2Kshop.dk alternativer ⇒ 11 webshops der måske kan friste dig\nMange online forhandlere som 2Kshop.dk foreslår efterhånden en række forskellige fragtmetoder. En der er meget almindelig er for nærværende at få leveret til en pakkeshop, og så kan du bare gå forbi efter pakken fra 2Kshop når du har mulighed for det. Leveringstypen er altså ret så problemfri, og mange gange endvidere den prisbilligste fragtløsning.\nDu kan tillige afveje for og imod at få ordren sendt hjem til hvor du bor eller til adressen på dit arbejde. Leveringsmetoden viser sig oftest en lille smule dyrere, men endda meget let. Den mest letkøbte fragtform vil dog til enhver tid være at hente varerne selv, som desværre beroer på at du fysisk befinder dig i nærheden af 2Kshop.dks adresse.\nLeveringstiden er rigtig vigtig om man står og skal bruge produkterne øjeblikkeligt, så derfor er det forholdsvis passende at du undersøger leveringstidspunktet ved den aktuelle vare.\nDe fleste online outlets stiller udsigt til dag-til-dag fragt på massevis af varenumre, som imidlertid er forudsat at bestillingen indsendes tidligere end et bestemt tidspunkt, så at de sandsynligvis kan nå at få de nye varer betjent forinden 2Kshop drager hjemad.\nEn række internet webshops præsterer gratis levering, men i de fleste tilfælde er det forbeholdt når der aftages for en bestemt pris. Alternativt skulle du snuppe den mest betalelige mulighed for levering, hvilket i de fleste tilfælde – uden hensyn til om man bor ved Herning, Skanderborg eller Grindsted – er at få dem til at køre varerne fra 2Kshop.dk til en pakkeshop.\nDet er efterhånden vældig fremkommeligt for forbrugerne at lave prissammenligning i blandt forskellige forretninger på nettet, og derfor har mange online forhandlere været nødt til at nedskære salgsværdien på mange af deres produkter – til drenge og piger, og ligeledes til mænd og kvinder – helt i bund, og endda nogle gange sikre fragt uden beregning.\nTil gengæld kan det trods alt vise sig lukrativt at prøve indtil flere netbutikker udover 2Kshop.dk efter rabatkoder inden du placerer ordren, sådan at du er skråsikker på at modtage den bedste pris.\nDu bør bare ikke glemme, at hvis en e-forhandler afsætter et produkt til salg for en udsalgspris som kan virke ekstraordinært god, er det mange gange være et karakteristika der viser en snydagtig e-forhandler. Kortkøb er ikke desto mindre omfavnet af en bestemmelse, hvilket værner kunden overfor uærlige internet outlets.\nGenerelt går vi ind for handler med kort eller mobilbetaling. Som en anden løsning bør du bruge en løsning hos 2Kshop.dk fra fx ViaBill, ifald du ønsker at klare pengene senere.\nInden folk bestiller hos en webbutik burde de helt sikkert gennemløbe e-butikkens handelsbetingelser, dog er det ofte et omfattende arbejde.\nEn anden løsning er at se om 2Kshop er e-mærke tilsluttet, eftersom det ofte er en erklæring om at e-firmaet tilslutter sig de danske retningslinjer, tillige med at butikken rutinemæssigt besigtiges af specialister der er inde i lovene på området. Desuden får du lejlighed til at få hjælp, såfremt du skulle få besvær ved din ordre.\nI øvrigt rekommanderer vi at køberen er vidende om de mest basale forhold der kan have betydning for handlen, f.eks. den ombytningspolitik 2Kshop.dk kører med. I relation til det er det tilmed essesentielt, at man til enhver tid bibeholder ens kvittering, så man fremadrettet vil kunne bevidne sit køb, uden hensyn til om man søger et produkt til en mand eller kvinde.\nTrustpilot tilbyder uden sammenligning værdifulde genveje til at beskue en lang række andre konsumenters anmeldelser og herved er det en hjælp, at du verificerer 2Kshops anmeldelser før du bestiller.\nFacebook resulterer i ligeledes fuldt ud fortræffelige metoder til at få indblik i 2Kshop.dks kundefokus. Desuden ser vi en del butikker på nettet hvor kunder kan udfærdige en vurdering af virksomhedens service, hvilket desuden burde benyttes til at danne dig et indtryk af hvor glade kunderne er.\nDenne hjemmeside er annoncefinansieret. Vi har faste samarbejder med en stribe online shops i Danmark eftersom vi markedsfører forretningernes tilbud, og tager godtgørelse i tilfælde af at den bruger vi sender videre laver et køb.\nOplysninger angående varer og online firmaer værnes om hele tiden, men vi giver ingen garanti imod modifikationer der måtte være lavet siden sidste opdatering af sidens oplysninger.


Borddækning - Køb service og pynt til festlig borddækning\nBorddækningen og bordpynten er et utroligt vigtigt element i oppytningen til fest, og hos Festissimo finder du alt, hvad der skal til for at dække det flotteste bord i det tema eller den farve, som du har valgt til den særlige begivenhed. Gå på opdagelse herunder i vores inspirerende univers af bordpynt, engangsservice, papirduge, servietter, bordkort, æsker, små popcornbægre, papirsugerør og masser af andre fine sager til din opdækning, og skab rammen for en fantastisk og mindeværdig dag med det helt rigtige til din borddekoration. Hvis du allerede har et helt særligt tema i tankerne, kan vi anbefale dig også at tage et kig på vores store ”tema” kategori.\nDæk bordet til fest\nDet er utroligt hyggeligt og sjovt at dække bordet til fest, og ikke mindst er planlægningen af borddækningen og bordpynten en fornøjelse. Ofte starter man ud med at vælge det fest tema eller den farve, som skal stå i centrum for festen, og herefter er det så bare med at kaste sig ud i den kreative proces og sammensætte servicen, bordpynten og dekorationerne til borddækningen.\nBorddækningen understreger festens tema, og ved at vælge pynt til lokalet, pynt til kagen og indbydelser i samme stil og look, skaber du det flotteste sammenhængende og mest velkomponerede udtryk. Lad gerne servicen være udgangspunktet for borddækningen og for de forskellige dekorative elementer og den pynt, der vælges. Måske er valget faldet på den traditionelle borddækning med porcelæn og glas – det er smukt og klassisk. Der er dog også masser af muligheder for at gøre borddækningen spektakulær, flot og ikke mindst stilfuld med engangsservice i god og holdbar kvalitet. Engangsservice – paptallerkener, papkrus, bestik og servietter – er således ikke længere forbeholdt børnefødselsdagen, men kan også sagtens vælges til en smuk borddækning til bryllupsfesten, barnedåben og konfirmation. Og vi har gjort os stor umage med at udvælge det smukkeste og mest stilfulde af slagsen. Det betyder også meget, at det er en løsning, der gør det nemt at rydde op efter festen igen.\nVælg pynten til borddækningen\nServicen udgør en stor del af det udtryk, som festbordet har, men det er ikke komplet uden bordpynt og dekorationer, der understreger stilen. Vi synes netop, at det her er vigtigt, at bordpynten og dekorationen komplementerer stilen uden at overdøve den. Det ser fantastisk ud at mikse forskellige dekorative elementer såsom som mini papirbolde og konfetti eller rustikke træskiver og papirblomster– og blade. Kombinér også med friske blomster, grønne grene og dekorative blade, der hvor det passer ind i den overordnede stil. På denne måde kan du skabe en borddækning, der emmer af rustik bohemian charme, luksus og elegance eller farverig festlighed.\nSkab stemning med små æsker, popcornbægre, papirsugerør og slikposer\nUd over de rent dekorative elementer, hvis funktion udelukkende er at pynte, så er der mange andre muligheder for at gøre borddækningen super flot med fine sager, der udover at dekorere også har en praktisk funktion. Små æsker med lidt lækkert til gæsterne er et virkeligt fint touch på festbordet, enten rundt omkring på bordene eller på hver enkelt tallerken. Ligeledes med små popcornbægre eller slikposer og selvfølgelig de uundværlige papirsugerør. Alle disse små detaljer er med til at skabe et overordnet udtryk i borddækningen, og de giver gæsterne en fornemmelse af at blive forkælede og kræset om.\nDekorér og organisér med bordkortet\nBordkortet er også et eksempel på et af de elementer, der både har praktisk og dekorativ funktion. Til de helt store fester som barnedåb, konfirmation, rund fødselsdag og bryllup er bordkort uundværlige i forhold til at organisere bordene, og også til børnefødselsdagen er de et fint og sjovt touch, der giver børnene fornemmelsen af at være inviteret med til noget helt særligt. Vælg et bordkort, der matcher stilen i lokaleoppyntningen og borddækningen, og du har endnu et element, der er med til at give dit festbord en helt særlig stil og stemning.


