Erindringer fra min barndom og første ungdomsår.\nDe første sansninger - - -.\nDet er svært at tidsfæste nøjagtigt, hvor langt jeg kan huske tilbage. Men de allerførste erindringer må gå til engang i 1936, jeg har da været omkr. tre år gammel. Jeg husker, jeg blev hjulpet i tøjet om morgenen og kom ud på fodergangen i den nye stald. Et relativt sikkert sted foran køer og nede i den anden ende ungkreaturer. Stalden blev bygget med bliktag i 1934, lige efter krisen, og rummede foruden de nævnte båse til kreaturer, hestestald, bagved køerne svinestier, kalvebokse og igen plads til ungdyr, dog uden fodergang. Loftet var med hvælvinger med masser af plads til hø, halm og evt. utærsket korn ovenpå.\nTil november 1937 kom min ældste bror, Milter, i mejerilære på Henne mejeri, der lå i Stavsø, en 3-4 km hjemmefra. Han havde tjent på forskellige ejendomme som dreng og nykonfirmeret, ville i grunden gerne have taget en boglig uddannelse (måske til lærer?), men det blev ifølge min far ikke til noget grundet hjemmets økonomi.\nNovemberdag var altid en begivenhed, fordi vi skiftede medhjælp. Det kunne også foregå til maj, men 1. november var den store skiftedag. I mange år havde vi både karl og pige, men da Arnfred og Karl Erling blev konfirmerede i 1937 og 39, overtog de karlens arbejde på skift og var i almindelighed hjemme et år ad gangen. Jeg har senere fået at vide, at den ordning med, at mine brødre skiftedes til at være hjemme i virkeligheden var et krav fra mor. Efter mange år med fremmed medhjælp var hun træt af den og ønskede sine "egne" i stedet for. Det blev ikke altid til lykke hverken for den ene eller anden part, men de kom om ved det, som man sagde på vestjysk. Naturligvis hang det sammen med, at de begge valgte at uddanne sig til landmænd. Ligeledes da Grethe, min eneste søster, voksede til, forsvandt pigehjælpen i de år, hvor hun kunne være hjemme. Hun blev konfirmeret i 1943.\nMit barndomshjem Stortoft\nEjendommen kaldet "Stortoft" blev købt af mor og far i 1921 med gamle, stråtækte bygninger. Den er i sin tid udstykket fra 3a, Bollerup Nielsens ejendom. Jeg ved ikke, hvor navnet stammer fra, men det kan skyldes, at der var en ældre naboejendom, som var mindre og altid var blevet kaldt "Lilletoft". I min barndom og ungdom ejedes den af Peder Andreasen. Nu bor der en tysk kunstner fra Berlin om sommeren.\nStuehus, stald og lade var sammenbygget og udgjorde en trelænget ejendom med en lille gårdsplads i midten. Laden blev udvidet ret tidligt, i 1925, og indeholdt foruden lo med tærskeværk, plads til korn og halm, en kørelade med porte i hver side, så et spand heste med vogn akkurat kunne komme igennem. Høje porte mod nordsiden og lave mod gården. Efter den var der plads til utærsket korn og i enden var der et karlekammer og tørvehus til klyne. - Stuehuset var lille, smalt og som stald og lade med stråtag. Vi havde dog elektrisk lys, hvad bestemt ikke var nogen selvfølge dengang. Det kom fra et lille jævnstrømsværk i Outrup. Fra øst var der soveværelse og et lille barnekammer, senere pigeværelse, forstue med den "pæne" dør ud, herfra var der adgang til køkken og spisestue eller den "pæne" stue. Fra spisestuen var der dør til køkken og den "lille" stue, som lå i forlængelse af spisestuen. Herfra var igen en smal dør til køkkenet. Fra køkkenet kom man ud i bryggerset, hvor der var gruekedel, i mange år endda to, adgang til et lille spisekammer, der ligesom var taget fra bryggerset. Endelig var der dør ud til stalden og til karlekammeret mellem stue og hestestald. Her kunne akkurat stå et skab og to senge. I mange år èn til karlen og èn til mig.\nLandbruget, som mor og far købte, var oprindelig på 22 tdr.land. Senere købte og opdyrkede far 8 og 10 tdr. land hede beliggende to forskellige steder. I daglig tale blev de kaldt den gamle og den ny hede. Det gik vist alene på tidspunktet for opdyrkningen. Ældre brødre har fortalt mig, at min mor var meget imod købet og opdyrkningen af den ny hede, fordi hun mente, den ville kræve for meget i form af arbejde og gødning, og den ville i mange år fremover kun give et beskedent udbytte. "Den (heden) vil vi aldrig selv få fornøjelse af ", skal hun have sagt. Min mor fik ret i sin vurdering, der gik rigtig mange år, før man kunne sige at den ny hede gav et "overskud". Helt bortset fra arbejde og tidsforbrug. Omkr. 1930 var der i alt ca. 40 tdr. land til gården, og det blev dengang anset for at være en rimelig størrelse på et landbrug, selv om jordens bonitet ikke var den bedste. - Min mor har fortalt mig, at i 1938 og 39 fik vi det mærkbart økonomisk bedre efter krisen fra 1929 til 33. Vores hjem var spartansk udstyret, vi havde komfur i køkkenet, kakkelovne i den lille og den pæne stue, dog fik vi i den sidstnævnte kamin omkring 1940. Den var ny og skulle være en bedre varmekilde. Den stue blev kun opvarmet ved særlige lejligheder og ved højtider. - Under krigen blev nogle møbler skiftet ud, andre forbedret, og vi fik en divan og en bogreol i den lille stue. Jeg husker det som et rart og hyggeligt hjem, tænkte ikke på, vi manglede noget. Udstyret var da også bedre end i de fleste hjem i nærmeste omegn. - Men naturligvis var det koldt en vintermorgen, når vi skulle op og af sted i skole. Krigstidens dårlige brændsel gjorde ikke det problem mindre, da man så ikke kunne fyre "over", d.v.s. holde ilden vedlige natten igennem.\nLandbruget gav rytmen i hverdagen, og årstider betyder meget i et landbohjem. Jeg er præget af det og lever stadig meget med i årstiders skiften. Forår og sommer derhjemme står for mig i en særlig glans. Vi var naturligt meget ude både til leg og arbejde. Jeg gemte ikke på de store anlæg for landbruget, men hjalp dog til i mark og stald, selv om mine ældre brødre, kaldet de "store" af min søster og mig, anså mig for at være doven og uduelig. Sandheden var vel, at jeg ikke interesserede mig for landbruget og derfor helst ville være fri. Enkelte sejre blev det dog til: På min otte års fødselsdag vaskede jeg selv alle mejerispande med tilbehør og vendte spandene op på tørrestativ - men - ingen lagde vist mærke til det! - Jeg var en underlig fantasifuld dreng, der som den yngste var meget overladt til sig selv og kunne få mange stunder til at gå i eget selskab. -\nDen afgørende begivenhed i mit liv - som i så mange andres af den generation - var krigsudbruddet 1940. Jeg husker et træk fra få dage før: Far og jeg var til mølle, og flere mænd sad på sække med nymalet korn og drøftede tyskernes eventuelle angreb på Danmark. Far troede ikke, at de (tyskerne) ville komme. Jeg tror, han efter 30-erne nærmest var radikal og i hvert fald klart modstander af en krig mod Tyskland. - Men tyskerne kom, og far blev chokeret. Jeg ser ham tydeligt for mig, da han gik og striglede køer, tirsdag d. 9. april. Han græd indvendig. Det gjorde mange. Mor huskede og tænkte meget på krigen 1914 -18, hun håbede ikke, at denne blev ved ligeså lang tid.\nVi havde en rimelig god radio og kunne følge begivenhederne gennem den. Pressens Radioavis kom hver dag kl. 12 og kl. 19. Mor og far var ivrige lyttere og ønskede ro i den lille stue ! Den daglige avis var "Vestkysten", der kunne hentes på stationen om aftenen ved 6-toget for at undgå at vente til den alm. postomdeling næste dag. - Allerede den 9. april nåede tyske tropper til Henne, mange fortsatte nordpå, men en del blev indkvarteret, fordi vi boede så nær kysten, 7-8 km fra Henne strand. Forsamlingshuset og Henne stations kro blev taget med det samme, dertil en række beboelseshuse i Henne til officerer, stabe og lign. Områdets øverstbefalende (kaldet generalen) logerede i Henne. I fulde fem år til efter den 5. maj 45 levede vi altså med de tyske soldater omkring os i hverdagen.\nFamilien Bjerg i 1939.\nSamme år (1940) var der planer om, at jeg skulle begynde i skole til maj. 2. læreren, Th. Johansen, havde været i mit hjem og foreslået, at jeg startede som seksårig, da holdet det pågældende år var meget lille og det næste ret stort. Jeg fyldte syv år i september og kunne efter gældende regler lige gå med, men jeg blev meget ked af det. Havde ikke lyst til at komme i skole, havde ikke lært alfabet el. lign. som mange andre bl.a. vores nabopige, Anna, der dog også viste sig at være meget dygtig i skolen. Senere opgav mor, far og Johansen ideen, jeg ved ikke hvorfor, - - dengang protesterede man ikke! Men jeg var meget lille i forhold til min alder, så måske - -. Jeg fik lov at vente et år, i dag ville jeg være blevet betegnet som "umoden", hvilket er et pænere udtryk for barnlig. Var som den yngste blevet ladt i fred for pres om udvikling.\nDet første krigsår var meget sejrrigt for tyskerne. Der var ikke mangel på varer, mange hamstrede (samlede forråd ved store indkøb). Mor gjorde det kun i ringe grad, hvad der siden ærgrede hende meget. Også fordi hun - som nævnt - syntes, at familien nu havde bedre råd til de daglige fornødenheder. 1941-42 blev den første af de berygtede krigsvintre, der måske - betragtet tilbageskuende - var naturens bidrag til, at tyskerne blev slået, især i Rusland. - En noget kølig majdag i 1941 blev min første skoledag. Vi skulle møde kl. 13, og far var med. Jeg havde fået nyt sommertøj i dagens anledning. Et nyt livsafsnit var begyndt. -\nTidligt i krigsårene kom de første rationeringer på kaffe og sukker. Senere blev praktisk taget alle varer rationeret. Kort med små mærker til afrivning ved køb uddeltes. Mor og fars hverdag under krigen var vel som for de fleste på landet. Mor havde travlt i hus og om sommeren også i have. Hun ville gerne "se" avisen, når den kom, men gav sig også tid til at læse bøger. Hun var absolut èn af de flittigste lånere i det lille bibliotek i Dyreby skole. Far var med i mark og stald, efter mine ældre brødres vurdering var han dygtig til arbejdet og næsten altid i god tid med alting. Ved siden af det daglige havde han mange tillidshverv. Var medlem af en række bestyrelser, sad i Andelskassen en gang om ugen og var i mange år formand for Brugsforeningen.\nSammen førte mor og far en betydelig selskabelighed, de havde en stor omgangskreds. Folk på landet kom meget sammen dengang. Dels var der nogle få hjem, hvor de kom uanmeldt hos hinanden og dels en større kreds, hvor de kun kom efter indbydelse. Dette gjaldt mindst èn gang om året, de såkaldte vintergilder. Oprindeligt samledes man til kaffebord, men under og efter krigen blev det mere almindeligt med spisegilder.\nFælles var mor og far også om en grundfæstet interesse for kirke og præst. Sognet havde gode, unge præster, der jævnligt kom i vort hjem. Særligt husker jeg H. Dons Christensen (den senere biskop over Ribe stift) og Kr. Kold Jensen, der begge var grundtvigianere præget af Tidehverv. Kirkegang hver søndag var en naturlig ting. Når vi havde sunget morgensang søndag morgen, spurgte far, hvem der ville med i kirke? Jeg husker det sådan, at der altid var nogen. Under krigen blev det efterhånden et spørgsmål om cykler. Ikke alle kunne komme af sted, fordi vi ikke havde ordentlige cykler nok. Afstanden til Henne Kirke var over 4 km, så cykler var nødvendige.\nMor og far tog til folkelige møder - som regel igen på cykel - der kunne være langt, f. eks. til Varde eller Ølgod. De "vestjyske skolemøder" fulgte de år efter år i to dage. Før og i begyndelsen af krigen blev også de kendte "Blåbjergmøder" afholdt. Det var friluftsmøder ved foden af højdepunktet. Der samledes mange mennesker fra et stort område til et par foredrag og fælles sang på en søndag eftermiddag.\nFar var i mange år til sin død i 1957 afløser for kordegnen ved Henne kirke. Han havde en smuk basstemme, og hans salmekendskab var meget omfattende. Han havde en stilfærdig og god måde på det i kirken. Var påskønnet af mange, også fra Indre Mission. Min barndom var præget af, at de fleste af vore naboer var missionsfolk. De nærmeste hørte til en kreds af Indre Mission i Outrup. Lidt fjernere boede familier, der sluttede sig til den noget strengere Luthersk Mission. De købte i øvrigt langt senere Henne forsamlingshus til mødested. Det hører med i denne forbindelse, at de to børn, jeg legede mest med de første år, var Kirsta og Kristian fra vort nabohjem, der tilhørte Indre Mission.\nMors og fars "bygang" gav ofte et problem om vinteren, fordi min søster var ude som barnepige i nabolaget, og jeg var bange for at være alene hjemme. Men vi fandt da ud af det, selv om jeg tit græd over det. Somme tider klarede vi det ved, at jeg gik med min søster til det hjem, hvor hun skulle passe børn. Problemet forsvandt først, da jeg blev en halv snes år, omkr. 1943.\nDet sidste krigsår var for mit vedkommende præget af min lange skolevej til Hjulsager fra april 44 til sommerferien 45.\nFra hjemmet står især to begivenheder stærkt i min hukommelse:\nKøbenhavnske arbejdere, der kom til Vestjylland for at bygge tyske befæstningsanlæg fra efteråret 1943.\nIndkvartering af tyske soldater fra februar til september 1944.