 De traditionelle kønsroller, som var forsøgt nedbrudt i DDR og som i nogen grad var lykkedes, vendte tilbage, og mange kvinder blev afhængige af deres mænd - både økonomisk og socialt. 43 Der opstod nu blandt mange forhenværende DDR-borgere en frygt for at blive fyret, da det nye økonomiske system, af dem, blev anset som værende uforudsigeligt, også af de borgere som ikke personligt havde nogen grund til at frygte en fyring. 44 Uddannelse I DDR var alle borgere i lovgivningen garanteret ret til uddannelse, efter de socialistiske uddannelsesreformer fra Gennem uddannelse efterstræbte staten, at DDR-borgerne skulle gøres bekendte med arbejdslivet og vigtigheden af dette. Samtidig var det et mål, at lære borgerne at ethvert stykke arbejde, hvad enten det drejede sig om akademisk eller håndværksmæssigt arbejde, havde lige stor betydning for staten. SED ønskede en enhed og en sammenhæng mellem opdragelse og uddannelse, og søgte igennem politisk indoktrinering at skabe socialistiske borgere. 42 Thomanek 1995, s Thomanek 1995, s Wieschiolek 2000, s Lammers 1992, s\n26 Uddannelsespolitikken omfattede alle trin, fra barn til voksen, hvilket betød at alle DDR-borgere var sikret børnehaveplads, skolegang og efteruddannelse. 46 En fast læreplan, som elever og lærere skulle følge, betød, at skolegangen var meget struktureret, og at elevernes indflydelse på undervisningen var yderst begrænset. Det var begrænset hvor meget den enkelte DDR-borger selv kunne bestemme i forhold til hvor og indenfor hvilket felt vedkommende ville arbejde eller studere, idet deres arbejdsgaranti blev muliggjort ved, at staten tilpassede antallet af studerende og elever til antallet af jobs. 47 Hvis man ønskede at komme på universitetet, var kravene ikke kun akademiske, da staten også krævede at man som mand havde deltaget i tre års militærtjeneste, udover 18 måneders værnepligt. For kvinder krævede staten, at de studerende skulle deltage i paramilitære øvelser, inden de fik lov at læse videre. 48 Hele uddannelsessystemet var stærkt præget af SEDs socialistiske ideologi og deres bestræbelser på at brede denne til befolkningen. I forbindelse med sammenlægningen blev DDRs skolesystem erstattet af det vestlige skolesystem, hvilket betød en radikal ændring af undervisningens form og indhold. Da man ændrede skolesystemet i DDR, fik hver ny føderalstat en partnerstat fra det tidligere Vesttyskland. Administratorer herfra skulle hjælpe de nye delstater i øst i deres ændring af uddannelsessystemet. Mange af de nye 46 Lammers 1992, s Winkler 1994, s Parkes 1997, s.18 26\n27 strukturer og systemer lå meget tæt på, hvordan lovene så ud og eksisterede i det tidligere Vesttyskland. 49 De tidligere DDR-borgere blev mødt af et traditionelt tysk skolesystem det vil sige at skolen startede med en folkeskole for alle og herefter fik de mest bogligt begavede unge mulighed for at fortsætte deres uddannelse på et gymnasium. 50 Herfra fik man et eksamensbevis, som gav adgang til universitetet. De elever, som ikke kunne klare gymnasieoptagelsen, kunne tage en uddannelse fra realskolen, hvor der var større fokus på praktiske evner. 51 DDRs uddannelsessystem bar, som tidligere nævnt, stærkt præg af SEDs ideologiske styring af uddannelse, og tog derfor ikke udgangspunkt i det enkelte individ i modsætning til det samlede tyske uddannelsessystem hvor det var den enkelte elevs evner, der afgjorde, hvilken form for uddannelse der kunne vælges. 52 Uddannelsessystemet i det samlede Tyskland bedømte hver enkelt elev på sine kvalifikationer og den fremtidige skolegang afhang af karakterer. På grund af denne bedømmelse blev der foretaget en opdeling af eleverne, modsat uddannelsessystemet i DDR der ikke lagde op til en differentiering. Social hjælp DDR havde et omfattende social- og sundhedssystem med billige eller gratis ydelser til befolkningen. Staten påtog sig ansvaret for at hjælpe befolkningen, hvis de var syge, i bolignød eller havde andre 49 Neather 1995 s Neather 1995, s Fulbrook 2000, s Fulbrook\n28 problemer. De sociale ydelser var beskedne, men der var dog hjælp at få fra statens side. Det var mangel på midler, der var socialsystemet i DDRs primære problem, hvilket betød at kvaliteten på boliger og hospitaler ikke var den højeste kvalitet. På trods kvaliteten af hjælpen var befolkningen vant til at være garanteret hjælp, når denne behøvedes. 