Coaching og kropslig læring - PDF\nDownload "Coaching og kropslig læring"\n1 Artiklen er publiceret i: K. Roessler, E. Jespersen, L. Engel & T. Thilo (red) (2002). Krop og læring (s ). Århus: Klim. Coaching og kropslig læring Reinhard Stelter Coaching er et standardbegreb inden for idrætten, men andre felter, der beskæftiger sig med ledelse og udvikling viser stadig større interesse for det, der ligger i - eller kan gemme sig bag - coaching. Begrebets aktualitet kan sættes i forbindelse med diskussionen om læring, som ifølge de nye teorier foregår mindre via instruktioner, men i stigende grad gennem den lærendes umiddelbare involvering i situationen (se Stelter, 2002). I denne forbindelse opdages coaching på ny som en strategi, der forsøger at understøtte den coachede (fokuspersonen) i sin udviklingsproces. I det følgende vil coachingbegrebet blive beskrevet og bearbejdet. Coaching bygger på forskellige strategier, men denne artikel vil i særlig grad fokusere på coaching i forhold til de kropslige læringsprocesser. 1. Hvad er coaching? Coaching er en ledelses- og arbejdsform, hvor det drejer sig om at udvikle fokuspersonens faglige og personlige potentiale og selvreguleringsevne. Coachen skal fungere som ressourcestærk deltager i en læringsproces, som tager udgangspunkt i fokuspersonens perspektiv i forhold til en konkret handlesituation, som vedkommende befinder sig i. Coaching er dermed andet end psykoterapi, faglig vejledning (mentoring) og instruktion. Der er mange forskellige former for coaching. Coaching kan foregå i forhold til en enkelt person, en gruppe (fx idrætsudøvere i en bestemt situation) eller i forhold til et team (dvs. en gruppe individer, der i fællesskab skal løse en bestemt opgave). Coaching er en arbejdsform, hvor graden af styring fra coachens side er relativt lav, hvorimod coachens følelsesmæssige støtte og indlevelsesevne i fokuspersonens/-gruppens perspektiv er relativt høj. 1\n2 En definition Coaching er at låse op for et menneskes potentiale til at maksimere egne præstationer. Det er at hjælpe mennesker til at lære frem for at undervise dem (Whitmores 1996, side 12, egen fremhævelse). Min egen definition af coaching skal forstås som deltagelse i en fokuspersons/-gruppes udviklings- og læringsproces (Stelter, 2002). Denne forståelse af coaching og coachingorienteret ledelse gør det muligt at placere ikke bare en træner/leder men også enhver ressourcestærk idrætsudøver/medarbejder i rollen som coach. Det kan være for en kortere eller længere periode; i nogle konkrete situationer; i forhold til en konkret opgave eller for en bestemt gruppe ligestillede. Essensen i coaching kan sammenfattes således: Coaching er en interaktiv rådgivningssituation, hvor formålet er at sætte fokuspersonens/- gruppens handlingsplan i relation til den konkrete situation. Coaching bygger på frivillighed og en klar kontrakt, som er basis for at afklare mål i forhold til de emner, der skal behandles og bearbejdes i coachingsituationen. Coaching bygger på gensidig accept og tillid, og tager udgangspunkt i fokuspersonens/- gruppens problemstillinger eller udviklingsbehov. Coaching forudsætter, at coachen udvikler en både teoretisk og praktisk forståelse for coachingens værdimæssige grundlag, som gør coachens handlemåder gennemskuelige og forklarlige. Coaching retter sig mod bestemte fokuspersoner eller -grupper, som har været med til at træffe aftaler angående coachingforløbet. Det generelle mål med coaching er en (re-)etablering og/eller forbedring af fokuspersonens/ -gruppens selvreguleringsevne; dvs. at fokuspersonen/-gruppen udvikler en fornemmelse for situationens udformning og lærer at handle situationstilpasset, kreativt og ansvarligt. 2. Hvorfor coaching? Coaching kan ses som en konsekvens og følgevirkning af store forandringer i vort samfund og af kompleksiteten i alle sociale systemer og handleprocesser. Coaching er i dag blevet en naturlig del af menneskers lærings- og udviklingsprocesser. Situationen kan beskrives således: De store teorier og sandheder i forhold til at forklare sociale fænomener og menneskelige handleprocesser har mistet deres gyldighed. Usikkerheden i forhold til udformning af værdier, normer og de rette 2\n3 funktionelle regler kendetegner vort sociale liv og vor individuelle handlemåde. Hvad der er rigtigt eller forkert forhandles i den konkrete situation - både i privatlivet og i arbejdslivet, men også i stigende grad i idrætten. Ingen almengyldige opskrifter På grund af de store krav til omstilling og tilpasning skal både lederes/træneres og medarbejderes/idrætsudøveres handlingsstrategier være meget situationstilpassede, idet den overordnede og almengyldige anvisning eller opskrift ikke længere findes eller har mistet sin gennemslagskraft. At sige sådan plejer vi at gøre er en forældet og ofte ubrugelig anvisning, som ikke hjælper til at løse aktuelle problemstillinger. Mange løsninger skal udforskes og udvikles i den konkrete situation. Færdige løsninger findes ikke. Der er behov for nytænkning og en forandringsparathed for at løse opgaverne. Dette gælder både i privat-, idræts- og erhvervsliv. Udfordringen ligger i altid at være på forkant med udviklingen. En leders/træners/undervisers gode råd er ikke længere nok, fordi vedkommende selv står usikker over for muligheder og grænser inden for sit arbejdsfelt og dermed ikke på forhånd kender svaret. Der må derfor iværksættes nye initiativer, der kan gøre det lettere at udvikle nye strategier. Coaching er i denne forbindelse en strategi, der kan hjælpe en fokusperson/-gruppe til at løse nogle opgaver på basis af egne evner og potentialer - med det formål at udvikle evner til at handle selvstændigt og reflekteret. 3. Coachens særlige rolle For at kunne arbejde effektivt som coach, dvs. frembringe en passende attitude i læringssituationen med en fokusperson/-gruppe, må forskellige basisbetingelser forudsættes opfyldt hos coachen. Samtidig kendetegnes coachens arbejdsform ved en grundlæggende accepterende holdning i forhold til fokuspersonen/-gruppens problemstilling og målsætning. Coachen fungerer som en slags støtteperson, der arbejder på fokuspersonens/-gruppens præmisser. Som udgangspunkt kan man sige (jf. Whitmore, 1996), at en coach i sin støttende funktion skal: være tålmodig være objektiv være støttende være en god lytter 3\n4 være hurtigtopfattende være bevidst have selvindsigt være opmærksom have en god hukommelse I det følgende vil jeg nævne nogle basisforudsætninger for coaching, som udgør det arbejdsgrundlag, der skal være på plads for at kunne udføre et kvalificeret arbejde med coachingprocesser: En klar kontrakt En coachingproces forudsætter en klar kontrakt, både hvad angår arbejdets omfang, udformning og aflønning, men i særlig grad hvad angår de psykologiske og udviklingsmæssige aspekter af processen. Særlig betydningsfuld er den psykologiske kontrakt mellem coachen og fokuspersonen/- gruppen, idet coaching forudsætter en gensidig