\nDe københavnske arbejdere skulle indkvarteres privat på gårde, ejendomme og i huse. Vi skulle have to, jeg ved ærlig talt ikke, hvordan denne tildeling blev foretaget, men der var andre, der havde èn eller tre. Mor og far fik lov at henvise dem til et forladt karlekammer uden varme i enden af laden ved siden af tørvehuset. Dengang var det ikke urimeligt, men man kan roligt fastslå, at det var beskedne forhold uden adgang til bad og toilet! Den anden mulighed for disse arbejdere var at bo i barakker i nærheden af arbejdspladsen, og det var naturligvis ikke mere ønskværdigt. De var - mod en beskeden betaling fra tyskernes side - på fuld kost. Varm mad, når de kom hjem om aftenen, morgenmad og en stor madpakke med. Det var en betydelig arbejdsbyrde at lægge på mor, og hun var tit vred over det. Men den mentale modsætning mellem københavnere på den ene side og vestjyder på den anden var det egentlige problem. Dertil kom, at man næppe kunne stole på nogen af dem, jeg fik som barn ikke viden om konkrete afsløringer, men jeg ved fra eftertiden, at de fandt sted. Endelig var de to arbejdere meget forskellige, den ene var tyskvenlig og havde stået sabotagevagt i København ved store fabrikker, mens den anden foregav at være en frihedskæmper, der lavede små "numre" ved fæstningsarbejdet. Han sagde, han for en tid havde "gemt" sig i området, fordi han var forfulgt. Hvor meget, der var om snakken, ved jeg ikke. Han rejste i hvert fald ret pludseligt, - sandsynligvis grundet uregelmæssigheder på arbejdet. Den anden blev til sidst i januar, hvor vi "slap" af med ham, fordi vi i stedet skulle have tyske soldater indkvarteret.\nMit hjem ligger i Over Fidde ikke langt fra Henne Strand. Dette område fik i de første måneder af 1944 en tæt belægning af tyske soldater på ejendommene. Angiveligt var årsagen, at den tyske overkommando frygtede en invasion på Vestkysten. Derfor blev de mange befæstninger lavet og senere store troppestyrker tilført. - Mit hjem skulle afstå en ende af stuehuset med soveværelse, pigeværelse og gang med den "pæne" dør ud. Desuden fik vi fire heste i stalden og to hestepassere, der kom til at bo i det kolde karlekammer, som de københavnske arbejdere havde forladt! Men tyskerne satte en primitiv ovn op både i soveværelse og kammer med skorsten ud af vinduet. Utroligt at det gik godt, der var stråtag både på stuehus og lade ! Vaskeplads blev indrettet uden for tørvehuset, ikke langt fra en brønd med pumpe, som var blevet etableret et par år før krigen for at få vand af bedre kvalitet og for vanding af kvæg. Endelig forlangte tyskerne et lokum, das eller hvad man kaldte det. Et lille træhus med bænk, rundt hul og spand blev indrettet. Det overlevede krigen og blev brugt resten af tiden, mor og far var på ejendommen.\nSoveværelset blev indrettet til infirmeri, og pigekammeret blev undersøgelses-, sove- og opholdsrum for sanitetsmanden, der var underofficer. Mor var især bange for, at vi ad den vej skulle få smitsomme sygdomme til hjemmet, men den frygt skulle vise sig ubegrundet. Soldater med sådanne sygdomme blev holdt isoleret andre steder. Det gjaldt naturligvis ikke alm. forkølelse og influenza. Som tiårig blev jeg anset for en "lille" dreng og kunne praktisk taget gå frit imellem de tyske soldater. Jeg fik et særligt nært forhold til sanitetsmanden og den gl. hestepasser, der havde en grad, der vel svarede til en dansk korporal. Han var der i alle ni måneder. Langt de fleste tyske soldater var venlige, og mit hjem behandlede dem godt. Mor sagde, at havde hun sine drenge som soldater i et fremmed land, ville hun ønske, at en mor der var god mod dem. De ville gerne købe æg for 10 øre pr. stk. ! Spille med et bordtennisspil, vi havde fået kort før krigen med tysk brugsanvisning, og jeg husker, at på enkelte punkter kunne de fortælle, at der ikke havde været spillet helt efter reglerne. - Jeg tænkte ikke over det dengang, men de må have kedet sig gudsjammerligt!\nPå infirmeriet var der naturligvis stor udskiftning efter småskader med et ben eller en finger. Enkelte var mere langvarigt syge. Det var nerverne efter hårde slag i Rusland, hvor de tyske tropper havde tabt slag på slag og lidt svære tab af nære kammerater. Særligt husker jeg to soldater, der var kommet fra østfronten. Den ene var helt ødelagt, men når han ellers var ædru, ville han godt fortælle om sine oplevelser. Den anden var lidt mere forfinet, havde vist også en lav grad og mange militære udmærkelser. En dag, jeg var alene med ham, trak han sine støvler af og viste mig, at alle tæerne var frosset af i den hårde russiske vinterkulde. - Et meget specielt tilfælde var en forholdsvis lille, noget ældre soldat på 27 år. Han talte dårligt tysk, fik vi at vide. Jeg tror ikke, vi selv kunne høre det. Han var fra det vestlige Rusland, vistnok Ukraine. Altså i virkeligheden var han krigsfange, men var ikke blevet taget til fange i kamp. Han var deserteret fra den russiske hær under den tyske fremrykning i 1941-42. De tyske soldater lod ham passe sig selv, men det var tydeligt, at de ikke regnede ham for noget som helst. Hvordan han var havnet i Henne, ved jeg ikke, men jeg har tit og ofte spekuleret på, hvad der mon blev af ham. Blev han brutalt skudt ved krigens slutning, selv om han bar tysk uniform? Han var på infirmeriet i flere uger, hvis ikke der var tale om måneder. -\nDisciplinen i den tyske hær var berygtet. Jeg har oplevet episoder, hvor tyske officerer og underofficerer optrådte helt urimeligt strengt. Min far sagde, at han ikke kunne tage, at de "skabte" sig helt overdrevent. Set med tilbageblik havde den strenge disciplin sine gode sider. Da de tyske soldater forlod vort område i september 1944, ødelagde de ikke noget. De drog på ingen måde "hærgende" bort. Det samme var tilfældet, da de definitivt forlod landet efter krigsafslutningen i maj 45. - Den almindelige lettelse over, at krigen var forbi, og soldaterne efterhånden forlod landet, var nok så stor og fremherskende, at mange glemte at tænke på, hvor galt det kunne være gået til sidst med plyndringer, ødelæggelser og lignende. - Det står mig ikke klart i erindringen, om almindelige mennesker som mor og far fik en lille erstatning efter krigen for den overlast hjemmet - trods alt - var udsat for? ?\nSommeren 1945 er ofte blevet kaldt befrielsessommeren. Den tyske besættelse ophørte d. 5. maj kl. 8, og naturligvis var det en stor lettelse. Alt skulle blive som før! Men jeg tror, den første tid blev skuffelse for mange. Krigen havde ændret meget i sind og tanke, så alting kunne netop ikke blive som før. Under krigen havde der været et "indre" sammenhold fremkaldt af de tyske troppers tilstedeværelse, rationering af varer, spærretid, manglende politi, utryghed i almindelighed og en række andre forhold, som krigen havde ført med sig. Mennesker søgte sammen privat og til møder, hvor der blev sunget og hørt foredrag. De danske sange fra Højskolesangbogen fik en opblomstring, måske den sidste? - Karl Erling var karl hjemme, Grethe var dels hjemme og dels hos Niels H. Thomsen i Dyreby, og jeg begyndte på Nr. Nebel realskole til august.\nEn stor begivenhed var nært forestående. Den 25. november kunne mor og far fejre deres sølvbryllup. De blev altså gift kort efter 1. verdenskrig i 1920. Festen skulle holdes på Henne kro, der havde været benyttet af tyskerne under hele krigen og var stærkt nedslidt. Men den blev noget istandsat i løbet af sommeren, så vi kunne holde familiefest i rimelige rammer. Kuvertprisen var 6,00 kr. en forhøjelse på 50 øre i forhold til tidligere fester. Prisen indebar middag, kaffe til de unge ved 20-tiden, og natmad til alle ved festens afslutning. Hjemmet skulle så selv sørge for kød, kartofler, gulerødder, grøntsager i det hele taget og mange andre naturalier. Kogekonen var lønnet, men den øvrige medhjælp og "skaffer" fik kun en beskeden påskønnelse for deres arbejde. Der var inviteret ca. to hundrede mennesker, alt hvad salen kunne rumme. Som spillemænd havde vi Ejnar, Karl og Hans, kaldet "æ Tinuser" efter deres far, der også havde været spillemand i Vrøgum. Karl spillede klaver, Hans violin og Ejnar trækbasun og trommer. De var gode til at skabe fest, magtede både at underholde ved middagen og spille til dans. Når de ældre havde danset et par timer, "løste de unge af". De var kun med om aftenen, men der kunne godt komme en 40-50 unge fra et lille sogn som Henne. - Der kunne skrives meget om selve "dagen" med morgensang hjemme på "Stortoft" og selve festen, der begyndte kl. 12 og forløb meget fint. Men en række detaljer er nok alligevel uden interesse for eftertiden! Jeg var som den yngste af børnene 12 år og min søster 16. I modsætning til mine søskende fik jeg ikke noget nyt tøj, men måtte optræde i noget gammelt, der ikke passede mig ret godt længere! Det skal dog tilføjes, at det - så kort efter krigen - var meget svært at skaffe ordentligt tøj.\nArnfred var blevet indkaldt til militærtjeneste d. 11. november i Randers og kom hjem på orlov i drejlstøj. Men han havde dog tilladelse til at klæde sig i civil til festen. Milter var på Ladelund Mælkeriskole, hvor han skulle afslutte med eksamen for at kvalificere sig til at søge bestyrerpladser. Karl Erling tog en ekstra vinter hjemme grundet Arnfreds militærtjeneste.\nMine fire år på realskolen har jeg skrevet om i en artikel for sig. Men det hører dog med i denne forbindelse, at mor og far på den ene side var spændte på, om jeg kunne følge med, og på den anden side havde en forventning om, at jeg kunne være en del til hjælp hjemme. Der var naturligvis indbygget en modsætning i dette forhold! Jeg må også tilføje, at jeg sprang 5. kl. over og kom fra en skole, hvor undervisningen grundet krigen havde været meget mangelfuld. Så der var god grund til den første bekymring, og jeg tror, det var en lettelse, da jeg til efterårsferien kom hjem med den første karakterbog, mg i gennemsnit stod der. Selv om jeg blandt 26-27 elever sikkert lå i den svageste halvdel, kunne resultatet ikke forventes bedre. Far var tilfreds og den halve friplads sikret!\nHestene med to føl på gårdspladsen.\nMed hensyn til at hjælpe til hjemme blev jeg sikkert en skuffelse både for karlen og mine forældre. Jeg havde ikke lyst til landbrug, var lille af vækst og havde få kræfter. De første to år rejste jeg med tog til Nr. Nebel sommer og vinter, kunne være på Henne st. ved 15,15-tiden og hjemme et kvarter senere. Om lørdagen fik vi fri et par timer før og kunne nå et tog tidligere, så den dag kom jeg tidsnok hjem til at hjælpe med at tærske! - Det var mors lov, at lektier skulle klares før aftensmaden ca. kl. 18,30, da alle kom ind. Om vinteren til en lille varm stue, hvor radioen var tændt for nyheder og andet, så der var ikke ro til lektielæsning. I kammeret, hvor jeg sov i en seng for enden af karlens, var der ikke noget bord og ingen varme. - Men på søndage, fridage og i ferier hjalp jeg meget til. Fik lært at malke, vaskede spande, hentede hø og halm på loftet over stalden og væltede det ned gennem lugen foran køerne. Om sommeren hjalp jeg til ude med alt forefaldende arbejde. Lægge kartofler, så kunstgødning, korn og senere roer, grave klyne op i tørvemosen, tynde og hakke roer. Var med i travlheden i hø - og kornhøsten, og om efteråret tog vi de mange kartofler op. Ikke uden stolthed fik jeg de sidste år lov at køre læs med møg op på den ny hede, men jeg nåede aldrig at komme til at køre selvbinderen forspændt tre heste.\nVi var alle meget glade for oldenburger-hestene.\nFritid var der også, jeg spillede fodbold derhjemme op ad den østre gavl på stuehuset og på en mark. Kom i klub i 1945 og var med på det drengehold, der i 47 vandt pokalturneringen i Vardeområdet. Jeg stod på mål i tre år, men blev aldrig rigtig glad for det. Kom ud på banen og spillede wing og har siden spillet meget på den plads. Jeg har skudt mange mål, var ret målfarlig, fordi jeg skød omtrent lige godt med venstre og højre ben. På juniorholdet var vores stærkeste modstandere Outrup og Oksbøl, så vi måtte som regel nøjes med en 2. eller 3. plads i turneringen - Efter min konfirmation d. 5. oktober 1947 begyndte jeg at gå til gymnastik i Henne og Stavsø, skiftevis hver anden gang. Jeg var ikke nogen stor gymnast, men vi fik god undervisning på Realskolen, særligt i spring, så jeg kunne nok følge med og deltog i forårsopvisning i 1948 og 1949.\nMor var nu midt i halvtredserne, f. i 1893, 5 år ældre end far. Jeg tror, mange koner på landet af hendes generation var "slidt op" i den alder! Mor og far fortsatte med megen bygang, det blev ofte sent og har sikkert været for strengt for mor, der var udpræget A - menneske. Hun fik i hvert fald god brug for hvile om dagen. De sov altid til middag, mor og far, og tit hvilede mor med avisen sidst på eftermiddagen, inden hun skulle i gang med aftensmaden. Alligevel var hun træt, jeg husker særligt en juleaften fra de år, hvor hun måtte lægge sig lige efter spisningen, først på divanen og senere måtte hun gå i seng. Grethe var ikke længere hjemme, jeg fungerede som en slags pige i huset og kom tættere på mor på fridage og i ferier. Anden pigehjælp havde vi kun om sommeren. Ovennævnte juleaften må have været i 1947 eller 1948, fordi mor udtrykte glæde over, at de ikke skulle til Hemmet på besøg juledag. Bedstemor levede ikke mere, hun var død om foråret i 1947. - Det skal dog ikke glemmes, at ind imellem træthedsoverfald virkede mor lys og glad. Hun ville gerne have uanmeldt besøg. Ejnar Gammeltoft kunne finde på at kigge ind, og han var meget velkommen. Det samme gjaldt naturligvis de koner, som mor kom sammen med til en kop eftermiddagskaffe, specielt bør Esther og Mally nævnes. Esther var landmandskone, gift med Gustav Jensen. Mally var gift med skrædderen, P. Bryske. Hun var københavner, dem var der få af i Henne.