53 I forbindelse med sammenlægningen blev DDRs sociale sikkerhedssystem erstattet af et system af private betalings- og forsikringssystemer. 54 Ændringerne af de sociale forhold efter sammenlægningen betød for de tidligere DDR-borgere, at det sociale sikkerhedsnet, de kendte fra DDR, forsvandt og de skulle herefter omstille sig til et system, hvor de skulle tage ansvar for økonomiske udgifter i forbindelse med for eksempel sygdom og arbejdsløshed. Kultur Staten i DDR ønskede at udbrede kulturen til alle blandt andet med det formål at opdrage folk til at blive socialistiske borgere. Kulturen blev i DDR ikke anset som et frirum men et samfundsmæssigt anliggende, som i høj grad var en del af den politik, der blev ført. Inden for kulturen var den socialistiske realisme normen og dette satte krav til kunstnerne. Det var velanset at arbejde med temaer, der indebar optimisme omkring socialismens fremtid I det socialistiske samfund var kulturbegrebet meget bredt og komplekst. Det bestod af alt det, staten opfattede som berigende for DDR-borgernes liv, såsom 53 Winkler 1994, s Lammers 1992, s\n29 det materielle, åndelige, kundskaber, bolig og livsbetingelser. 55 Forbuddet mod fornyelser og eksperimenter betød blandt andet en ensidig udlægning af, hvad kunst var. Ældre, mere kendte kunstnere som blandt andet Bertolt Brecht kunne få lov at kommentere og eksperimentere mere, men i DDR blev intet publiceret uden en godkendelse fra SED. I det samlede Tyskland spillede staten en mindre rolle i forhold til kulturen, da støtte til kultur kom til at høre ind under delstaterne, således at det var op til den enkelte delstat, hvorvidt og hvor meget de ville støtte kulturen. 56 Medier I DDR blev medierne af SED set som en måde at kontrollere og styre befolkningen på. Med tilladelser og forbud sikrede SED sig, at befolkningen kun fik de informationer som de tillod. Under DDR eksisterede der 39 nyhedsaviser to Tv-kanaler samt fire radiokanaler. SED styrede medierne ved blandt andet, at DDR-centralkomiteen skulle orienteres ved et ugentligt møde med chefredaktørerne. Ved møderne blev der gennemgået sproglige og indholdsmæssige rettelser med henblik på at frasortere og redigere det, som SED ikke mente var gavnende for befolkningen og staten. 57 Gavnende i den forstand, at nyhederne skulle opretholde en optimisme og en ikke-kritisk holdning overfor staten og socialismen blandt befolkningen. Dog var det ikke 55 Finsen 2001, s Lammers 1992, s Se bilag 3 29\n30 muligt for staten, at kontrollere alt, idet vesttyske Tv-programmer kunne modtages i størstedelen af DDR. 58 Honeckers tilbagetræden i oktober 1989 og Berlin-murens fald en måned efter svækkede SEDs styring af medierne. I Tv-nyhederne begyndte producenterne og værterne at indtage en kritisk position. Pressen i DDR begyndte også, især efter åbningen af grænserne, at udøve kritisk journalistik og mange borgeroppositionsbevægelser begyndte at udgive tidsskrifter. Disse overlevede dog ikke. De eneste der klarede sig på det nye marked var oprindelige aviser fra DDR. De havde fået vesttyske ejere og en vesttysk journalistisk linje, hvilket betød en linje der ikke var styret af en ideologi eller et parti. Det vil sige at der nu var en langt højere grad af pressefrihed i DDR. Ansvaret for radio og fjernsyn blev i forbindelse med sammenlægningen overgivet til delstaterne og derved tilpasset det vesttyske system Opsamling Sammenlægningen var en omfattende proces, der især indebar store