tillid og en gensidig forståelse for, hvad coachingprocessen går ud på. Den psykologiske kontrakt skal afklare de gensidige forventninger, ønsker, mulige resultater, evt. frygt, tabuer, risici, rettigheder og pligter samt en afklaring af en evt. utilfredshed mellem parterne. Indlevelsesevne og neutralitet Coaching skal foregå i en tryg atmosfære, som er kendetegnet ved, at parterne har gensidig tillid og er ærlige over for hinanden. I denne forbindelse er det afgørende, at coachen udviser indfølings- og indlevelsesevne. Det er af central betydning for en succesrig coaching at kunne indtage en fokuspersons/-gruppes perspektiv i forhold til lærings- og udviklingssituationen. Det er samtidig vigtigt at bevare en form for neutralitet i sin coachingattitude. Coachen viser gennem sin neutrale holdning, at han/hun hverken er fokuspersonens/-gruppens alliancepartner eller modstander, men står et tredje sted, som netop giver mulighed for at anskue situationen udefra. Denne neutralitet skal dog ikke være udtryk for en distance til fokuspersonens/-gruppens problemstillinger. Coachen skal derimod udtrykke sin støtte og opbakning i fokuspersonens/-gruppens udviklingsforløb. I denne forbindelse er en beskrivende og ikke-vurderende feedback af afgørende betydning for fokuspersonens/-gruppens oplevelse af progression (eller tilbagefald). 4\n5 Udvikling af bevidsthed Coachingprocessen skal bidrage til udvikling af fokuspersonens/-gruppens bevidsthed om egne holdninger, tanker, følelser og handlinger. Det er vigtigt at bevare en åbenhed og gennemskuelighed i coachingprocessen og undgå alle former for manipulative teknikker. Modstand mod forandring fra en fokuspersons/-gruppes side skal tages alvorligt. Modstand er udtryk for en angst og usikkerhed over for forandring. I en sådan situation kan coachingprocessen fokusere på de forestillinger, der ligger bagved modstanden og gøre dem til udgangspunkt for det videre arbejde. Coaching som særlig form for dialog Coaching har fællestræk med en dialog, men adskiller sig dog fra dialogen på afgørende punkter. Fællestrækkene ligger i ligeværdigheden, den gensidige respekt og ønsket om at udforske. I den almindelige dialog mellem to personer er begge optaget af at udforske det fælles tredje - det, som ingen på forhånd ved eller kunne have tænkt sig til. Begge parter bidrager med egne tanker og er særlig optaget af at finde ud af, hvad den anden tænker. Vi beskriver dialogen som en symmetrisk relation mellem de to parter (se fig. 1). I coaching er relationen mellem parterne grundlæggende assymmetrisk - ikke i deres indbyrdes magtstatus, men i deres rollefordeling Det er grundlæggende uden betydning, hvad coachen mener eller synes. Coachen har ansvaret for samtalens forløb, og det er coachens opgave at gå på opdagelse i fokuspersonens/-gruppens tanker og forestillinger. Dette kan coachen gøre ved at invitere fokuspersonen/-gruppen til egendialog - dvs. forsøge at etablere en dialog mellem fokuspersonen/-gruppen og dennes udfordring. Relationen mellem coach og fokusperson/-gruppe kan lejlighedsvis blive symmetrisk, hvis fokuspersonen/-gruppen fx spørger coachen om, hvad han ville gøre, hvis han var i fokuspersonens/-gruppens sted. Det lejlighedsvise skal tages bogstaveligt. Coachen må ikke lade sig lokke til at fortsætte med at producere ideer, handlemuligheder eller løsningsforslag. Så er der i hvert fald ikke længere tale om coaching i den betydning, som jeg tillægger begrebet. Forskellen mellem den almindelige dialog og coaching kan beskrives på følgende måde (se figur 1): 5\n6 Dialog Symmetrisk relation Dialogholder Dialogdeltager Fælles tredje Coaching Asymmetrisk relation Coach Fokusperson Egendialog Udfordring Figur 1: Forskellen mellem den almindelige dialog og coachingdialogen (Figuren er udviklet af Peter Hansen-Skovmoes, se: Stelter, 2002, s. 41) Inden for idrætten kan en fokuspersons/-gruppes egendialog også foregår som dialog mellem udøver(e) og den konkrete omverdenssituation. Her er dialogen en sanselig oplevelses-, erfaringsog bevidstgørelsesproces af situationens meget specifikke betingelser og af situationens indvirkning på kroppens handlemåde. Coachen som opdagelsesrejsende i en andens erfaringer og forestillinger Hvis man forestiller sig coachen som en opdagelsesrejsende i en andens livsverden, kan coachens rolle beskrives på følgende måde. Coachen er: kun en resonansbund, en hjælper, en bevidsthedsskærper ikke en problemløser, underviser, konsulent, instruktør, rådgiver - og heller ikke en ekspert en katalysator, en aktiv lytter, en sparringspartner og et levende spejl (konstruktiv medog modspiller) en opdagelsesrejsende i den andens oplevelser, erfaringer og udvikling frem for alt hensynsløst hensynsfuld Coachens centrale funktion er at se og begribe en fokuspersons/-gruppes erfaringsbaggrund, tolkningsstruktur og handlemønster, så han/hun kan hjælpe fokuspersonen/-gruppen med at se omverdenen på en umiddelbar måde for dermed at skabe basis for at ændre på de aktuelle omverdensbetingelser. Det drejer sig desuden om at udforske sammenhængen mellem fokuspersonens/-gruppens mål, mulige løsninger og forestillinger om vejen til målet. 6\n7 Coaching som udviklingsperspektiv Coachens egenskaber som den lyttende, opmærksomme og støttende person er værd at efterstræbe - og burde være en kvalitet hos enhver, der arbejder med mennesker. Vi kan alle blive bedre til at omgås andre og blive mere bevidste om os selv, vor handlemåde og vor oplevelse og påvirkning af omgivelserne. Vi kan alle blive mere bevidste om, hvad der skal til for at arbejde med et coachingperspektiv på et idrætshold, i skolen, på arbejdspladsen eller derhjemme. Man skal dog være sig bevidst, at bestemte situationer kræver en særlig ekspertise og nogle kvalifikationer, som man som leder/træner/underviser og deltager ikke uden videre råder over. Dette gælder især situationer, hvor fx nogle ledere/trænere/undervisere eller deltagere i en gruppe, et team i en organisation eller i idrætten udtrykker et særligt udviklingsbehov. I disse tilfælde kan det være en god idé at involvere hhv. en organisationsekstern coach eller en coachingerfaren idrætspsykolog. Coaching kan være udgangspunktet for en helt ny måde at samarbejde på. Den kan være til gavn for både ledelse og medarbejdere, for både underviser og elever, og for både træner og idrætsudøvere. Coaching satser på menneskets udviklingspotentiale og evne til at løse opgaver med en høj grad af bevidsthed, selvstændighed og ansvarlighed. Coaching er en måde at bane vejen for udvikling af den lærende organisation. 