\nFar blev 50 år i 1948, d. 7. juni. Det var en stor begivenhed med frokost for repræsentanter for de mange bestyrelser, far var med i. Bankdirektør Schou og Ejnar Gammeltoft talte. Om aftenen var familien fra Hemmet på besøg. - Samme sommer var jeg på min anden lange cykeltur først til St. Brøndum i Himmerland, hvor jeg skulle besøge Milter på mejeriet. Jeg skulle også besøge hans kæreste, Helle, der var pige i Sdr. Kongerslev brugs, en snes kilometer derfra. Fra Himmerland var det planen, at jeg skulle tage turen langs østkysten til Als. Her var Arnfred karl på Nordborg Slots Efterskole. Alt i alt en cykeltur på små 500 km.\nIdeen var meget diskutabel. Cyklen var en brugt, jeg havde fået det forår, og ikke særlig god. Jeg skulle selv finansiere turen med penge, som jeg tjente ved at markere på skydebanen ved den ny hede. En del af de penge, jeg havde lagt til side, gik til reparation af cyklen, før jeg kom af sted. Pengene var for få, og jeg fik også af den grund en alt for streng tur. Første dag skulle jeg cykle op til fars faster i Sjørslev syd for Viborg, der var 120 km. Det gik udmærket, jeg blev godt modtaget, fik noget at spise og sov ovenpå i hendes hus om natten. Videre næste dag med 90 km foran mig, og selv om vinden var imod, nåede jeg frem til mejeriet ved 13-tiden.\nHer var jeg en fire-fem dage, hjalp lidt til i det daglige arbejde og var med til fodbold og håndbold, som Milter deltog i. En dag cyklede jeg til Sdr. Kongerslev for at besøge Helle, men de skulle have besøgende i Brugsen, så hun havde meget travlt, og jeg måtte tage af sted igen. Efter den tur blev jeg syg, fik nærmest en influenzalignende forkølelse, sikkert af overanstrengelse. Jeg var nok i træning, men ikke til en tur af den længde. I løbet af et par dage blev jeg dog så rask, at jeg med - en dags forsinkelse - fortsatte ned gennem Østjylland til Als. - Milter, som selv var meget sparsommelig, havde sikkert opdaget, at jeg ikke var særlig velbeslået med penge, gav mig 10 kr. til den videre færd. Den kan du nok få brug for, sagde han. Der var ca. 250 km at cykle, bagefter kan jeg næsten ikke forstå, at de voksne tillod turen, jeg var 14 år. Samme sommer forsvandt en cyklist på min egen alder, Henning Carøe Jensen, ved Hobro. Han blev langt senere fundet død i en plantage i nærheden.\nMejeribestyrerens kone havde givet mig en god madpakke med, der var nok til to dage. Hun havde i det hele taget været god ved mig og var måske lidt bekymret på mine vegne? Turen sydpå startede i strid modvind, målet for den første dag var Vejle, der lå omtrent midt på ruten. Jeg havde nogenlunde landkort, kørte på de store veje, men der var ikke megen trafik i 1948! Da jeg ved nitiden om aftenen nærmede mig Horsens, var der ikke flere kræfter tilbage. Vinden havde ikke lagt sig, og selv om jeg havde fået træning på den første tur, slog det ikke til. Der var mere end 25 km til Vejle, så jeg måtte finde et sted at overnatte. Det fandt jeg inde i Horsens på et hotel, prisen var 4,60 kr. for en nat, og en flink servitrice gav mig en gratis sodavand den aften. Ret tidligt næste morgen fortsatte jeg - uden morgenmad - og nåede Vejle.\tVinden var strid, og jeg var færdig til at opgive. Fra Vejle er der omtrent lige langt til Nordals og hjem, ca. 100 km. Jeg tænkte på at bryde af og køre vestpå. Har i grunden ikke senere kunnet forstå, at jeg ikke gjorde det? En opringning til Arnfred ville have ordnet problemet, og det havde jeg penge til. Men efter fortæring af den sidste del af madpakken fortsatte jeg til Kolding, Haderslev og Åbenrå, hvor jeg punkterede. Der havde ellers ikke været de store problemer med cyklen på den lange tur, men denne punktering viste sig at være så alvorlig, at jeg ikke selv kunne få ordentlig lappet. Jeg stod ved en lille virksomhed, en dreng og hans far kom ud og hjalp mig, Da vi var færdige, bød faderen på aftensmad. Den var kærkommen. Det var et hjem over middelklassen, men flinke var de. Jeg måtte videre og nåede Færgen ved Ballebro ved 21-tiden, de fleste km var kørt, der var kun en lille halv snes på den anden side på Als fra Hardeshøj til Nordborg, hvor jeg ankom ved 22-tiden. - - - Men det kneb. På et tidspunkt blev jeg usikker på vejen fra Åbenrå til Ballebro og kom ind på en almindelig markvej. Jeg kom dog på rette vej igen og nåede svedig og træt til Færgekroen. Først da blev jeg klar over, at cyklen var punkteret igen. Jeg satte mig ved et bord, en ung pige på kroen kom og gav mig en sodavand. Billet blev købt, jeg kom om bord, og den korte sejltur på 15 min. i dejligt, stille sommeraftensvejr var hurtigt overstået. På de sidste km til Nordborg måtte jeg pumpe cyklen med korte mellemrum, men afstanden var til at overse. Turen var gennemført! - - -\nEfterskolens elever havde lige fået aftengrød, den blev jeg også budt på, men køkkenchefen syntes, jeg skulle have noget rigtig mad, og hun smurte en hel tallerkenfuld med smørrebrød. Jeg er næsten ked af at fortælle det, - men min appetit var totalt forsvundet i træthed! Kunne ingenting spise og trængte bare til at gå i seng. - Jeg skulle være der et par dage og havde en følelse af lettelse og befrielse. Det var nemlig sådan, at jeg ikke skulle cykle hjem fra Als. Et fodboldhold fra den lokale klub var inviteret til Henne på venskabsbesøg. De skulle køre i bus, og den kunne jeg komme med hjem og få cyklen ovenpå. Fra Efterskolen og til Sønderborg var den senere skuespiller, Thorkild Demuth, med, han underholdt med sang og spil, uden jeg dengang tænkte på, at han ville gå videre inden for teatret. Th. D. var søn af Arnfreds foresatte, Chr. Demuth.\nDa jeg havde taget Præliminæreksamen i 1949, rejste jeg til Askø for at blive mejerielev. Mor var sikkert ked af, at jeg - som den sidste - skulle så langt væk, men hun gav ikke udtryk for det. Derimod husker jeg, at hun var betænkelig ved og måske endda bange for den dag, hendes egne drenge ikke ville og kunne være karle hjemme længere. Den dag kom for hende november 1950. Karl Erling tog på landbrugsskole, og Anna og Arnfred rejste tilbage til Als efter et år i Vestjylland. En af mine skolekammerater, Hans, blev karl hos mor og far. Han var kun seksten år og slet ikke en tilfredsstillende hjælp. Ved siden af ham fik mor og far Sonja som pige, men jeg tror først, det var fra foråret 51. Sidste periode Karl Erling tjente hjemme var fra november 1951 til november 53. Arnfred blev gift med Anna i maj 52 og bosatte sig på Als. Karl Erling blev gift med Solveig i januar 54 og forpagtede en gård i Skyhede ved Outrup. Fra november 1953 til fars død havde hjemmet fremmed medhjælp, først Søren, så Helge og til sidst Vagn.\nMor blev alvorlig syg i 1952 efter en blodprop i benet. Det kritiske øjeblik opstår, når den skal passere hjertet. Det gik. Selv om mor var meget syg, kom hun sig efter den omgang, der måske godt kan tolkes som et forvarsel? Jeg var begyndt at læse til lærer i august 1951 og kom en del hjem i ferierne. Den øvrige del brugte jeg til at tjene penge, dengang var det ikke tilladt at have arbejde ved siden af uddannelsen. Da det blev bestemt, at jeg skulle forlade mejeribruget og læse til lærer, sagde mor til mig, at hun var ked af det. "At være lærer er ikke nogen rar stilling i befolkningen", sagde hun. Helt modsat var fars opfattelse, han havde i erindring sin bedstefar, Kristen Bjerg, der var en agtet personlighed som førstelærer i Hemmet. - Mange gange har jeg måttet sande mors kloge ord. Hun tænkte nok alene på en lærers stilling på landet. Hun kendte ikke andet. -\nMor og far var glade for at besøge de unge og nygifte. Der var langt til Helle og Milter på Askø, men de rejste derover mindst èn gang om året. Faster Emma og Anton var med i sommeren 1950, og de fire forsøgte at rejse med det forkerte tog fra Fredericia. Toget, der var et hurtigtgående, internationalt tog, kørte med jakker, bagage og penge til Storebælt, hvor personalet fik fat i sagerne. Pengene var til stede! Jeg vil tro, der stadig går frasagn om deres besøg på Askø, hvor Anton og far slog græs under frugttræer med hølé i - badekåber -. Faster Emma blev hurtigt kendt derovre, nød det og optrådte som en dronning i dette ords bedste forstand.\n- Turen til Als var også lidt besværlig. Togrejsen var en lang omvej med rutebil i den sidste ende. Solveig og Karl Erling kørte somme tider med dem i bil, der var lejet uden fører. Det var en mere og mere almindelig foreteelse med de flere køretøjer, som endnu ikke var hvermandseje. Til Skyhede kunne man gå over eng og bæk, hvor der var en spang. Den tur gik far, mor ville hellere cykle udenom, det tog lige lang tid, sagde hun. Børnebørnene var begyndt at komme, Anny, Erling, Birthe og Arnfred som de første. Barnedåb var en stor begivenhed for mor og far, og dengang var det en selvfølge, i hvert fald på landet. - Far var stolt af de første svigerdøtre, han kunne charmere dem, især Helle havde en stor stjerne hos ham, selv om hun var ham for langsom og omstændelig til og i sit arbejde.\nPå mange måder tror jeg mor og far havde nogle gode år. Engang gav mor udtryk for, at efter hendes sygdom i 52 var far klar over, at tingene kunne ændre sig. Han blev mere opmærksom på hende og hendes tilstand. Ejendommen gav næppe det store udbytte, men den sidste karl var nu dygtig nok, så jeg er lidt usikker på, hvordan det stod økonomisk. I 1955 blev jeg soldat i august måned, fik hurtigt tilbud om at komme på sergentskole og videre til reserveofficersskolen, der uddannede løjtnanter. Hæren ville gerne have lærere, men jeg bad om at blive fri og skuffede nok far. Han havde gerne set, at jeg var gået den vej. Jeg slap da også kun, fordi det specialiserede 120 mm mortérkompagni, jeg lå i, havde brug for relativt veluddannede folk bl.a. som beregnere i skydecentral. At jeg senere fortrød den disposition, er en anden sag.\nI anden halvdel af min soldatertjeneste, juni 56, blev mor pludselig syg af en galdestenslidelse, der hurtigt udviklede sig til gulsot. Jeg fik ekstra orlov fra Haderslev to gange. Else var lærer i Roust og kunne derfra lettere besøge hende på Varde sygehus. - Mor skulle opereres, men havde feber, de ventede for længe, så hun blev så svag, at de ikke turde gøre noget ved hende. Vi blev kaldt hjem en torsdag aften, Anna og Arnfred kom i lejet bil fra Als og tog mig med. Mor døde næste morgen tidligt d. 22. juni, hun ville gerne have været hjem og dø der, men det ønske kunne ikke opfyldes. Hun kunne ikke klare transporten. - Som det almuemenneske mor var og alle dage blev ved at være, vidste hun instinktivt, at hun ikke kunne overleve. Hun blev begravet på Henne kirkegård tirsdag d. 26. efter at være kørt fra sygehuset og stillet bi i spisestuen derhjemme. Deltagelsen i begravelsen var stor. Mor var med sine knap 63 år så ung, at de fleste af hendes familie og jævnaldrende venner og bekendte endnu levede.\nI avisens referat fra mindekaffen på Henne kro kan jeg se, jeg har sagt, at mor helst beskæftigede sig med tilværelsens lyse sider. De mørke brød hun sig ikke om. - Jeg sluttede med et vers, mor ofte citerede i sin aftenbøn for os børn:\n"O, Jesus du min glæde,\nDet barn er gemt i Herrens fred!"\nDette med lys og mørke kan underbygges på mange måder. Mor havde et lyst sind, der var præget af, at hun var fra et velstående hjem, - målt med den tids målestok. Som ung havde hun haft de penge til rådighed, der var nødvendige. Det kan bl.a. ses på de kjoler, hun bar i de unge år. Hun var kun ude at tjene én gang, på "Storgård" i Sædding ved Nr. Nebel, selv om hun var 27 år, da hun blev gift. - Hun var tre måneder på Ryslinge højskole, et ophold, der prægede hende resten af livet med lærere som pastor Karl Poulsen og forstander Alfred Poulsen. Hun læste alle dage meget, sad i mange år i Henne sognebiblioteks udvalg, der bestemte de bøger, der skulle købes. Hun var meget glad for Johanne og Morten Korch med deres tro på, at tingene til sidst ville ende lykkeligt. Carsten Hauch læste hun også, og ved samtaler med hende de sidste år blev jeg klar over, at hun i de yngre år interesserede sig for et langt bredere felt af forfattere. Dog ikke for det tragiske, som hun udtrykte det.\nHendes kristendom var stærkt præget af den grundtvigske højskole i Ryslinge på Fyn. Den havde klare pietiske træk i sig. Moralske var foredragene, de hørte. Højskolen havde til opgave at opdrage til en "vågen, dansk kristen ungdom". Mor bevarede sin skæbnetro, som jeg dengang havde svært ved at forstå, men for hende betød den frimodighed i hverdagen: "Favn kun trøstig, hvad Gud har givet - - - - ". I alle årene sang vi morgensang i hjemmet, far bad fadervor, og derefter begyndte mor på et vers fra en salme, som vi sang udenad. For vi børn var det noget naturligt, jeg tænkte aldrig på, at man ikke gjorde det andre steder, f. eks. i nabolaget.