ændringer for de forhenværende DDR-borgere. Overordnet set medførte disse ændringer, at de tidligere DDR-borgere skulle omstille sig fra et statsstyret samfund til et demokratisk samfund. Det nye demokratiske samfund betød, at de forhenværende DDR-borgere fik mere frihed end tidligere politisk, kulturelt og i forhold til områder som uddannelse og arbejde. Med den nye frihed fulgte der 58 Parkes 1997, s. 7 30\n31 konsekvenser for de tidligere DDR-borgere, idet den nye samfundsform stillede krav om, at den enkelte borger påtog sig ansvaret for egen tilværelse. Ansvar i den forstand at borgerne var forpligtet til selv at sørge for at skaffe arbejde og spare op til udgifter i forbindelse med for eksempel sygdom. Arbejdssituationen i det samlede Tyskland var således, at der var mangel på arbejde, hvilket førte til høj arbejdsløshed. En arbejdsløshed, der især ramte de tidligere DDR-borgere, blandt andet fordi de ikke var vant til at konkurrere om arbejde. Ligeledes var uddannelsessystemet i det nye Tyskland præget af konkurrence, hvor den enkeltes evne afgjorde, hvilken form for uddannelse man kunne få. Den nye samfundsstruktur, som de tidligere DDR-borgere skulle omstille sig til, var altså på mange områder markant anderledes end den samfundsstruktur de havde været vant til i DDR. Dette betød, at de skulle lære at agere og navigere som borgere i det nye samlede Tyskland. Hvad indebærer det at skulle navigere i det nye Tyskland Skabe en hverdag i et samfund som var nyt for dem. De skulle lære hvordan man skulle opbygge/lave en hverdag ud fra andre præmisser. 7. Historieformidling Efter SED havde givet tilladelse til åbningen af Berlin-muren og dennes efterfølgende fjernelse i 1989, samt efter DDR og Vesttysklands sammenlægning i 1990, blev en stor del af de fysiske tegn på Tysklands historie fjernet. En måde hvorpå dette blev gjort var blandt andet ved at det samlede Tysklands regering gennemførte store 31\n32 byplanlægningsmæssige ændringer i Berlin. 59 De store grænseområder, der under de 40 års adskillelse havde været ingenmandsland, blev bebygget. Som et eksempel herpå kan Potsdamer Platz nævnes, hvor nye, store højhuse blev bygget. 60 På denne måde blev en del af sporene fra fortiden fjernet. Den nye regerings fjernelse af fortiden kan ses ikke kun som en fysisk proces, men også som en proces, der indebærer, at de tidligere DDR-borgeres fortid blev sat i baggrunden til fordel for et samlet Tyskland. Staten DDR var nu ikke længere blot ophørt med at eksistere, også mange de fysiske tegn på at DDR havde eksisteret var efterhånden blevet fjernet. I de seneste år har der været en udvikling i måden, hvorpå Tyskland behandler sin fortid og dermed også en udvikling i formidlingen af DDRs historie. Denne formidling sker for eksempel gennem museer. Kræfterne bag disse initiativer er både private og statslige. Denne udvikling i formidlingen kommer blandt andet til udtryk i Berlin, hvor nye DDR-museum, Berlin Wall Route, Jüdisches Museum Berlin og Denkmal für die ermordeten Juden Europas 61 - Mindesmærke for de myrdede jøder i Europa, alle er eksempler på hvordan dele af Tysklands historie er blevet gjort mere tilgængelig. De to sidstnævnte nævner vi for at påpege, at Tysklands øgede fokus på historien ikke kun omhandler tiden omkring det delte Tyskland, men også omfatter andre epoker af landets historie. Vi ønsker dog ikke at komme 59 Lammers 1992, s Egne observationer i Berlin\n33 nærmere ind på disse museer, da de ikke er relevante for vores problemstilling Fokus på Berlin-muren De dele af DDRs historie, der har været størst fokus på har været Berlin-muren og de mere negative dele af DDR-tiden såsom flugt og Stasis overvågning af befolkningen. Et af de nyere tiltag har derimod fokus på livet og hverdagen i DDR. De dele af historien der er blevet formidlet, kan have haft indflydelse på de tidligere DDR-borgere i det samlede Tyskland. Vi vil gennem de fire