4. Coaching og læring Tidligere fungerede læring i både idrætten og på arbejdspladserne overvejende via overtagelse af eksisterende arbejds- og tankemønstre, som var udstukket af enten træneren, lederen eller erfarne overordnede. I dag er man blevet opmærksom på, at den bedste måde at udvikle både ledere og medarbejdere på opnåes, hvis man viser gensidig tillid og har tro på den enkeltes ressourcer. Menneskelige ressourcer er blevet kostbare og skal plejes og udvikles optimalt. Konsekvensen er, at læring og udvikling foregår på helt andre præmisser i dag end bare for et årti siden. Disse præmisser kommer til udtryk i en ny forståelse for - og teori om - læring og udvikling. Jeg vil i det følgende fremlægge to teoritilgange til læring, som især kan bruges inden for det idrætslige og kropslige felt. Den første teori fokuserer mest på de sociale processer i en læringssituation, den anden teori er derimod stærkt fokuseret på den personlige erfaring og oplevelse af situationen, som altid har en form for kropslig forankring. Begge teorier kan anvendes i coaching, som i praksis udformer sig ved hhv. specielle spørgeteknikker og kropslig fokusering. Læring som social praksis Læring skal forstås som en social praksis. Træner/underviser og udøvere danner en form for praksisfællesskab (Lave & Wenger, 1991). Praksisfællesskabet er et nyt begreb, der netop 7\n8 fokuserer på den gensidige afhængighed og påvirkning, som også samtlige ledere og medarbejdere har på hinanden i en samarbejdsproces. Det nye ved denne forståelse er, at alle involverede - både ledere og medarbejdere - er mere eller mindre vidende eller erfarne til at løse den aktuelle opgave. Det er det samlede samarbejde, der skaber optimale resultater, og ingen af parterne, kan siges at have absolut vidensmonopol i situationen. Viden inden for både det faglige og det sociale felt genereres overvejende i situationen. Viden er et produkt af arbejdsfællesskabet. På basis af de enkelte udøveres/medarbejderes evner og erfaringer opstår løsningerne ofte som et produkt af en fælles proces, som har involveret samtlige deltagere. Deltagelse i en gruppe eller et team betyder altid en forhandling i situationen med hensyn til den personlige betydning og mening, som situationen har for den enkelte. Denne forhandling kan være en kreativ og udviklende proces, hvor tanker og ideer spirer, men den kan for enkelte deltagere også opleves som anstrengende og konfliktfyldt. Forhandlinger i denne sociale proces kræver en løbende interaktion mellem alle deltagerne. Læring er en proces, der finder sted i næsten alle arbejdssammenhænge, og som involverer og udfordrer alle deltageres faglige og personlige sider. Inden for idrætten spiller denne form for læring en særlig rolle i alle faser af idrætslige handlingsforløb, både individuelle og gruppebaserede (se også Stelter, 1999, s. 84ff). Men læring som social praksis er hovedsagelig orienteret mod den enkelte udøvers samspil med andre. Jeg vil nedenfor give nogle eksempler på, hvordan coaching kan anvendes som middel til stimulering af den sociale praksis inden for idrætten: Coaching ved udvikling af målsætninger og afklaring af samarbejdsformer: Hvad ønsker den enkelte og gruppen som helhed at fokusere på? Hvordan udvikler man individuelle og holdspecifikke mål? Hvordan vil gruppen helst bearbejde og løse eventuelle stressede hhv. konfliktfyldte situationer? Her er det coachens opgave at fungere som bevidsthedsskærpende deltager i afklaringsprocessen. Coaching ved forløbsplanlægning: I forbindelse med en forløbsplanlægning fastlægges en række opgaver og arbejdsgange, som kan strukturere et handlingsforløb med hensyn til både indholds- og tidsmæssige aspekter. Spørgsmålet er: Hvad skal gøres på hvilket tidspunkt - og hvordan? Her er det coachens opgave at skærpe bevidstheden omkring udøvernes og holdets strategiske og taktiske planer samt at hjælpe med at fokusere på planlægning af en bestemt bevægelses- eller gruppeopgaves operative afvikling. Coaching ved procesregulering: En procesregulering omfatter afvikling af mere eller mindre komplekse systemer af planer og de dertil forbundne psykomotoriske processer. Denne afvikling bygger normalt på observation og erfaring, og i et praksisfællesskab som fx en holdidræt drejer det sig specielt om at koordinere de individuelle handlingsforløb og den dertil knyttede subjektive mening i en større fælles helhed (fx en holdtaktik). Coachens 8\n9 opgave er at skærpe den enkelte spillers bevidsthed om situationens udformning og om egne bidrag til processens succesrige afvikling. Ved brug af coaching som støttende deltagelse i et praksisfællesskab (fx et idrætshold) anvendes nogle coachingstrategier, som især bygger på coachens gode spørgsmål (se afsnit 5). Coaching som erfaringsbaseret og kropslig læring Især inden for idrætten bygger læring til dels på en kropslig erfaringsproces. Erfaringsbegrebet kan føres tilbage til den fænomenologiske og den eksistentialistiske teoritradition. Det var den tyske filosof Edmund Husserl ( ), der anså den konkrete erfaring som et centralt udgangspunkt i erkendelsesprocessen. Han var betænkelig ved den forudindtagethed, som var dominerende inden for den traditionelle filosofiske teoridannelse. Husserl mente, at filosofien, som alle videnskabers fundament, skulle afstå fra denne forudindtagethed og udvikle en viden, der skulle bygge direkte på erfaring. For at frigøre erkendelsesprocessen for vurdering, indførte han epoche, et græsk ord, som betyder indstilling/ophævelse af vurdering. Selv om denne opfattelse af samfundsorienteret erkendelse er ret idealistisk, kan Husserls filosofiske tanker godt overføres til dele af psykologien og til en udvidet forståelse af læring. Denne forståelse af epoche kan inden for idrætten sidestilles med de umiddelbare kropslige oplevelser, som videreudvikles via kroppens tavse vidensressourcer i forhold til bestemte bevægelsessituationer og -handlinger. For at udvikle disse umiddelbare oplevelsesdimensioner, er det en fordel for udøveren at arbejde sammen med en coach, som kan støtte denne i selve fokuseringsprocessen. Der skal skærpes opmærksomhed på forskellige kropsdele, bevægelsessekvenser, specifikke key points (nøgleelementer), bestemte situative betingelser etc. Det centrale er at udvikle årvågenhed for situationen. Trin for trin kan den erfaringsbaserede læring via kroppen beskrives på følgende måde set fra udøverens perspektiv: Jeg involverer mig i en situation. Jeg udvikler en årvågenhed i forhold til situationen. Min intentionelle relation til situationen intensiveres. Jeg går op i mine bevægelser. Den feedback, som jeg opfanger via min årvågenhed, giver mig en øget klarhed omkring hensigtsmæssigheden af min bevægelseshandling. Jeg vil i det følgende låne den tyske psykolog Kurt Lewins læringscirkel (se figur 2) og fortolke hans forståelse om erfaringsbaseret læring ved at inkludere et kropsligt oplevelsesperspektiv. I den 9\n10 fremlagte model arbejdes der med fire delfaser i en læringscyklus, som skal beskrives ved hjælp af samspillet mellem kroppens tavse viden, oplevelser, sprogsliggørelse og kropslig handling. Figur 2: Lewins erfaringsbaserede læringsmodel (Kilde: Kolb, 2000, s. 48) Konkrete oplevelser kan altid sanses, når personen bevæger sig. Bevægelseshandlingerne bygger dels på kroppens tavse