\nMor brugte ofte dette vers: "O, du som os velsigned og tog i favn de små". Eller: "Gå da frit enhver til sit og stole på Guds nåde". Hun havde en lys og klar stemme og havde let ved at finde tonen. Jeg husker ikke nogensinde, hun ramte ved siden af. Det kunne derimod ske for far, måske især når han syntes, vi skulle synge nye melodier efterhånden som drengene kom hjem fra højskole, hvor de havde lært dem.\nEvald Kappelskov, der var førstelærer og kirkesanger i Henne Kirkeby, skriver om vort hjem i bogen "Om Henne sogn gennem tiderne": - - - Chr. Bjerg, gift med Anne Kålund fra Sdr. Vium (Vejrup). Dette hjem var stærkt præget af det grundtvigske livssyn både i deres levemåde og deres sind. Chr. Bjerg var en fremtrædende andelsbonde, han var med i bestyrelsen både for mejeri, brugsforening og med i kredsledelsen af Andelsbanken. - - -\nEn udenforstående kunne næppe give et mere præcist billede af far. Det hører med, at Kappelskovs især i de yngre år kom meget på besøg hos os. Desuden var far hans afløser som kirkesanger i mange år med den kontakt, det umiddelbart gav. - Far kan jeg huske fra han var omkring de 40 år. Der var fart over ham i landbruget, når han først kom i gang om morgenen. Han ville gerne ligge lidt længere end mor, var nok bedst om aftenen. Det passede godt med alle de møder, han deltog i. Han arbejdede i stalden hver morgen, gav grise, fodrede køer og striglede dyrene. Ofte sang han til arbejdet, men kunne også være stille og spekulativ. Tænkte på det, han havde oplevet på det seneste møde. På et tidspunkt var han medlem af mere end tyve bestyrelser og formand for flere af dem, bl.a. Brugsen i en lang årrække. I de senere år fik han de "gode" ben, blev vurderingsmand og medlem af Andelsbankens bestyrelse. Sammen med andre mænd var han med til at stifte Andelskassen i Henne i trediverne. Den var i begyndelsen JAK-orienteret, men da bevægelsen blev meget upopulær på forholdet til Bondepartiet og LS (Landbrugernes Sammenslutning), forlod kassen den linje. Henne brugs havde gode tider dengang og under krigen. H. K. Kristensen var nok også en dygtig uddeler. Far ville blive meget forbavset over at høre, at Brugsen nu er nedlagt som så mange andre i de små landsbyer. - H. K. K. var så meget frihedskæmper, at han på et tidspunkt i 1944 blev taget af tyskerne. Det kunne godt være gået galt, men Niels H. Thomsen og far var flere gange hos tyskerne, og det lykkedes dem at få ham fri. En bedrift, der længe efter blev husket som ret enestående. - I dag vil jeg tro, man ville sige, at far havde gennemslagskraft, og de mange opgaver, der blev ham betroet, gav naturligvis stor erfaring og styrke i en forhandling. I de senere år blev han ofte bedt om at komme til møder, hvor man på forhånd vidste, at det kunne blive svært at få trådene redet ud.\nFar interesserede sig meget for os børn, vores opvækst, uddannelse og fremtid. Det gik vel ikke altid efter hans ønske, men han var en autoritet, der ikke var nem at modsige, selv om man var klar over - inderst inde - at han ikke havde ret. Jeg blev lærer efter hans stærke tilskyndelse, men jeg ville nok have befundet mig bedre som mejerimand. Dog uanset hvad man kan se i bakspejlet, er det en kendsgerning, at vi alle fem kom godt i gang og har klaret os på den ballast, vi fik hjemmefra både i sind og levemåde, som Kappelskov skrev.\nSonja (en søster til Solveig) og Hans var - som tidligere nævnt - medhjælpere derhjemme sommeren 1951. Hans og jeg boede i karlekammeret og kom godt ud af det med hinanden. Jeg afløste i stalden om søndagen, når han havde fri. Sonja hjalp også til ude og malkede med maskine morgen og aften. Vi fulgtes ad til håndbold og havde gode ture til turneringer og aftenkampe. - Søndag d. 8. juli brækkede jeg min højre hånd ved håndbold og fik en ufrivillig pause på mejeriet i Stausø, hvor jeg havde haft arbejde siden 1. maj. Det var en bet, at jeg brækkede hånden og skulle gå med gips i seks uger. Jeg var løst ansat og fik derfor ikke løn under fravær.\nFå dage efter kom der bud fra Ribe seminarium, at jeg ikke var optaget. Far blev meget skuffet, selv var jeg faktisk ikke så overrasket. Havde haft på fornemmelsen, at min mulighed var beskeden. - Jeg cyklede med det samme ud til mejeriet og sikrede mig en plads fra 20. august. Da skulle hånden igen være i orden.\nFar havde imidlertid - uden mit vidende - skrevet til vores tidligere præst, H. Dons Christensen, der nu virkede i Askov, og spurgt ham vedr. Den frie Lærerskole i Ollerup. Far var utrolig opsat på, at jeg skulle i gang med en læreruddannelse. Efter en samtale med Dons skrev far til forstander Bøgh, der svarede kort, at løbet var kørt for 1951, men jeg kunne komme på en slags venteliste (med henblik på næste år!). - Jeg ville ikke derover, kendte ikke noget til skolen. Rejsen var lang og dyr, hvilket far tidligere havde lagt vægt på med omvendt fortegn i forhold til Ribe seminarium. Desuden havde jeg prøvet at være langt hjemmefra i to år!\nCa. 15. august blev der ringet fra Ollerup, at skolen havde haft et par afbud, og jeg kunne komme til en samtale et par dage efter. Jeg sagde nej, men far pressede mig hårdt for at få mig til at tage over for at se, hvad det var for noget. Her skal indføjes, at jeg ikke havde tjent penge i fem uger og skulle beholde gips på hånden endnu nogle dage til førstkommende mandag, og intet var forberedt hverken med tøj eller andet udstyr. - Resultatet blev, at far ringede til Arnfred, der var fodermester hos Peter Moos i Lavensby, og fik ham til at tage med til Ollerup. Dagen efter cyklede jeg til Als, traf først Anna, der var pige hjemme på "Bakkegård". Senere kom Arnfred, han var ikke i godt humør, kunne dårligt tage en fridag, fordi der var travlt i høsten. Turen måtte klares på én dag, cykle til Mommark, sejle til Fåborg, cykle til Ollerup, samtale kl. 14 og samme tur tilbage til Nordals. På Fyn havde vi kun fire-fem timer i alt, men det gik.\nVi kom til skolen til tiden, Arnfred kendte Bøgh og lærer Frederiksen fra Askov højskole, men det lod ikke til at være gensidigt? Samtalen gik nu nemt ved teen, lærerne snakkede mest indbyrdes! Jeg klyngede mig ubevidst til den mulighed, at skolen ville sige nej, fordi jeg kun var knap 18 år, og minimumsalderen var 20 år. Tre "ansøgere" var indkaldte. Jeg havde aldrig søgt, far havde kun forespurgt. De spurgte mig bl.a., hvorfor jeg ville være lærer, og da jeg ikke havde særlig lyst til det, var det ikke nemt at svare på. Alt i alt var vi inde en times tid med te og det hele. Kort efter meddelte Bøgh os, at jeg var optaget som en slags "forsøg". Det betød, jeg ville blive fulgt særligt nøje det første halve år, fordi jeg var så ung. Den anden indkaldte, Peter Hove, kom ikke ind, men blev optaget året efter. Den tredje, Hanne Kjær, mødte jeg ikke den dag, men hun kom ind sammen med mig, og vi mødte samtidig. - Arnfred sagde ikke meget på vejen hjem. Vi har aldrig drøftet turen siden, måske var han af den opfattelse, at det hele var en dårlig idé? Vi nåede Nordals ved 22-tiden, og jeg cyklede hjem dagen efter.\nFar var vel tilfreds, men nok også betænkelig? Den frie Lærerskole var eksamensfri og gav ikke adgang til Folkeskolen, den naturlige arbejdsplads for en lærer og langt den største. - Den 20. august fik jeg gipsen af, hånden var i orden, selv om den manglede genoptræning. Dagen efter blev cyklen sendt, og jeg rejste med tog d. 22. august. Min cykel var på Ollerup station, da jeg nåede dertil!\nPlanen var tåbelig, men jeg tænkte dog ved mig selv, bare de første måneder var vel overstået. Jeg vidste ikke, hvad jeg gik ind til, var for ung, gennemsnitsalderen i klassen var 25 år, og for skolens elever som helhed var den endnu højere. Netop den sommer var jeg vokset fra mit tøj, bukserne var i udpræget grad for korte! Så jeg var nødt til at bruge lidt penge på min garderobe. Pengene var få, far havde lovet at finansiere uddannelsen de to første år, indtil vi skulle i praktik i 3. klasse, november 1953. I begyndelsen fik jeg 200 kr. om måneden, 165 gik til skolepenge, kost og logi. Økonomien blev et problem, der hele tiden fulgte mig. De fleste elever var fattige, og det gjorde nok, at man bedre kunne leve med disse vanskeligheder. Uddannelsen tillod ikke, at man tjente penge ved siden af studiet i det daglige, så jeg prøvede at tjene gode penge i alle ferier. En gang sprang jeg over og tjente ikke noget i en efterårsferie, tog på gymnastikkursus i stedet for. Det bebrejdede min mor mig meget. - Lad mig slå fast, at det ikke er nogen fornøjelse for en studerende at skulle arbejde fysisk hårdt tre - fire gange om året. Kræfter svinder forbavsende hurtigt, når man ikke bruger dem, og det er ikke nok, at man er sportstrænet. Særligt det sidste år ville jeg gerne have haft råd til at bo uden for skolen. Selv om det var lidt dyrere, valgte mange ældre elever den løsning. - Men - jeg mener ikke, at jeg i så høj grad manglede penge, at uddannelsen led alvorligt ved det. -\n(Selve Olleruptiden er et kapitel for sig, som findes under titlen: 6. Læreruddannelse på Den frie Lærerskole.).\nHjemmet i Henne, efter at jeg var rejst hjemmefra.\nDen 8. juli 1949 forlod jeg definitivt mit hjem og kom der kun i ferier og tre-fire måneder i 1951 senere hen. Jeg har aldrig haft det med at længes. Det er en stor fordel. I læseårene var jeg i flere år kun hjemme i sommer - og i juleferien. Det betød ikke, at jeg ikke gerne ville hjem. Som soldat tog jeg hjem så ofte, det lod sig gøre. Alligevel har jeg svært ved at beskrive, hvordan mor og far havde det de sidste år. Karl Erling var - som nævnt - karl hjemme endnu en periode og havde i hvert fald én sommer hjælp af en "knægt" på 15, Kurt hed han. Far havde to store bierhverv, som han koncentrerede sig om. Som vurderingsmand til ejendomskyld og som medhjælper i det lille kontor, Andelsbanken havde oprettet efter den nedlagte Andelskasse i Henne. Somme tider var jeg i mine ferier med deroppe og var naturligvis bange for at gøre noget forkert, men far sagde, "det her er mere arbejde end forstand"! Else var senere med far på tur til Henne Strand, hvor der var ved at være mange byggegrunde. Hun skulle hjælpe til med at finde grundene på de ikke alt for nøjagtige kort, man havde. Far ville gerne sådan noget og var sikkert god til det. Jeg tror nok, det var lidt strengt for ham i de senere år, han kom træt hjem og deltog ikke meget i stald - og markarbejde. De fik heller ikke haverne holdt længere, den store have mod øst (for længst nedlagt), den lille mod syd foran stuehuset og gårdspladsen med græs og grus. Områderne skulle helst have en tur hver uge for at se ordentlige ud. - Kræfterne tog meget af for dem begge, jeg troede mest for mor, men far var nok svagere, end vi regnede med?\nMors sygdom og død i juni 1956 ramte far hårdt. De havde levet sammen i medgang og modgang i over 35 år. Far var lige fyldt 58 år, kun midaldrende, men alder var noget andet dengang. Han var velbegavet, måske den bedst begavede af de fire helsøskende, og det siger noget. Af natur var han temperamentsfuld, i de unge år kunne hidsigheden løbe af med ham. Han var højt respekteret og kom med i det, han gerne ville have indflydelse på hjemme i Henne søndre sogn, som området ofte blev kaldt. Ejendommeligt nok kom han aldrig i menighedsrådet. Måske var han for markant? Men var der præsteansættelse eller andre alvorlige sager blev han spurgt til råds både af den ene og den anden fløj i rådet.\nElse og Grethe hjalp ham den første tid efter mors død, Else i sin sommerferie og Grethe vist fra midten af august til jul. Helge, Gustav Jensens søn, var karl fra november 1955. Han var en flink dreng, en tre-fire år yngre end mig. Hvor meget landmand, der var i ham, ved jeg ikke. Fra 15. november fik far en ung pige fra Kærup, hun var sikkert udmærket, men kunne vanskeligt gøre far tilpas. Den nye karl, Vagn, en voksen ung mand fra Lunde, kom til januar. Han var dygtig og kunne nok aflaste far for det daglige arbejde. Vi blev gift den 17. april 1957, man kan spørge, hvorfor vi dog ikke ventede et halvt eller helt år? Fordi vi var ansatte ved samme skole, og man den gang ikke kunne bo sammen uden at være gift. Ingen af os ville have haft noget imod en sådan løsning, men den var først mulig ca. 20 år senere! Desuden havde vi været forlovet i fire år, med ring i to. Far deltog naturligvis i brylluppet, men var meget deprimeret. Bagefter kan man sige, at havde vi udsat det nogle måneder, var far nok ikke kommet med?\nEn banal brokoperation i maj måned slog ham helt ud. Først et sygeleje i Varde og senere rekreation på Trelde Næs ved Fredericia gav ham alt for mange spekulationer og selvbebrejdelser. Else og jeg var sammen med far hos Helle og Milter i pinsen, og hjemme på ferie en uges tid i juli måned. Far var dybt depressiv og ville sælge ejendommen. Det førte senere til, at alle vi søskende var hjemme en lørdag-søndag den 5.