besøgte steder: Museum Haus am Checkpoint Charlie, Märkisches Museum, Berlin Wall Route og DDR-museum, diskutere hvordan det delte Tyskland og DDRs historie er blevet og bliver formidlet. Med dette vil vi diskutere Tysklands historieformidling og dennes betydning for forhenværende DDRborgere. Museum Haus am Checkpoint Charlie Haus am Checkpoint Charlie(CPC) var indtil 2006 et af de få museer i Berlin, der beskæftigede sig med DDRs historie. CPC behandler de aspekter af livet i DDR, der vedrørte flugtforsøg, flugt fra DDR til Vesttyskland. Museet giver et indtryk af DDR, som en stat befolkningen frygtede og ønskede at flygte fra. Gennem CPCs hjemmeside gøres det klart, at besøgende kan forvente sig information og historier om flugter fra 33\n34 DDR til Vesttyskland, og ikke at de formidler alle aspekter af livet i DDR. 62 Museet præsenterer sig som en et murmuseum, der hovedsageligt beskæftiger sig med flugt og flugtforsøg. Da CPC er et museum, der beskæftiger sig med dette, får man som besøgende begrænset information om andre aspekter af livet i DDR. På museet er beskrevet en historie, der fortæller mere end blot flugt over muren. Historien tager udgangspunkt i en kvindes fængselsophold i DDR efter et mislykket flugtforsøg, og der er til historien knyttet en tekst, hvor man kan læse om vilkårene i kvindefængsler i DDR. Historien om kvinden fra DDR er en af de eneste, som giver et indblik i nogle forhold i DDR. CPC profilerer sig ikke på at beskrive forhold i DDR, men denne historie er med til at give et udpræget negativt billede af den DDR. CPC rummer mange genstande, som DDR-borgere brugte til at flygte fra staten med, blandt andet kufferter, svævefly, falske pas, både og luftballoner. Disse genstande, der bliver sat i relation til flugthistorierne, styrker billedet og indtrykket af DDR, som et sted en del af befolkningen ønskede at flygte fra. Den kunst der bliver udstillet på museet associerer til frygt og fortvivlelse. Kunsten bliver ikke ledsaget af nogen forklarende tekst, og derfor er det op til beskueren at tolke hvad der menes med kunsten. Selve kunsten omhandler ikke direkte flugten fra DDR til Vesttyskland, men nærmere en generel frygt. Yderligere udstiller museet mange tegninger, med børn som afsendere, der ligeledes omhandler frygt, dog uden direkte at afbilde Berlin-muren eller flugt. 62 http//:www.mauermuseum.de 34\n35 På tegningerne fremgår det ikke, om det er børn fra DDR eller Vesttyskland, der er afsendere, de beretter blot om nogle børns tanker og deres bevidsthed omkring delingen. De billeder, fotografier og autentiske flugtredskaber, som museet har valgt at udstille, viser én vinkel på det delte Tyskland og dermed også på DDR. På denne måde lægges et bestemt fokus på de tidligere DDR-borgeres historie. Et fokus, som netop fremhæver de negative sider af staten, samt disse borgeres trang til at undslippe DDR. DDRborgerne bliver kun udstillet som personer der ønsker sig væk fra det socialistiske styre i DDR. Selvom CPC ikke er forpligtet til at fremhæve flere aspekter af livet i DDR eller andre vinklinger, betyder et museumsbesøg på CPC dog, at den besøgende får en meget ensidig udlægning af de tidligere DDR-borgeres historie. Märkisches Museum Märkisches Museum profilerer sig på at beskæftige sig med hele Berlins historie fra middelalderen til en genforenet by. 63 Den del af museet, der har temaet a divided city inddrager tre malerier samt syv fotografier af Berlin i perioden, hvor landet var delt. Den eneste tekst i denne del af museet handler om fotografens liv og ikke som forventet om opdelingen af Tyskland og Berlin. Desuden er der uden for museet udstillet dele af Berlin-muren og en lydinstallation med lydklip fra blandt andet politiske taler. Museet behandler Berlins deling ved et fokus på Berlin-muren og ikke på de to bydele separat. Med temaet om en delt by, kunne man også have inddraget aspekter af livet i de to bydele