vidensdimensioner og ofte dels på den bevidste planlægning og afvikling af et handlingsforløb. Dermed sætter konkrete handlinger i situationen læringscirklen i gang: Handlinger er forbundet med nogle konkrete erfaringer og oplevelser, som sanses direkte uden videre refleksion og planlægning. Personen involveres umiddelbart i begivenhederne, og situationen opfattes i første omgang meget sanseligt på basis af de konkrete erfaringer, som personen har. Via den reflekterende observation lærer personen de konkrete oplevelsers mening og betydning at kende og får samtidig mulighed for at forstå situationens virkning på sig selv og omgivelserne. Det drejer sig for personen om at skærpe sin opmærksomhed og se nuancer og forskelle. Samtidig inddrager personen sin erfaring og viden fra tidligere situationer og personen kan vurdere, hvordan erfaring og viden giver mening i den aktuelle situation. Hvis personen senere havner i en lignende situation, vil vedkommende være i stand til at genkende bestemte omstændigheder og vil dermed kunne inddrage sin erfaring og viden i sin handlemåde. Et simpelt eksempel på, hvordan konkrete erfaringer og den reflekterede observation kobles sammen, kunne være: En skiløber kan sætte ord på nogle umiddelbare observationer i forhold til sin måde at stå på ski. Han skal blot give sine positioner i skistøvlen bestemte farver. Øvelsen går ud på at køre ned ad en pist og give 10\n11 løbende tilbagemelding vedrørende det pres - eller mangel på samme - som skiløberen sanser på henholdsvis sit skinneben eller underbens bagside. Coachen er med til at skærpe opmærksomheden på selve observationen: Sig gul, gul..., når du fornemmer et stærkt pres på dit skinneben mod støvlens indre forside. Sig blå, blå..., når du står midt på støvlen, hvor du hverken føler pres på for- eller bagsiden af dit underben, og sig hvid, hvid..., når du bemærker et pres på underbenets bagside. I denne fase samles de konkrete erfaringer og den reflekterende observation fra de to foregående faser, og personen udvikler nogle subjektive teorier og en mere abstrakt forståelse i forhold til situationen. Denne fase domineres af fornuftsorienterede overvejelser, logik og en generaliserende begrebsdannelse. Personen sammenligner den aktuelle situation med tidligere situationer for at blive i stand til at kunne generalisere den konkrete situations erfaringer og observationer. Lad os vende tilbage til før nævnte eksempel fra skiløb: Coachen støtter igen processen: Efter nedkørslen kan du fx tale med en partner om, hvornår og i hvilken stilling du følte dig hhv. bedst tilpas eller lidt usikker. Prøv derefter at køre den samme pist igen, og sig de forskellige farver igen svarende til dine underbens position i støvlerne. Denne reflekterende observation vil være med til forbedre udøverens teknik uden at vedkommende skal tænke meget over selve teknikken. De subjektive teorier, der er blevet udviklet i den forrige fase, kan nu bruges til at planlægge lignende begivenheder, eksperimentere med lignende opgaver eller anvendes spontant i en ny situation. De subjektive teorier og generaliserende overvejelser danner dermed basis som orienteringsramme for den nye handlingssituation, og dermed begynder en ny læringscyklus. I vort eksempel vil skiløberen tage liften op igen og på den næste nedkørsel eksperimentere med sin benstilling på skiene. 5. Coachingstrategier Fremgangsmåden i coaching har konsekvenser for opfattelsen af ledelse i læreprocessen og underviserens forståelse af styring. Her viser det sig, at coaching - forstået som coachens stimulerende deltagelse i læreprocessen - er den mest støttende form i forhold til at udvikle læring som kropslig og social praksis. Det drejer sig om at udvikle den enkelte udøvers evner til selvregulering og ansvarlighed. Hvordan dette kan gøres, skal i det følgende beskrives ved to grundlæggende coachingstrategier: Spørgeteknikker Coachens måde at spørge skal være med til at skærpe opmærksomhed på situationens dynamik, især med henblik på de sociale faktorer. Ved at spørge på denne opmærksomhedsskærpende måde, sætter coachen fokus på fokuspersonens/ gruppens subjektive meninger og fortolkninger i forhold til situationen. 11\n12 Spørgsmål skal stilles på en sådan måde, at de ikke sætter fokus på problemer, men på løsninger. at de sætter fokus på situationens udformning og dermed er bevidsthedsskærpende. at de er med til at udvikle nye perspektiver i forhold til situationen og dermed er med til at skabe en anden virkelighed om konteksten. Nogle centrale løsningsfokuserede spørgeteknikker er fx vidunderspørgsmål, undtagelsesspørgsmål og skalaspørgsmål (se: Stelter, Hansen-Skovmoes & Rosenkvist, 2002). Vidunderspørgsmål tager udgangspunkt i et vidunder, der er sket i løbet af natten. Næste morgen er verden mht. situationens udformning helt ændret: Hvordan opdager fokuspersonen/-gruppen, at situationen rent faktisk er anderledes? Ved undtagelsesspørgsmål sættes fokus på de situationer, hvor omstændighederne opleves og fortolkes anderledes end normalt. Ved at sætte fokus på undtagelser, skærpes opmærksomheden på det skjulte potentiale, som ligger i situationen og i de involverede personer. Ved hjælp af skalaspørgsmål kan coachen hjælpe fokuspersonen/-gruppen med at blive opmærksom på og bevidst om aktuelle eller tidligere oplevelser af konkrete situationer eller indstillinger. Fokuspersonen/-gruppen opfordres til at vurdere sin oplevelse eller indstilling i forhold til en given situation, person eller handling på en skala fra 0 til 10. Fokuseringsteknikker Her står den kropslige oplevelse og situationens umiddelbare erfaring i midtpunktet. Det drejer sig om at arbejde med koncentration og årvågenhed for at udvikle en sanselig opmærksomhed på situationens her og nu. Den accepterende grundholdning er det centrale ved denne teknik. Følgende fokuseringsøvelser kan eksemplificere denne coachingteknik: Centrering om kroppens tyngdecentrum (fx når man står på ski, balancerer etc.) Fokus på vejrtrækning (fx i svømning og tennis) Fokus på forskellige kropsdele (se eksemplet fra skiløb) Fokus på enkelte bevægelsessekvenser Fokus på omgivelsesbetingelser (fx løbeunderlag, lyde fra naturen, lyde fra bolden) Leg med forskellige handlemuligheder og -alternativer 6. Afslutning Coaching viser vejen for, hvordan man kan nå langt ved at acceptere og vise anerkendelse over for de mennesker, man arbejder, lærer eller udvikler sig sammen med. En vej, der viser sig at åbne for 12\n13 nye dimensioner i måden at tackle udfordringer på. At betræde denne vej lykkes dog langt fra altid. Vi lever ofte med en forestilling om, at vores egen måde at tænke eller gøre tingene på er den bedste. At arbejde coachingorienteret kræver omstillingsevne: Væk fra den traditionelle problemog mangeltænkning, som har været en rodfæstet del af vor kultur, og som fortsat fylder meget i vores bevidsthed. Coaching bryder med de gamle vaner i forhold til forestillingen om et rigtigt og