- 6. oktober 1957, hvor hjemmet blev solgt til et ungt par, Marie og Niels Hansen. Tanken havde været, at Solveig og Karl Erling skulle overtage engang, men de var bundet af en forpagtning indtil 1959 og kunne ikke træde til. Far bad om betænkningstid vedr. handelen, fik den i to dage og ville så ikke skrive under. Jeg snakkede med ham èn gang nogle dage efter i telefonen fra Sdr. Nærå. Han virkede lettet og glad.\nFar døde fredag den 18. oktober og stod hjemme i spisestuen til begravelsen tirsdag d. 22. oktober. Om søndagen var der barnedåb på Als, vi tog derned og var med til Bjarnes dåb. Fars begravelse blev en manifestation af, at Henne ville vise, at de havde mistet en "agtet mand", følget var stort. Ved mindesammenkomsten på Henne kro havde flere ordet, og jeg syntes, de kom forbavsende godt fra deres taler. Til sidst takkede jeg mor og far for hjemmet, og vi tog i virkeligheden afsked med folk i Henne.\nUden falsk sentimentalitet var det for mig et strengt øjeblik i livet, da vi skulle opløse vort hjem. Karl Erling fik øjeblikkeligt fuldmagt til at sælge og fik fat i de unge mennesker igen. I løbet af et par dage var "Stortoft" solgt. Alle søskende var naturligvis hjemme til begravelsen, og delingen af boet måtte af praktiske grunde foregå umiddelbart efter. Else og jeg havde efterårsferie, men de andre havde kun tid et par dage. Jeg kunne ikke samle mig om delingen og ved i dag slet ikke, hvem der fik hvad. Der var jo ikke de store værdier. Solveig og Karl Erling skulle sørge for den endelige rydning af loft og udhus. Else og jeg skulle skrive takkekort. Da det var gjort, rejste vi til Hanning for at "komme os", men jeg blev syg af influenza. Alt foregik i stor fredelighed, vil jeg gerne understrege, og jeg har aldrig hørt et ondt ord om det siden. Alligevel har opløsningen været et sørgeligt kapitel for mig. Det skyldes vel ikke mindst fars ulykkelige sidste år, hvor vi ikke kunne nå ham og være ham til nogen hjælp. I sommerferien 1957 blev jeg for alvor klar over, hvor syg far var. Den søndag, vi skulle rejse tilbage til Fyn, kunne vi næsten ikke "slippe" fra ham. Det var en uendelig trist oplevelse.\nFå uger efter at ovenstående var nedskrevet i sommeren 1995, havde vi besøg af Helle og Milter, der for en gangs skyld boede hos os i flere dage. Og selv om de besøgte familie i nærheden, havde vi dog god tid til at snakke om formiddagen. - Her betror Milter mig noget - som efter hans udsagn ikke er kendt af andre i familien: Vi er i året 1934, han er 13 år, og da karlen er rejst til april, fungerer Milter som karl denne sommer, bortset fra april måned, hvor det lykkes at få hjælp af en tidligere karl, Herluf. Far fik blindtarms-betændelse i begyndelsen af april måned og måtte ligge på Varde sygehus i ti dage. Det gjorde man dengang. Hjemkommet fra sygehus var hjælpen ringe, kræfterne små og humøret dårligt, fordi mor og far havde bestemt at bygge en tiltrængt ny stald. Murer og håndværkere i det hele taget var bestilt sammen med materialer, - men - pengesagerne var ikke i orden. Byggeriet skulle koste 8000 kr., og pengene var tænkt skaffet ved en omvurdering af ejendommen, der var købt i 1921. Laden blev udvidet i 1925, der var tilkøbt og opdyrket 18 tdr. land hede. Vurderingsmanden kom og meddelte det triste resultat, at gården ikke var mere værd i 1934 end i 1921! Det var et slag for mor og far, og mor var nok mest stemt for at opgive, men de var jo i gang og fortsatte. Far var ked af det hele den forsommer. Vi må huske, det var i kriseårene, pengene var små p.g.a. de lave priser på landbrugsvarer. Økonomien var i forvejen anstrengt og så det byggeri. Far gik og græd meget, det var forfærdeligt, fordi han i almindelighed var en travl, noget ilter mand, der krævede meget af sine omgivelser. - En forklaring kan være, at den banale operation havde fremkaldt en depression. Jeg ved, mor senere var meget bange for at få ham opereret. Det er noget med, at en overskæring af nervetråde kan betyde en ændring i sindstilstand. -\nByggeriet skred frem, grus var i mængder kørt hjem til ejendommen i løbet af vinteren, men Milter måtte af sted efter mere, han var ikke stor af vækst, og det er strengt at læsse grus fra en grav. En arm tog skade, han måtte til læge, senere til røntgenfotografering i Varde. Drenge i den alder kan let overanstrenge deres led, der var ikke noget at gøre ved det, armen tog varig skade og har aldrig kunnet rettes helt ud siden. Milter har ikke rede på resten af sommeren. Byggeriet blev færdigt til efter høst. I oktober døde mors far i Vejrup, og efter ham skulle der være nogle penge på en bankbog til de to søstre Ane og Anne Marie, min mor. Håbet lettede humøret, men skuffelsen lurede lige om hjørnet. Broderen, der havde arvet gården i Vejrup, havde uretmæssigt hævet pengene i 1929 til byggeri. Også 800 kr. af mors pigeopsparing var gået med, hvor mærkeligt det end lyder, at broderen skulle have adgang til hendes sparepenge.\nEfter at Milter havde fortalt denne triste beretning, spurgte jeg ham, hvordan de kom videre i årene fremover, hvordan fik de den gæld betalt, som de havde pådraget sig? Far havde lånt penge privat hos en landmand ved navn Søren Thomsen, dog kun et par hundrede kroner, men det siger noget om, hvor trængte de var, økonomisk. Men ellers er svaret, at tiderne blev bedre for landbruget, priserne steg, og produktionen kunne sættes i vejret. - Mor fortalte engang, at hun var ked af, at de ikke havde "sikret" sig bedre med udstyr og lign. i årene lige før krigen (1939-45). "Det kunne vi godt have fået råd til", sagde hun. -


VVS i Klavsebølle ⇒ Klik og få 3 gratis og uforpligtende tilbud på VVS!\nVVS i Klavsebølle indhent op til 3 gratis tilbud\nSkal du bruge VVS i Klavsebølle? Så er du kommet til det helt rette sted. Her på hjemmesiden kan du nemlig blive sat i forbindelse med et firma, hvor du kan indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud på VVS i Klavsebølle.\nDet er dejlig nemt og hurtigt, og det behøver faktisk ikke at tage meget mere end 10 minutter. I denne tekst kan du læse lidt mere om de fordele, der er forbundet med at indhente et eller flere tilbud på VVS i Klavsebølle.\nDer er egentlig ikke nogle, der ikke kan indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud på VVS i Klavsebølle. Det kan du gøre uanset, om du er virksomhed eller privat, og om du har brug hjælp til en mindre opgave eller en større opgave. Det er dog værd at vide, at der sandsynligvis vil komme flere tilbud på din opgave, jo større den er. Dermed ikke sagt, at der ikke er plads til de mindre opgaver. Det er heller ikke i alle byer, at vores samarbejdspartner helt kan garantere op til 3 tilbud, det kommer meget an på, hvilken by du er bosat i, og hvor mange VVS firmaer i Klavsebølle, vores samarbejdspartnere har tilknyttet i dit område. Vores samarbejdspartner tilbyder at indhente tilbud for alle slags personer og virksomheder, og det er egentlig ligegyldigt, om det er som privatperson eller virksomhed.\nDer er mange fordele forbundet med at indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud på VVS arbejde i Klavsebølle. Den første har vi allerede nævnt, og det er, at det er ganske gratis og uforpligtende. Du binder dig nemlig ikke til noget, før du har indgået en aftale med en virksomheder inden for VVS i Klavsebølle.\nUd over dette vil du i langt de fleste tilfælde også spare penge på din opgave, da de dygtige VVS’ere nær Klavsebølle er i hård konkurrence om at vinde din opgave, så de kan hjælpe dig med at få den udført bedst muligt. Dette vil altså presse prisen ned til din fordel, og hvem er ikke interesseret i dette? Billig VVS i Klavsebølle har vi alle behov for, hvorfor det også er meget lukrativt at indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud.\nUd over at der ligger en pengemæssig besparelse i at indhente flere tilbud på din opgave, så kan du faktisk også spare en masse tid ved at lade andre indhente tilbuddene for dig. Det kan nemlig godt tage en god mængde tid at indhente de forskellige tilbud, fordi du selv skal finde de bedste VVS firmaer inden for VVS i Klavsebølle og beskrive din opgave til dem en efter en. Det kan sagtens være en langsommelig proces, der tager lang tid.Derfor kan du lige så godt få vores dygtige samarbejdspartner til at klare denne del for dig, da det ikke koster dig en krone. Det eneste du skal gøre er at beskrive din opgave for efterfølgende at læne dig tilbage og afvente dine tilbud. Det er da smart, er det ikke?\nSidst men ikke mindst, så er du her også sikret kun at modtage de bedste tilbud fra de dygtige VVS’ere i Klavsebølle. Dette skyldes at vores samarbejdspartner kun arbejder sammen med de bedste af de bedste VVS firmaer nær dig, og det er derfor, vi har valgt at arbejde sammen med netop dem, da vi kan bakke op om det princip. Vi ønsker, at du skal have den bedste oplevelse, når du bestiller VVS i Klavsebølle, og derfor har vi lavet denne side. Som du kan se er der en række fordele, og i og med at det er ganske gratis og uforpligtende, har du ikke rigtig noget at miste.\nDet er selvfølgelig også meget relevant for dig at vide, hvorfor vi har udarbejdet denne hjemmeside. Det har vi gjort med tanken om at gøre det lettere for dig at finde det rette sted at indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud på VVS arbejde i Klavsebølle. Det kan nemlig godt virke meget uigennemsigtigt for mange, og derfor har vi taget tyren ved hornene og lavet denne hjemmeside, hvor vi ønsker at gøre det lettere for dig at indhente flere forskellige tilbud på din VVS opgave i Klavsebølle. Dette er en meget god mulighed for dig, da vi her på siden viser det bedste firma i branchen, som du ikke vil komme til at fortryde at indhente tilbud igennem. Det er dejlig let, hurtigt og uforpligtende, og hvem er ikke interesseret i det. Kort sagt kan man sige, at vi er en hjemmeside, der forbinder dig med andet firma, hvor du kan indhente op til 3 tilbud på et firma inden for VVS i Klavsebølle.\nDet er værd at overveje at lave dit VVS arbejde selv, hvis du godt kunne tænke dig at spare penge. Det er dog vigtigt at vide, at dette også kræver en stor viden, og det er ikke nødvendigvis alle, der har den viden til at kunne udføre VVS arbejde korrekt. Derfor kan det være en god idé at finde en god lokal VVS’er i Klavsebølle, der kan sit kram og kan levere et godt stykke arbejde. Så vil du også spare en masse tid, da det både kræver meget planlægning og udførsel at foretage VVS arbejde selv. Det vil selvfølgelig være lidt dyrere at hyre en til det, men for de fleste mennesker er det uden tvivl den rette løsning, da det ellers godt kan være svært at sikre sig, at man kan lave tingene ordenligt. Derfor giver det altså god mening for mange at finde en dygtig fagmand, der kan klare arbejdet. Hvis du har nogle spørgsmål vedrørende vores samarbejdspartners service, anbefaler vi, at du kontakte dem, da de i langt de fleste tilfælde vil kunne svare mere dybdegående på dine spørgsmål. Kunne du tænke dig at vide mere om os, så er du naturligvis også meget velkommen til at tage fat i os.\nVVS Farstrup Nordfyns\nVVS Alpedalen Kolding\nVVS Ny Osted Lejre\nVVS Nørre Nissum Lemvig\nVVS Kallerup Kalundborg\nVVS Svinninge Odsherred\nVVS Remme Ikast-Brande


HURRA for dygtige ingeniører til den danske vandsektor - Ferskvandscentret Kursus\nHjem / Nyheder / HURRA for dygtige ingeniører til den danske vandsektor\nHURRA for dygtige ingeniører til den danske vandsektor\nDet er næppe en overraskelse, at vi her fra kursus-afdelingen hylder uddannelser. Det gælder selvfølgelig helt generelt og ikke mindst når det er én af vores egne, der når flot i mål.\nLine Philipsen som vi har haft fornøjelsen af at have haft ansat som studentermedhjælper i kursus-afdelingen, har netop fået ingeniørtitlen i hus.\nEt kæmpe tillykke herfra til Line og til den fremtidige arbejdsplads, der snupper hende for næsen af de andre. Vi sender vores varmeste anbefalinger af Line med på vejen.\nHurra for Line og alle øvrige nyuddannede på vej ud i vand- og miljøsektoren. Tag godt imod disse dygtige unge. Der er brug for dem. Vis dem de mange meningsfulde karriereveje, der er i miljø- og vandsektoren. Lyt og lær – både til og fra.\nDe unge kommer med helt ny viden og færdigheder, som der er brug for og de har fortjent at få branchens vigtige erfaringer overdraget uden at blive væltet af ”plejer”. Lad os forene ny viden og solide erfaringer og få gang i den grønne omstilling.\nLine er nu uddannet ingeniør\nFind flere artikler her\nKlog på klima\nNYHED | 15. juni 2022\nKlimadagsordenen har bidt sig godt og grundigt fast i spildevandsbranchen – og dermed også i vores kurser. Læs hvordan her, hvor vi også løfter sløret for tre spritnye klimakurser!\nLæring, du kan bruge til noget\nNYHED | 1. juni 2022\nEt kursus giver først rigtig god værdi, hvis den nye viden efterfølgende bliver anvendt. Det siger sig selv. Derfor har vi på Ferskvandscentret naturligvis stort fokus på at sikre læring – noget, der både kan inkludere frisk luft og høj grad af involvering.\nFire vandløbsplanter, du skal kende\nNYHED | 10. maj 2022\nDet er langt fra ligegyldigt, hvilke planter du har i vandløbene. Vandafledning og biodiversitet er to vigtige faktorer at kende til, når du planlægger vedligeholdelse. Her får du viden om fire vandløbsplanter, du skal kende til.


Projektorienteret forløb (praktik) med fokus på uddannelseskvalitet - Aarhus Maskinmesterskole\nProjektorienteret forløb (praktik) med fokus på uddannelseskvalitet\nAarhus Maskinmesterskole (AAMS) tilbyder en eller to studerende et projektorienteret forløb (praktik) i vores kvalitetsafdeling i efterårssemesteret 2019.\nHovedopgaverne i praktikperioden omfatter\nSom praktikant vil du indgå i det løbende arbejde og opgaveløsningen i kvalitetsafdelingen. Du vil dog særligt skulle arbejde med nedenstående opgaver som udspringer af vores fokus i 2019:\nAt bidrage til at udvikle og afprøve forskellige metoder til studerendes og undervisers evaluering af undervisningen, og på baggrund af evaluering af disse, anbefale et nyt koncept for dette.\nAt afdække organisationens forståelse af begrebet ”student-centered learning” (se evt: https://akkr.dk/analyser/2016/student-centred-learning/) samt undersøge status for dette i praksis. På baggrund af dette eventuelt anbefale indsatser for at styrke området.\nEr i gang med en kandidatuddannelse i uddannelsesvidenskab\nHar lyst til at udnytte din faglige viden med blik for at teoretisk viden hos os skal omsættes til konkrete tiltag og anbefalinger, der skal kunne fungere i praksis\nEt relevant og udviklende praktikophold med gode personlige og faglige muligheder\nEn uformel tone på en uhøjtidelig uddannelsesinstitution\nSom studerende i et projektorienteret forløb kan du ikke modtage løn, da forløbet er en del af din uddannelse, og ikke et ansættelsesforhold. Vi stiller computer og telefon til rådighed ligesom du får en fast kontorplads hos os og i øvrigt indgår på lige fod med de ansatte medarbejdere i dagligdagen.\nVi er selvfølgelig fleksible i forhold til arbejdstid og undervisning, vejledningsmøder, din kommende specialeskrivning, eventuelt studiejob, mm.\nSend en kort ansøgning – som også indeholder en beskrivelse af din interesse i praktikkens to hovedopgaver – senest den 25. februar 2019 via mail til aams@aams.dk Mærk e-mailen med emnet ”Praktikophold, kvalitet”. Vi forventer at du kan begynde dit praktikophold så du deltager i den opstart på semesteret vi gennemfører for alle ansatte fra 5. august.\nHvis du har spørgsmål til praktikken er du velkommen til at kontakte kvalitetschef Simon Bek Rasmussen på telefon 4122 7102 eller mail sbr@aams.dk.\nDu er også velkommen til at kontakte studentermedarbejder i kvalitetsafdelingen Asta Thøgersen på telefon 4122 7119 (onsdage mellem 9-15) eller mail abt@aams.dk hvis du vil høre mere om AAMS.\nAAMS er en selvstændig, selvejende videregående uddannelsesinstitution med adresse på Navitas og Danmarks største udbyder af professionsbacheloruddannelsen til maskinmester. Desuden gennemfører vi en række tekniske erhvervsakademiuddannelser i samarbejde med Erhvervsakademi Aarhus. AAMS modtog i slutningen af 2017 afgørelse om positiv Institutionsakkreditering. Kvalitetsafdelingen er en lille, men central, afdeling der etablerer ledelsesinformation og løser opgaver i samarbejde med ledere, uddannelser samt støttefunktioner.


Stort udvalg af boligtilbehør online – Artindex\nHjem/Hus og have/Stort udvalg af boligtilbehør online\nMartin 22. september 2019\nEr man på udkig efter nyt boligtilbehør, er der rigtig mange forskellige steder, man kan kigge henne. Der er for eksempel rigtig mange fysiske butikker, som forhandler forskellige former for tilbehør til boligen, men der er også formentlig et endnu større sortiment, hvis man begynder at undersøge markedet for tilbehør til hjemmet på internettet. Der findes nemlig i dag rigtig mange forskellige webshops, som har fokuseret på at tilbyde et stort og velassorteret sortiment på nettet, og man kan dermed helt sikkert finde noget for enhver smag.\nFordelene ved at handle på nettet\nDer er generelt set rigtig mange fordele ved at købe sine varer på nettet, og det gælder særligt, hvis man for eksempel er bosat på landet eller uden for de større byer, hvor der ikke er så mange forskellige butikker. I så fald vil man opdage, at der er et rigtigt stort udvalg på nettet. Derudover tilbyder langt de fleste webshops hurtig levering og gratis returnering, så man behøver ikke at vente i særlig lang tid på at modtage sine varer. Er varen omvendt ikke, som man havde forestillet sig, kan man både nemt og hurtigt sende varen retur, og man kan dermed bytte den til en anden vare, eller man kan få sine penge tilbage.\nEn af de webshops som forhandler et stort og varieret sortiment af boligtilbehør er www.trendandliving.dk. Her kan man blandt andet købe forskellige lysestager, træfigurer, skåle, vaser, glas og en masse andre, spændende produkter til hjemmet, og det er lige netop nogle af de varer, som rigtig mange køber. Det kan enten være til dem selv eller som gaver til nogle, de holder af.\nPersonliggør hjemmet med tilbehør\nEn af de helt store fordele ved boligtilbehør er, at det er en rigtig god måde at personliggøre sit hjem på, og det kan også give spil og liv til en ellers stilren boligindretning.


Her finder du hele vores udvalg af Liquid Barn\nSPAR 70% PÅ "DRIP FACTORY & MOLIQ" E-VÆSKE - TILBUD UDLØBER OM\n> Aroma & Baser>AROMA>Liquid Barn\nJoyetech Exceed Air Tank, 2ml.\nLille lækker tank fra Joyetech, med topfyldning og perfekt justerbar...\nSmukt og lækkert er Vandy Vape Pulse BF 80W Box Mod, der er lavet i...\nSMOK Resa Prince Cloud Beast 2ml. Tank\nResa tanken i Prince serien, kommer i et lækkert resin design. Den...\nHellvape introducerer Aequitas 24mm RDA, designet af AmbitionZ VapeR; en...\nasMODus Nefarius BF 25mm RDTA\nNefarius Squonk RDTA, er en 25 mm RDTA , med tre forskellige luftstrøms...\nDenne unikke, flat clapton-wire giver brugerne et uovertrueligt...\nMed plads til 3 18650 batterier, eller feks. 2 x 20700.\n7in1 Coil Pakke By Coilology\nStaggered Fused Clapton Coil Sæt, SS316 - 0.18oHm By Coilology\nCoilology færdig lavede coils, i fineste kvalitet. Ohm +- 0,04\nThe Clown - Mad Science Lab Aroma - 10ml.\nThe Clown er en frisk og drillende cremet, fløjlsblød vaniljeis, der...\nVarm og smuldrende muffin - med lag af blåbær og friske jordbær....\nOrange Cake 20ml. - EGOIST by LOTJ\nPerfekt balance mellem appelsin og den knasende chokoladekiks....\nPecan Ice Cream 20ml. - EGOIST by LOTJ\nPekannøddeis - den perfekte blanding af vaniljeis og pekannødder, en...\nStrudel 20ml. - EGOIST by LOTJ\nDenne aroma er som en friskbagt Strudel, med indbagt kanel-æble....\nReserveglas til Ello tank 4ml.\nPasser til Ellog og Ello TS\nThreesome - Green, BLÄST Aroma - 10ml.\nIndeholder moderat køling - Vindrue, søde frugter og bærsymfoni slår...\nThreesome - Purple, BLÄST Aroma - 10ml.\nChokolade-vanilje-flødeskums-kage er noterne i den lilla trekant, en...\nThreesome - Blue, BLÄST Aroma - 10ml.\nSilkeblød fersken der lægger sig på tungen og leder tankerne hen mod...\nEt frækt mix af meloner, med et splash af lemonade i baggrunden. Et par...\nFåes i 0,5ohm eller 1,2ohm\nLiquid Barn 14 varer\nEn blanding der får din mund til at løbe i vand. Friskbagte varme vafler med en smule smør, og glem ikke den dejlige ahornsirup som er hældt udover.Dette er ren aroma og skal blandes i en VPG base, vi anbefaler blandings forhold på 8%\nEt ordenligt punch af blå hindbær. smagen minder meget om et mix af blåbær og hindbær.Dette er ren aroma og skal blandes i en VPG base, vi anbefaler blandings forhold på 8% Bemærk at Denne aroma er VG domineret, dvs. der er ganske lidt PG i den.\nAroma der byder på den unikke smag af en kølig, kulsyreholdig sodavandDette er ren aroma og skal blandes i en VPG base, vi anbefaler blandings forhold på 8% Bemærk: Denne aroma er VG domineret, dvs. der er ganske lidt PG i den.\nLiquid Barn - Dew Mountain, 15ml.\nEn forfriskende Lemon-lime sodavand. Perfekt til at blande med andre smags varianter. Eksempelvis jordbær, hindbær eller måske kirsebær. Hvilken frisk lemonade vil du lave? Dette er ren aroma og skal blandes i en VPG base, vi anbefaler blandings forhold på 9%\nLiquid Barn - Orange Banana, 15ml.\nFriskpressede appelsiner rørt sammen med fløde, tilsæt en kølende fornemmelse og så har du en lækker cremet appelsin flødeis. Dette er ren aroma og skal blandes i en VPG base, vi anbefaler blandings forhold på 9% Bemærk: Denne aroma er VG domineret, dvs. der er ganske lidt PG i den.\nLiquid Barn - Pacific Cooler, 15ml.\nEn bølge af søde, læskende frugter der får din mund til at løbe i vand. Perfekt til at skabe dine egne lækre juice væsker. Dette er ren aroma og skal blandes i en VPG base, vi anbefaler blandings forhold på 6% Bemærk: Denne aroma er VG domineret, dvs. der er ganske lidt PG i den.\nLiquid Barn - Rainbow Sherbert, 15ml.\nDet cremede fra hindbær is, fusioneret med sødmen fra appelsin, og med et hint af citrus lime. Dette er ren aroma og skal blandes i en VPG base, vi anbefaler blandings forhold på 8% Bemærk: Denne aroma er VG domineret, dvs. der er ganske lidt PG i den.\nLiquid Barn - Strawberry Cheesecake, 15ml.\nAroma der smager af dejlig cremet cheesecake, toppet med friske søde jordbær.Dette er ren aroma og skal blandes i en VPG base, vi anbefaler blandings forhold på 10%\nLiquid Barn - Vanilla Ice Cream Aroma, 15ml.\nDenne vanilje flødeis er en lækker cremet treat. Kan også bruges som en fantastisk custard erstatning.Dette er ren aroma og skal blandes i en VPG base, vi anbefaler blandings forhold på 11%