et forkert. Coaching forudsætter, at nogle bestemte betingelser i en organisation er opfyldt, for at kunne implementeres: Der skal være en udbredt parathed hos alle involverede parter i organisationen (fx en skoleklasse, et boldspilhold). Coaching skal ikke være en engangsbegivenhed. Der skal være et grundlæggende engagement for udvikling og forandring til stede i gruppen. Strukturer og ressourcer skal være en integreret del af den samlede udviklingsstrategi. Litteratur Kolb, D.A. (2000). Den erfaringsbaserede læreproces. I: K. Illeris (red.). Tekster om læring. (s ). Frederiksberg: Roskilde Universitetsforlag. Lave, J. & Wenger, E. (1991). Situated learning. Legitimate peripheral participation. Cambridge: Cambridge University Press. Stelter, R. (1999). Med kroppen i centrum idrætspsykologi i teori og praksis. København: Dansk psykologisk Forlag. Stelter, R. (red.) (2002). Coaching læring og udvikling. København: Psykologisk Forlag. Stelter, R., Hansen-Skovmoes, P. & Rosenkvist, G. (2002). Coachingteknikker. I R. Stelter (red.). Coaching læring og udvikling. København: Psykologisk Forlag. Whitmore, J. (1996). Coaching på jobbet. En praktisk vejledning i at udvikle dine egne og dine medarbejderes færdigheder. København: Industriens Forlag. 13


Poolforum : pH og klor (1/1)\npH og klor\nEMNE: pH og klor\npH og klor\t17 Jun 2016 09:56\t#6798\nDette er vores første sæson med pool. Der er blevet installeret en ny liner og poolen er derfor blevet fuldt op med nyt vand.\nVi har haft store problemer med at få reguleret både pH og klor, så håber der er nogen der kan gives os nogle gode råd med på vejen. Vi har læst diverse vejledninger herinde, men vi river os stadig lidt i håret.\nVores problem er, at vi kan sænke pH til ca. 7,2 den ene dag, chokklorerer om aftenen og dagen efter er pH igen 8 eller derover.\nDette har vi gjort over flere omgange\nVores pool er ca. på 35000 L.\nHer er et eksempel på vores fremgangsmåde:\n1) pH var 7,6 i går morges. Jeg brugte 0,8 L saltsyre i løbet af dagen til at sænke pH til 7,2.\n2) efter 8 timer ved aftentid tilsatte vi 1 kg klorgranulater (der var spor af alger i poolen i går).\n3) pumpen har kørt siden i går eftermiddags og kører stadig.\nTil morgen er algerne væk.\npH værdier er igen oppe på over 8.\nVi har ikke kunne holde pH værdien mere end et døgn, så stiger den til over 8.\nPå mistanke om forhøjet alkaliniteten forsøgte vi for 2 uger siden med 3 kg ph-minus som vi puttede i poolen, slukkede pumpen i 24 timer og det holdte faktisk pH værdier på ca. 7,4 i 3 døgn men klor faldt til nul igen og efter 3 dage steg pH igen til over 8.\nSå hvad gør vi forkert?\nHvad gør en klog for at stabilisere både pH og klor? Vi har på 3 uger brugt hvad der sv.t. 5 L saltsyre og over 10 kg pH-minus (brugt saltsyre pga. prisen).\npH og klor\t20 Jun 2016 08:25\t#6821\nSynes jeg kan genkende det fra da vi startede med nyt vand, omend ikke helt så ekstremt.\nJeg ville prøve at køre forbi den nærmeste pool shop med en vandprøve og få de præcise værdier, virker meget som alkaliteten der er forkert.


Kommunerne overtager beslutningskompetencen ved kystbeskyttelse – KLIKOVAND\nHjem>Kommunerne overtager beslutningskompetencen ved kystbeskyttelse\nDen ny økonomiaftale mellem Regeringen og Kommunernes Landsforening (KL) skal sikre forenklinger og forbedringer af kommunernes og grundejernes muligheder for at sikre kystbeskyttelse og klimatilpasning.\nIfølge aftaleparterne indeholder aftalen en lang række forbedringer:\nBeslutningsproces og klagesager: Beslutningskompetencen for kystbeskyttelse forenkles, fordi sagsprocessen samles i kommunerne. Parallelt hermed bliver behandlingen af borgernes klagesager gjort smidigere og hurtigere.\nFinansiering af kystsikring: Regeringen vil udarbejde vejledende modeller til bidragsfordeling mellem grundejere.\nMetoder til kystsikring: Kystbeskyttelseslovens formålsbestemmelse ændres, så der bliver øget mulighed for hård kystbeskyttelse. Samtidigt udarbejdes en vejledning om tekniske kystbeskyttelsesmetoder til kommuner og grundejere, blandt andet som følge af ændringen af kystbeskyttelsesloven. Regeringen udarbejder en vejledning for kystnært byggeri, der skal beskrive, hvilke forhold en bygherre bør overveje for at sikre sig mod vandstandsstigninger og stormflod.\nDerudover vil Regeringen og KL drøfte medfinansieringsreglerne for kommunale klimaprojekter til håndtering af regnvand, når resultaterne af analyserne i forsyningsstrategien foreligger primo 2018.\nDe nødvendige lovændringer fremsættes i flere tempi. Ændring af kystbeskyttelseslovens formålsbestemmelse forventes fremsat til efteråret.\nKLIKOVAND Jura vil følge op på, hvad ændringerne kommer til at betyde for kommunerne, og hvilke juridiske udfordringer, de kan medføre.\nhttp://www.altinget.dk/artikel/ny-aftale-aabner-for-haard-kystbeskyttelse-i-kommunerne publiceret 2. juni 2017\nhttp://mfvm.dk/nyheder/nyhed/nyhed/det-bliver-nemmere-og-hurtigere-at-kystbeskytte/ publiceret 1. juni 2017


Mine forældre ..\nForsideSøger du rådgivning?BørneBrevkassenSkilsmisseMine forældre ..\nHej, jeg er en pige på 14 år, som har virkelig brug for nogen gode råd. Jeg er født og opvokset her i Danmark, men er oprindeligt fra Tyrkiet. Mine forældre er skilt, og det har de været i 3 år nu. Jeg bor hos min mor, men er sammen med min far engang imellem, og sover hos ham i weekenden hvis jeg vil. Men min mor vil gerne flytte, og det vil jeg ikke, for jeg vil gerne gøre min folkeskole færdig her i denne by. Så jeg snakkede med min mor, og vi havde aftalt at jeg skulle bo hos min far indtil jeg er færdig med folkeskolen. Jeg har snakket med min far, og han har fået en ny lejlighed pga. jeg skal bo hos ham. Og snart skal vi købe møbler, også skal vi indrette lejligheden. Min far spurgte om jeg var sikker på, at jeg ville flytte over til ham. Og jeg svarede ham med et stort ja, for jeg kan ikke enes med min mor. Vi kommer heletiden op og skændes, og der bliver mindst smækket døre 5 gange om dagen i huset. Så min far var taget til kommunen og fået skrevet under at jeg skal bo hos ham.Jeg kom hjem igen, og fortalte min mor hvad vi har lavet, og hvordan det skal foregå. Jeg ved ikke hvad der skete, om hun er blevet jaloux eller noget i den stil - men hun siger lige pludselig at hun ikke vil flytte alligevel, at hun liiiige har ombestemt sig? og at jeg ikke må flytte over til min far?? Jeg fik tårer i øjnene, hun driver mig psykisk ned! Jeg gik ind på mit værelset, og smækkede døren så hårdt at der er en flække på døren nu. Men jeg ved ikke hvad jeg skal sige til min far? jeg vil ikke have at de skal komme op og skændes? og jeg vil gerne gøre tingene på min egen måde, men hvergang jeg rejser mig igen efter livet har slået mig ned, så falder jeg igen! for jeg kan ikke sige noget! men jeg vil virkelig gerne tage mig sammen, og stå på mine egne ben - og vise mine forældre at de skal begynde at opfører sig mere som voksne, for jeg er seriøst ved at gå psykisk ned..