» Køb Skruenøgler → Køb online i dag – Hurtig levering\nEn del internet webshops tildeler til alt held et hav af forskellige billige fragttyper til skruenøgler. Den mest benyttede er nu om dage afhentningssteder, så du selv har mulighed for at hente din pakke på et selvvalgt tidspunkt. Fragtløsningen er jo super hensigtsmæssig, samt typisk tillige den prisbilligste fragtform.\nDu burde derudover planlægge at få ordren bragt til din lejlighed eller ud på dit arbejde. Fragtmetoden er uheldigvis en kende mere omkostningsfuld, men også usædvanlig simpel ift. skruenøgler online. Den billigste leveringsmulighed vil dog til enhver tid være selv at hente ordren, men det er betinget af at du fysisk befinder dig i nærheden af online firmaets butikker, for eksempel Jem og Fix, Bauhaus, Silvan eller Harald Nyborg.\nFragtperioden på skruenøgler kan være særligt relevant i tilfælde af at vi skal bruge dine nye varer omgående, så med det formål er det skam afgørende at man checker den forventede leveringstid for skruenøgler. Temmelig mange byggecentre – fx Harald Nyborg, Silvan, Bauhaus og Jem og Fix – lover billig dag-til-dag levering på mange af butikkens produkter online, men vær vagtsom da det er afhængig af at du når at bestille før et givent klokkeslæt, så de højst sandsynligt kan nå at få de nye varer betjent forinden medarbejderne drager hjemad.\nEn række online selskaber frembyder fragt uden gebyr på skruenøgler online, men tit er det så nødvendigt at du shopper for en bestemt sum. Derudover burde du snuppe den billigste leveringsløsning, hvilket i de fleste tilfælde er at få kørt dine varer til et udleveringssted.\nEn stor portion byggemarkeder frembyder click-and-collect hvor du handler billig skruenøgler online men afhenter i byggecenteret. For eksempel Silvan, Davidsen, Harald Nyborg, Stark, Bauhaus, Bygma, XL-Byg, Jem og Fix og 10-4. Byggemarkederne foreslår for eksempel afhentning af skruenøgler i disse byer:\nHedensted, Randers, Allerød, Vanløse, Albertslund, Kokkedal, Grenaa, Ikast, Hvidovre, Glostrup, Odder, Herlev, Aalborg, Varde, Haderslev, Nærum, Nakskov, Solrød Strand, Rønne, Farum, Virum, Lillerød, Ringsted, Esbjerg, Taastrup, Holstebro, Haslev, Horsens, Frederiksberg, Brabrand, Hjørring, Skanderborg, Tilst, Silkeborg, Korsør, Nørresundby, Gladsaxe, Middelfart, Frederikshavn, Køge, Tårnby, Ølstykke, Skive, Nykøbing Falster, Struer, Frederikssund, Hobro, Brønderslev, Helsingør, Stenløse, Frederiksværk, Rødovre, Risskov, Herning, Odense, Svendborg, Rudersdal, Sønderborg, Lystrup, Kolding, København, Næstved, Kalundborg, Ballerup, Brønshøj, Greve, Nyborg, Hedehusene, Vallensbæk, Roskilde, Søborg, Åbyhøj, Jyllinge, Valby, Ishøj, Værløse, Gentofte, Slagelse, Brøndby, Hørsholm, Lyngby, Fredericia, Holbæk, Højbjerg, Hillerød, Birkerød, Charlottenlund, Dragør, Aabenraa, Vordingborg, Viborg, Aarhus, Vejle, og Thisted, .\nClick-and-collect ift. skruenøgler er en mulighed i alle regioner af Danmark: Fyn (Sydfyn, Østfyn, Vestfyn, Nordfyn, Midtfyn), Sjælland (Vestsjælland, Lolland, Nordsjælland, Sydsjælland, Hovedstaden, Midtsjælland, Østsjælland, Falster, Bornholm, Amager) og Jylland (Nordjylland, Midtjylland, Østjylland, Sydjylland, Sønderjylland, Syddanmark, Vestjylland).\nNår vi ser på tallene fremstår det tydeligt, at internetbrugere jævnligt søger efter blandt andet skruenøgler priser og skruenøgler online. Man ser desuden tit internet shoppere kigge efter fx skruenøgler tilbud, billig skruenøgler samt køb skruenøgler, plus de store byggemarkeder som Bauhaus, Bygma, Jem og Fix, XL-Byg, Harald Nyborg, Stark, Davidsen, Silvan og 10-4.\nDet er ekstremt fleksibelt for os alle at søge information om priser på billige skruenøgler online hos diverse internet butikker i Danmark, og derved har de fleste e-shops været nødt til at sænke salgspriserne på skruenøgler betydeligt, og ovenikøbet yde billig fragt.\nDog kan det til hver en tid vise sig rentabelt at efterse diverse webbutikker efter tilbud og udsalg på skruenøgler online forinden du handler, sådan at du er velinformeret til at få fat i den mest attraktive pris. Kig ikke kun hos de gængse byggekæder som Bauhaus, Bygma, Stark, 10-4, Silvan, XL-Byg, Jem og Fix og Harald Nyborg.\nDu skal blot være årvågen med, at ifald en internet shop annoncerer billige skruenøgler online for en pris der kan virke utopisk attraktiv, kan det tit være en indikator for en svindel e-shop. Køb med betalingskort er dog dækket ind under et regelsæt, der bistår kunden overfor uægte e-shops.\nGenerelt går vi ind for køb med betalingskort eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed kan du vælge et tilbud som eksempelvis ViaBill, når du gerne vil honorere prisen på skruenøgler af flere omgange. Dette foreslåes ofte hos nicheforhandlere, i modsætning til de udbredte byggemarkeder som for eksempel Bygma, XL-Byg, Harald Nyborg, Bauhaus, Davidsen, 10-4, Stark og Jem og Fix.\nVed kig i søgedata bliver det markant, at mennesker ofte søger blandt andet billig skruenøgler og køb skruenøgler. Derudover oplever man tit internet shoppere lede efter eksempelvis skruenøgler priser, skruenøgler online og skruenøgler tilbud.\nTrustpilot tilbyder altid tiltalende muligheder for at inspicere mange forhenværende køberes anmeldelser og på grund af dette tilrådes det, at du ser nærmere på internet virksomhedens ratings forud for at du placerer din ordre på billige skruenøgler online.\nFacebook frembringer tillige aldeles hensigtsmæssige muligheder for at få en idé om webshoppens popularitet. Her er der en række online selskaber i Danmark som tilbyder kunderne at tilkendegive en anmeldelse af ordreforløbet, hvilket også må bruges til afvejning af tilfredsheden hos kunderne.\nFør nogen bestiller billige skruenøgler online i en shop kunne man principielt gennemløbe virksomhedens handelsaftale, det er dog i mange tilfælde et omfattende projekt, især med de kendte byggekæder som Bygma, 10-4, XL-Byg, Bauhaus, Harald Nyborg, Davidsen, Silvan, Stark og Jem og Fix.\nAlternativet kan være at tjekke om internet virksomheden er e-mærke tilsluttet, da det kan være en forsikring om at online forhandleren lever op til de danske retningslinjer, foruden at online firmaet nu og da besøges af specialister som har den nødvendige knowhow om de gældende regler.\nDesuden giver det dig chance for at blive assisteret, hvis du bliver udsat for problemstillinger med dit køb af skruenøgler. Derudover slår vi et slag for at du er vidende om de mest vitale vilkår der indvirker på bestillingen af skruenøgler online, f.eks. hvilken ombytningsrettighed internet shoppen tilbyder.\nI den forbindelse er det ydermere afgørende, at man stadigvæk bibeholder sin kvitteringsmail, således man i fremtiden kan eftervise købet af skruenøgler, ligegyldig om man har handlet fra Harald Nyborg, 10-4, Bauhaus, XL-Byg, Jem og Fix, Bygma, Silvan, Davidsen eller Stark.


Indbetalinger til landsdispositionsfonden/nyt lånsystem - Landsbyggefonden\nLBF/ Om LBF/ LBF Orienterer/ Indbetalinger til landsdispositionsfonden/nyt lånsystem\nIndbetalinger til landsdispositionsfonden/nyt lånsystem\nFonden iværksætter nu et nyt indberetningssystem til brug for den årlige lånindberetning.\nDer er ikke ændret på reglerne og omfanget af indberetningen. Det er således kun indberetningsmåden, der er ændret.\nFrist for indberetningen 2010\n1. Frist for indberetningen 2010\nIndberetningen skal være afsluttet senest den 15. juni 2010.\nDe modtagne oplysninger vil efter en stikprøvevis kontrol danne baggrund for opkrævning af udamortiserede lån for 2011.\n2. Indberetningen 2010\nEfter login fremkommer en boligorganisationsoversigt. Via denne oversigt kan ”klikkes” videre til en afdelingsoversigt og herfra videre til oplysningerne om de enkelte lån. Disse oplysninger består dels af boligorganisationens og øvrige bygningsejeres indberetning fra 2009 og dels af data, som fonden har modtaget fra Realkredit Danmark, Nykredit, BRFkredit og LR Realkredit.\nUd fra visse udvalgte kriterier har fonden elimineret fællesmængden af de 2 datagrundlag. For ca. 90 % af lånene har det været muligt at matche et lån fra sidste års indberetning med et lån fra realkreditinstitutterne, således at samme lån kun optræder en gang.\nBoligorganisationens ledelsespåtegning og revisors erklæring indsendes til Landsbyggefonden på papirudskrift senest 15. juni 2010. Fonden har udfærdiget eksempler på en ledelsespåtegning og en revisorerklæring. Eksemplerne kan ændres inden dannelse af Pdf-filen.\n4. Nye oplysningsfelter\nTil støtte for indberetningen har fonden medtaget oplysninger om årets faktiske ydelse 2009 og restgæld 31. december 2009 på de lån, hvor fonden kender disse. Dataene kan ikke ændres, men kan anvendes til sammenholdelse med bogføring, årsregnskaber, oplysninger fra realkreditinstitutterne m.v. inden indberetningen godkendes af boligorganisationen m.fl.\nEndvidere indeholder indberetningen kolonnen ”Opkrævningsgrundlaget 2011”. I denne kolonne medtages kun ydelser på lån vedrørende den oprindelige finansiering, der samtidig har udløbstidspunkt til og med 3. kvartal 2011.\nFondens opkrævning vil blive dannet med udgangspunkt i opkrævningsgrundlaget for 2011 med fradrag af rente- og ydelsessikring. Der tages endvidere hensyn til det indberettede udløbstidspunkt.\nFonden foreslår med udgangspunkt i realkreditdataene et ”bedste skøn” af den sidste normalydelse samt det forventede udløbstidspunkt. En nærmere beskrivelse af disse oplysninger kan findes i vejledningen til indberetningssystemet jf. ovenfor. Boligorganisationerne og øvrige bygningsejere har i 2010 mulighed for at ændre disse data.\nIndberetningen i 2010 skal omfatte alle boligafdelinger, der enten har udamortiserede lån vedrørende den oprindelige finansiering, eller i årene (2010-2015) forventer en udamortisering af sådanne lån. Indberetningen skal indeholde oplysning om samtlige lån i den pågældende afdeling. (Altså også banklån m.v.).\nSåfremt en boligorganisation ikke har afdelinger med lån, der er udamortiseret eller som udamortiseres i 2010-2015, skal en bekræftelse på dette sendes til LBF-laan@lbf.dk. Bekræftelsen skal indeholde boligorganisationsnummer samt en erklæring om, at boligorganisationen ikke har afdelinger, der er indberetningspligtige.\n11. Bilag til Indbetalinger til landsdispositionsfonden LBF Orienterer nr. 499\nRealkreditlån m.v. optaget til finansiering af forbedringsarbejder, byggeskaderenovering m.v. skal også indberettes. Det drejer sig om konto 413, Andre lån, i afdelingskontoplanen (almene boligorganisationer). Der er ikke indbetalingspligt vedrørende disse lån, men de indberettes af hensyn til opbygning af låne-registeret og sammenligning med modtagne oplysninger fra Økonomistyrelsen og realkreditinstitutterne.