\nHjælp mig, og giv mig nogle gode råd ..Kære du\nKære du. Det lyder som en rigtig svær situation, du står i. Det er godt, du skriver til BørneBrevkassen. Jeg vil forsøge at hjælpe dig bedst muligt. Det er ikke sjovt, når ens forældre ikke er enige om, hvad der skal ske. Så bliver man ked af det, frustreret og forvirret, som du også selv beskriver det med andre ord. Først og fremmest får jeg lyst til at sige, at det ikke er dit ansvar at finde af, hvor det er smartest at bo henne. Det er klart, at dine forældre bør tage hensyn til, hvor du har lyst til at bo og hos hvem. Det er ikke dit ansvar at tale med din far, nu hvor din mor har ombestemt sig, og det er smadder synd, at det er dig, der kommer ’i klemme’. Er dine forældre slet ikke på talefod? Jeg tænker, at det ville være en god idé, hvis din mor kontakter din far eller omvendt. Alternativt ville det måske være en idé at tale med din lærer eller en anden voksen, som du stoler på, og få ham/hende til at tale med dine forældre om, hvordan du får det, når dine forældre ikke kan bestemme sig. Jeg kan sagtens forstå, at du ikke ønsker, at de skal skændes og blive uvenner, men de bliver nødt til at tale sammen, så det ikke er dig, der skal tage alle de svære beslutninger og fortælle videre, hvad din mor har sagt, og hvad din far har sagt osv. Jeg kan godt forstå, at du gerne vil være hos din far, nu hvor du ikke kan enes med din mor. Jeg kan også godt forstå, hvorfor du gerne vil blive boende tæt på din skole og dine kammerater. Men... Jeg får lyst til at sige, at sommetider skændes man mest med dem, man er tæt på. Du bor hos din mor, og det er hende, der sætter grænser for dig i din hverdag. Du er ikke så tit hos din far, og jeg tænker, at det lyder til, at I to hygger jer meget i hinandens selskab. Det er oftest sådan, at når man ses hver dag, så går det meste af tiden (særligt for voksne) med daglige pligter, som tøjvask, indkøb, madlavning osv. (Det er bare en tanke – det kan sagtens være, at det ikke er det, der gør sig gældende i din situation.) Og dermed ikke sagt, at det er ok, at din mor skælder så meget ud, at du derefter bliver ked af det og smækker med dørene. Du skriver, at hun driver dig psykisk ned. Jeg kan godt forstå, du bliver forvirret, når din mor siger, hun vil flytte og så pludselig ombestemmer sig, når du og din far lige har ordnet det hele med kommunen. Det synes jeg faktisk heller ikke er i orden. Der er ikke andre, der ved, hvorfor din mor har taget de beslutninger, hun har, og det gør det lidt svært for dig at finde ud af, hvad du skal tro og tænke om det hele. Når det er sagt, så er det min generelle opfattelse, at de allerfleste forældre vil deres børn det bedste og jeg gætter på, at dine forældre hver især vil dig det samme, men lige nu har de bare svært ved at blive enige om, hvor du skal være. Jeg gætter på, de begge to elsker dig højt, og sikkert gerne vil have deres datter hjemme hos sig hver dag. Til slut vil jeg sige, at det er svært for mig at komme med andre råd, end at dine forældre kommer i dialog omkring, hvor du skal bo, så du ikke skal gå og bekymre dig. Som sagt, kan det indimellem være en fordel at bede en anden voksen om hjælp (fx en lærer, en tante, venindes mor), som kan hjælpe med at fortælle, hvordan du går og har det med det hele. Jeg ved ikke om Statsforvaltningen har været inddraget i hele det her forløb, men det er faktisk sådan, at du har ret til at bede Statsforvaltiningen om at indkalde dine forældre til møde, hvis du fx ikke trives med din bopæl eller samværsordning. (Det kaldes din initiativret og den kan du læse mere om her >>.) Det er blot mine tanker, jeg har skrevet til dig, og jeg håber, at du kan bruge det til at finde ud af det hele. Du har ret til at have et godt ungdomsliv, uden at skulle bekymre dig om alt det, der er de voksnes ansvar. Jeg håber og tror på, at du nok skal finde ud af det på den ene eller den anden måde. Du er altid velkommen til at skrive igen eller ringe til BørneTelefonen på tlf. 116 111 – det er gratis og anonymt – og jeg ved, at der sidder nogle søde rådgivere, som vil kunne komme med nogle (andre) gode råd.De allerbedste hilsner BørneBrevkassen


Hvordan afspilles eller gentages en video ved hjælp af VLC Player?\nVigtigste » Vejledninger » Hvordan afspilles eller gentages en video ved hjælp af VLC Player?\nVLC er en af de mest anvendte medieafspillere til understøttelse af alle slags formater. Det er en nødvendig medieafspiller, som alle har i operativsystemet. Den leveres med mange forskellige slags funktioner til at optimere videoerne i medieafspilleren. En af de funktioner, som vi skal tale om i denne artikel, afspiller gentagne gange videoerne i VLC. Vi lærer forskellige måder til loop-funktionen i VLC-medieafspilleren.\nLoop eller gentag afspil video i VLC\nLigesom de fleste medieafspillere har VLC også en loop-funktion tilgængelig. Loop-knappen kan let findes med de andre mediekontrolknapper i VLC. Sløjfeknappen slås som standard fra, en bruger skal klikke på den for at aktivere den. Det giver mulighed for at sløjfe en enkelt videofil eller alle videofiler i afspilningslisten på VLC. Følg nedenstående trin for at prøve det:\nDobbeltklik på VLC genvej eller søgning VLC i Windows-søgefunktionen for at åbne VLC-medieafspilleren.\nKlik på Fil og vælg Åben mulighed. Nu kan du vælge en enkelt fil eller tilføje flere filer til afspilningslisten på VLC media player.\nBemærk: Du kan også træk og dråbe videofilen direkte i VLC-medieafspilleren.\nFlyt musen hen over loop-knap nederst og klik på den. Hvis du klikker på den en gang, skiftes løkkeknappen for hele afspilningslisten, og du klikker på den to gange for at skifte løkkeknappen til kun video / lyd.\nNu afspilles videoen gentagne gange i VLC-medieafspilleren.\nLoop eller gentagne gange afspil en del af videoen i VLC\nI denne metode bruger vi A-B gentagelsesfunktionen i VLC, som er god til gentagne gange at afspille den del af videoen. Dette er en smule forskellig fra standard loop-indstillingen for VLC. Denne funktion kræver det første og sidste punkt i sporet for at gentage den del gentagne gange. På grund af dette er det kendt som en A-B, hvilket betyder fra punkt A til punkt B. Knapperne til denne metode er ikke aktiveret som standard, så brugeren skal aktivere dem fra visningsmenuen. Følg nedenstående trin for at prøve A-B gentagelsesfunktionen i VLC:\nÅbn VLC medieafspiller ved at dobbeltklikke på genvejen eller søge i den gennem Windows-søgefunktionen.\nNu her kan du åben en enkelt fil eller flere filer ved at klikke på Fil menu og vælge Åben på listen.\nKlik på Udsigt menu i menulinjen og vælg Avancerede kontroller mulighed. Dette aktiverer nogle ekstra knapper over dine mediekontrolknapper.\nPause klik på videoen Udgangspunktet i sporet, og klik derefter på A-B knap. Klik nu på endelige destination på sporet, og klik igen på A-B knap.\nNu vil du være i stand til at se den del af videoen i en loop på VLC-medieafspilleren.