Fransk fodbold 34 minutter siden PSG i nyt million-køb - på rov hos tyskere Anden sport 23 minutter siden Vidnede mod Blade Runner: Nu er han likvideret 112 38 minutter siden Politifolk fyret: Infiltreret af kriminelle bander Cykling 12 minutter siden Tour-dansker bekymret: - Det bliver ikke bedre 112 7 minutter siden Skræmte kvinder fra vid og sans: Mand i sort latex-dragt anholdt Fransk fodbold 34 minutter siden PSG i nyt million-køb - på rov hos tyskere\nOnsdag d. 7. maj. 2014 - kl. 22:57\nSigtet tys-tys-kilde kan stå bag endnu større datalæk\nPolitiet og IBM gransker, om Nets-sag kan være endnu mere omfattende og for eksempel også omfatte NemID.\nForeløbig har Nets-sagen muligvis kun vist fligen af en kæmpe datalækage. Både politiet, IBM og Nets har iværksat undersøgelser af, om der er sket en langt mere omfattende datalæk end den, som den sigtede it-konsulent tilsyneladende har leveret til Se og Hør, skriver Politiken.\n- Der forestår en del it-efterforskning, der har til formål at afdække, om der ellers er sket noget, siger efterforskningschef Bent Isager-Nielsen fra Københavns Vestegns Politi til Politiken og fortsætter.\n- Vi har derfor også blik for, om den sigtede eller andre it-folk har kunnet trække oplysninger ud og sælge til andre. Som i andre alvorlige sager er vi opmærksomme på, at der kan ligge andre kriminelle forhold.\nSe også: Bettina Aller om Se og Hør-skandale: Vi beklager dybt\nPolitiinspektøren ønsker ikke at kommentere, om politiet allerede har indikationer på andre datalækager.\nDen sigtede it-konsulent i sagen om læk af følsomme data til Se og Hør, også kaldet tys-tys-kilden, har ifølge sit eget online-cv været systemadministrator og haft som job at overvåge IBM's såkaldte mainframe-miljø.\nSe også: Advokat: Qvortrup vil nægte sig skyldig i Se og Hør-sag\nEn lang række af IBM's største offentlige og private kunder er eller har været koblet på dette driftssystem på samme måde som Nets.\nSe også: Anders Lund til Se og Hør: Afslør 'stikkersvinet' på Riget\nIfølge it-sikkerhedseksperter har den sigtede derfor haft administratoradgang til en lang række af IBM's største kunder.\n- Spørgsmålet er, om han har haft andre kunder i sin butik end Se og Hør. I 2012, hvor tys-tys-kilden stadig var ansat, implementerede IBM hele NemID-systemet, hvor alle danskernes private nøgler ligger.\n- Hvis han har haft adgang og misbrugt dem, står vi potentielt over for en regulær persondatakatastrofe, siger Peter Kruse fra it-sikkerhedsfirmaet CSIS til Politiken.\nSe også: Ekspert: Krænkende hvis kun tystys-manden straffes\nI Nets siger landechef Susanne Brønnum, at "der er ikke noget, der ser ud, som om det har gået ud over NemID-systemet".\nIBM kan ikke afvise, at datalækagen reelt er større end antaget.\n- Disse elementer er naturligvis allerede en del af vores dybdegående undersøgelse af hele problemstillingen, som vi er i gang med, lyder det i en kort mail til Politiken fra markedsføringschef Karsten Stokking.\n* Henrik Qvortrup trækker sig fra jobbet som politisk kommentator på TV2. Han oplyser i forbindelse med fratrædelsen, at han ikke vil udelukke, at der er foregået ulovligheder på ugebladet under hans ledelse, og at han har mødt den såkaldte tys-tys-kilde.\n* Den mistænkte it-ekspert bliver hjemsendt fra sit job hos Nordea, hvor han arbejdede som konsulent.\n* Datatilsynet tager kontakt til Se og Hør. De vil have svar på, om persondataloven er blevet overtrådt.\n* Den mistænkte it-ekspert tager kontakt til Københavns Vestegns Politi og aftaler et møde i næste uge, oplyser hans advokat, Michael Juul Eriksen.\n* Seks kendte danskere - heriblandt komikeren Casper Christensen og skuespilleren Mads Mikkelsen - politianmelder Aller Media i kølvandet på sagen.\n* Den tidligere nyhedschef på Se og Hør Lise Bondesen forlader sit nuværende job som underholdningschef på Ekstra Bladet, efter at hun onsdag bekræftede, at hun kendte til tys-tys-kilden.\n* Det norske medie VG skriver, at Lene Nystrøm, også kendt som Aqua-Lene, også politianmelder ugebladet Se og Hør, fordi hun mistænker bladets journalister for at have skaffet sig personlige oplysninger om hende på ulovlig vis.\n* To anonyme journalister på Se og Hør bekræfter over for TV2 Nyhederne, at det kulørte ugeblad i flere år har betalt en ansat i flyselskabet SAS for at udlevere informationer om kendte og kongelige, der var på vej til udlandet.\n* Københavns Vestegns Politi afhører Se og Hørs tidligere nyhedschef, Lise Bondesen, i sagen om bladets mulige brug af ulovlige kreditkortoplysninger.\n* Udgiverdirektør i Aller Media og tidligere konstitueret chefredaktør for Se og Hør Per Ingdal fremrykker sin barselsorlov af hensyn til den eksterne uvildige undersøgelse i forbindelse med kreditkortskandalen på Se og Hør.\n* Københavns Vestegns Politi sigter Se og Hørs hemmelige kilde hos Nets. Den 45-årige mand, som menes at være Se og Hørs såkaldte tys-tys kilde, sigtes for straffelovens paragraf 263, der handler om at skaffe sig adgang til andres oplysninger, samt for overtrædelse af markedsføringslovens bestemmelser om forbud mod at videregive forretningshemmeligheder. Han sigtes desuden efter stk. 3 i straffelovens paragraf 263, der handler om "særligt skærpende omstændigheder" og hæver strafferammen fra halvandet års til seks års fængsel.\n* Samtidig siger Københavns Vestegns Politi, at det forventer, at flere personer vil blive sigtet i forbindelse med Se og Hør-skandalen.\n112 22. maj. 2014 - kl. 13:43\nQvortrup: Det kommer fuldstændig bag på mig


Line Busk Heltborg - Firkløverets Springakademi\nMit navn er Line Busk Heltborg. Jeg bor i Thorsager på Djursland og går på handelsgymnasiet i Rønde. Mine 3 heste står opstaldet på Kongsvad Rideklub, som mine forældre ejer.\nJeg fik min første pony Tequila, da jeg var 7 år. Jeg har redet alt fra 3’er pony til stor hest. Jeg har redet hest, siden jeg var 13 år. Igennem ponyårene har jeg haft en del forskellige ponyer. Nogle har været lettere end andre, men de har alle lært mig en masse på hver deres måde. Min karrierer startede for alvor på min kategori 2 pony Gogo M. Sammen vandt vi guld for hold og individuelt guld til de nordiske mesterskaber i 2018 og i 2019 vandt vi guld for hold og individuelt sølv. Vi sluttede ponytiden af med at vinde udendørs DM i september 2019. En fantastisk afslutning på min ponytid.\nJeg bruger rigtig meget tid med mine heste i hverdagen, men for mig betyder det sociale også meget. Jeg tilbringer gerne min fritid sammen med mine venner, både dem fra hverdagen, men også dem jeg kender gennem ridesporten.\nI december 2019 fik jeg mine to nye heste Gaville og Uckland De Beaufour. I februar 2020 vandt jeg indendørs DM for juniorer på Gaville, efter kun 2 måneders samarbejde. Det var en fantastisk start på forhåbentlig mange gode år sammen. Jeg ser frem til at udvikle mig sammen med hestene og få mange flere skønne oplevelser med dem.\nFødt: 10. juni 2003\nHHX – Viden Djurs - Handelsgymnasium Rønde\nTræner: Konstantin Deeken Künnemann\nDM children udendørs 2017 – Sølv individuelt\nNM pony 2018 – Guld individuelt og guld hold\nNM pony 2019 - Sølv individuelt og guld hold\nDM for hold - sølv\nFlere Grandprix sejre\nDM pony udendørs 2019 – Guld\nDM Junior indendørs 2020 – Guld


Jeg har derfor efter jeg blev rask igen undersøgt lidt hvad man kan gøre – altså ud over alle de forskellige, og til tider meget tvivlsomme husmor råd. Det der virkede bedst imod min forkølelse var the med honning. Så følte man sig helt som et menneske igen – i hvert fald i et stykke tid.\nDet jeg synes var det mest meningsløse var at sætte sit hoved foran en gryde med kogende vand mens man havde et viskestykke over sit hoved. Hold da op hvor var det ubehageligt, og det blev derudover ret ulækkert, da ens snot nærmest smeltede. Det gør jeg ikke næste gang, at jeg bliver forkølet. Det er helt sikkert.\nDet jeg tror, at jeg vil gøre er at købe kvalitets naturmedicin, og både satse på den forbyggende effekt, men også have en plan B hvis jeg nu skulle være så uheldig og redde sig en forkølelse. Ifølge min læge handler det meget om ens immunforsvar, om man ender med at blive forkølet eller ej – så hvis du evig og altid bliver forkølet hver eneste vinter, så skulle du overveje at prøve naturmedicin, så du kan få et mere modstandsdygtigt immunforsvar.\nKosten er også vigtig, og man skal ikke fylde sin krop med alt for mange ting der er usunde, da det kræver at kroppen bruge langt mere energi på at få noget brugbart ud af og derved gør den svag. En krop der skal arbejde hårdt blot på at få nærig vil have langt mindre overskud til at bekæmpe alverdens bakterier og andre uønskede ting.\nDet kan dog være svært at holde sig fra de søde sager – især under julen, og jeg hører bestemt ikke til guds bedste børn når det komme til slik. Jeg er dog begyndt at spise sundt slik i stedet for, og når man først er kommet over sin sukkerafhængighed, så smager det rent faktisk bedre. Det kan eksempelvis være tørrede bananer. Det er også langt bedre for sine tænder. Sig derfor nej til slik og andre søde sager og stå bedre imod fremtidige forkølelser.


Etgodthelbred.dk alternativer ⇒ 9 webshops med bedre ratings\nMasser af online webshops som Etgodthelbred.dk giver i øjeblikket mange forskellige muligheder for fragt. Det mest almindelige er nu til dags levering til en pakkeshop, og så kan du blot gå forbi efter dine nye varer fra Etgodthelbred når du har tid. Denne er nemlig ualmindeligt smart, og oftest også den billigste leveringsmodel.\nDu burde på samme måde planlægge at få det leveret til din lejlighed eller ud til dit arbejde. Leveringsformen er beklageligvis en kende mere bekostelig, men også ret så praktisk. Den mindst kostelige leveringsløsning er dog selv at hente pakken, som dog betinges af at du er nær Etgodthelbred.dks adresse.\nLeveringsdygtigheden er temmelig vigtig om vi står og skal bruge dine nye varer nu og her, så med det formål er det forholdsvis centralt at vi efterser det forventede leveringstidspunkt ved det relevante produkt.\nFlere forhandlere på nettet tilbyder levering på blot en enkelt hverdag på mange af butikkens produkter, hvilket er påkrævet at ordren aflægges forinden et fastsat klokkeslæt, sådan at de har mulighed for at nå at få pakken skippet afsted forud for at Etgodthelbred holder fyraften.\nNogle enkelte e-shops i Danmark sikrer fragt uden betaling, men oftest er det kun gældende hvis man handler for en præcis sum. Derudover må man foretrække den mindst kostelige fragtmetode, som tit – uanset om man befinder sig i Silkeborg, Ringsted eller Svenstrup – er at få fragtmanden til at køre varerne fra Etgodthelbred.dk til et afhentningssted.\nDet er efterhånden rigtig praktisk for almindelige mennesker at finde frem til de bedste priser i blandt diverse internet webshops, og altså har utallige netshops ikke kunne slippe for at reducere prisniveauet på en række af deres produkter – til babyer og børn, og desuden også til herrer og damer – betragteligt, og endda nogle gange yde gebyrfri levering.\nDet kan alligevel blive lønsomt at inspicere diverse e-butikker udover Etgodthelbred.dk efter rabatkoder før du shopper, sådan at du er skråsikker på at indhente den mindst kostelige pris.\nDu må blot ikke glemme, at ifald en forhandler på nettet tilbyder deres varer til en udsalgspris der virker ekstraordinært tiltalende, så bør det ofte være et bevis på en uoprigtig netshop. Køb med kort er imidlertid omfattet af en orden, hvilket skærmer en imod falske firmaer på nettet.\nVi foreslår generelt køb med betalingskort eller mobilbetaling. Som alternativ burde du overveje et tilbud hos Etgodthelbred.dk fra fx ViaBill, i tilfælde af at du ønsker at afbetale omkostningerne i flere bidder.\nInden nogen handler på en e-butik kan de når alt kommer til alt bese webshoppens regler, men det er normalt ikke særlig sjovt.\nEt nemt alternativ er at efterse hvorvidt Etgodthelbred er medlem af e-mærke ordningen, da det burde være et tegn på at internet firmaet efterkommer de danske regler, udover at internet forhandleren en gang i mellem evalueres af fagmænd der er meget fortrolige de gældende bestemmelser. Dette er desuden din genvej til support, hvis du udsættes for vanskeligheder med din bestilling.\nYderligere er det anbefalelsesværdigt at køberen er vaks omkring de væsentligste vedtægter der har indflydelse på ordren, for eksempel den returneringsret Etgodthelbred.dk tilbyder. På grund af dette er det ydermere vigtigt, at man stadig beholder sin kvittering på e-mail, således man fremadrettet kan bevise handlen, ligegyldigt om du skal købe en gave til en kvinde eller mand.\nTrustpilot frembyder aldeles fortræffelige muligheder for at kortlægge en længere række tidligere konsumenters betragtninger og af den grund slår vi et slag for, at du eksaminerer Etgodthelbreds bedømmelser forinden du handler.\nFacebook frembringer ydermere forholdsvis belejlige muligheder for at få indsigt i Etgodthelbred.dks pålidelighed. Derudover møder vi mange internet shops hvor kunder kan udforme en bedømmelse af ordreforløbet, hvilket ydermere burde drages fordel af til at få et indtryk af hvor glade kunderne er.\nVores website finansieres af reklameindtægter. Vi samarbejder med utallige internet shops i Danmark da vi introducerer firmaernes produkter, og tager honorar om en af de besøgende på vores side udfører en bestilling.\nVejledning angående tilbud og internet shops vedligeholdes jævnligt, men vi kan desværre ikke garantere imod korrektioner der er udarbejdet siden vi senest opdaterede websitets informationer.