15 statslige kommunikationsledere får COVID-19-svar rigtigt - Nybegynder | Juni 2021\nNæsten natten over måtte offentlige informationsofficerer og digitale mediedirektører i regeringsorganer over hele landet skifte gear til, hvad der ligner en langvarig kriseaktion. Da kontorer blev forladt, og børn blev sendt hjem fra skoler, blev det hurtigt klart, at COVID-19-svaret ville være alt andet end typisk.\nNår disse regeringskommunikationsledere bosætter sig på deres hjemmekontorer (og måske bliver mere fortrolige, end de gerne vil have med faldgruberne ved videokonference), går virkeligheden i det kommende arbejde i gang. Kriseaktion kræver konsekvent, klar og nøjagtig kommunikation, især når det drejer sig om folkesundhed.\nMens nogle kontorarbejdere måske nyder at arbejde hjemmefra i deres pyjamas, finder de fleste af disse embedsmænd sig pludselig ude at arbejde overarbejde. Det er hårdt arbejde at holde op med konstant skiftende oplysninger og kommunikere det tydeligt til by- eller amtsbefolkninger uden at skabe panik. Vi vil gerne genkende 15 ledere, der er i skyttegravene til pandemiskommunikation og gør alt, hvad de kan for at støtte andre derinde sammen med dem.\nhvor mange aktive brugere har facebook\n1. Kristy Dalton, @ KristyDalton22\nDalton er administrerende direktør for Government Social Media (GSM), konferencedirektør for GSM Conference & Expo, og skaberen og vært for onlinevideoshowet GovGirl. Kort sagt ved hun en eller to ting om, hvordan det er at være kommunikationsleder på de sociale medier. Hendes Twitter-feed er i øjeblikket fyldt med nyttige ressourcer og opdateringer om kommunikation online under denne pandemi, men det er også afbalanceret med indlæg om hjemmeliv og familie, og lidt vinder, mens man lever en 'ny normal'.\nGlad for, at vi fik en chance for at besøge min svigerfar på VA hospitalet, selv under disse omstændigheder. Personalet der prøver så godt de kan. pic.twitter.com/DjB8ntHpgc\n- Kristy Dalton (@ kristydalton22) 26. marts 2020\n2. Ashley Morris, @ MissAshes92\nSom Community Outreach Liaison Assistant for Fairfax County Office of Emergency Management i Virginia er Morris specielt udstyret til at give informeret indsigt, da COVID-19 udløser katastrofeberedskab. Mange af hendes tweets tilbyder tip til ting som at holde videokonferencer sikre og tjekke ind med socialt sårbare mennesker, der måske ikke har et netværk af venner og familie til at hjælpe med shopping og ærinder. Hun stiller også spørgsmål, der viser, at hun tænker fremad.\nMange jurisdiktioner overvejer felthospitaler, der kan kræve telte eller en mindre robust struktur.\nJeg synes, det er VIGTIGT vigtigt at have en evakueringsplan for svær vejr på plads, som vi ville gøre for særlige begivenheder, der har telte / scener. Hvad er dine udløsere til evakuering? #EMGTwitter\n- Ashley Morris (@ MissAshes92) 1. april 2020\n3. vicechef Chris Hsiung, @chMtnViewPD\nHsiung bringer over 29 års erfaring inden for retshåndhævelse til bordet som vicepolitichef for Mountain View Police Department i Californien. Ud over ledelsesudvikling og successionsplanlægning brænder han for at forbinde regering og samfund. Det skinner virkelig igennem, da COVID-19-pandemien har udfoldet sig: han har brugt Twitter til at dele positive historier, skinne lyset på usungne helte som politiets flådeservicearbejdere og tilbyde klare, troværdige oplysninger til sine tilhængere.\nBlot at levere #coronavirus information er ikke nok. Agenturer skal løfte sig over støj og give relevant, handlingsmæssig og lokal information til deres bestanddele. https://t.co/NCqcTczcvs via @GOVERNING DC: @ELGL50 @GovernmentSM\nhvordan tilmelder du dig pinterest\n- vicechef Chris Hsiung (@chMtnViewPD) 1. april 2020\nSom chef for digital for byen Columbus, Ohio, bruger Tolbert flere sociale og andre digitale platforme til at få vigtig information til beboerne. Han har også meget sjov ved at gøre det, skabe relevante TikToks om social afstand og blive hjemme og holde tingene lette imellem indlæg om at være sikker under en pandemi. Hans TikTok-indhold og -tips blev for nylig vist sammen med andre byleders kommunikationsledere i et SmartCitiesDive-artikel om at nå Gen Z for at squash COVID-19 misforståelser.\nI dag @ColumbusGov TikTok har social distancering og #Bliv hjemme https://t.co/FlNTvViK9l pic.twitter.com/uV33STlNYg\n- Jon Tolbert @ (@imjontolbert) 2. april 2020\nGilgenbach sluttede sig til Tolbert i SmartCitiesDives TikTok og COVID-19 stykke. Som digital kommunikationskoordinator for byen Minneapolis, Minnesota, er hans engagerende tilstedeværelse på sociale medier dog ikke begrænset til korte videoer. Hans Twitter-feed er både informeret og underholdende og indeholder vigtige oplysninger om at være sikker med populære shows som Tiger King for at producere sjovt hjælpsomme memes, som han gerne deler.\nSå jeg gjorde en ting i aften. God fornøjelse. https://t.co/2UAa5W7sEI\n- Jordan Gilgenbach (@jgilgenbach) 31. marts 2020\n6. Cyndi Nguyen, @ Vote4Cyndi\nMens hun er byrådsmedlem i New Orleans, kræver Louisiana ikke en aktiv tilstedeværelse på de sociale medier, men Nguyens online engagement siden hendes valg i 2017 er bemærkelsesværdigt. Da byen kæmper med sin stigende status som et COVID-19-hotspot, har dette ikke ændret sig. Hun har fremhævet behovet for at takke vigtige medarbejdere, sprede oplysninger om udlejningshjælp og madbanker og delt fotos af mennesker og virksomheder, der tilbyder hjælp.\nTak til Walmart for at donere 100% bomuldsstoffer, så vi kan lave ansigtsmasker til behandlere og frivillige. #districtewherefamilycomesfirst # Tro 365 YCyndinguyenNOLA pic.twitter.com/ArdnZiJbOr\n- Cyndi Nguyen (@ Vote4Cyndi) 23. marts 2020\nBrown vil have dig til at vide, at det ikke er egoistisk at tage sig af dig selv. Måske trækker hun fra erfaring med at arbejde i sociale medier og kommunikation for Iowa Department of Natural Resources, hendes tweets beder om tilhængere og kolleger fra regeringen for at engagere sig i social selvpleje. Hendes tweets fremmer venlighed, enhed og beskytter din mentale sundhed , især i disse vanskelige tider.\nJa, andre kan have det værre. Ja, andre handler måske på frustrerende måder, vi ikke kan kontrollere. Men vi kan ikke diskontere vores egne følelser om #COVID-19 . At erkende, hvordan du har det, er det første skridt til at arbejde igennem det. #SocialSelfCare #SocialGov https://t.co/bstUIjPCFg\n- Jessie Brown  (@jbrownsocial) 26. marts 2020\nKat er Public Information Officer for North Richland Hills politi og brandvæsen i Texas. Som mange PIO'er blev hendes daglige rutiner opjusteret, da hun skulle begynde at arbejde hjemmefra, da COVID-19 spredte sig. Mens hendes Twitter-feed er fuld af taknemmelighed for de små ting, som et solo-kontorbesøg, til de store ting, som forskerne og det medicinske personale, der arbejder for at stoppe pandemien, glemmer hun ikke at tjekke ind og spørge andre PIO'er, hvordan de gør det. Hun ved, at det er hårdt derude.\nDette er mig, i to konferenceopkald på én gang, der overvåger tekster, e-mail og socialt for at sikre, at vi får det rigtigt i kommunikationsverdenen. #policePIO #firePIO #MediaRelations #coronavirus #covid19 pic.twitter.com/KCSyoBtDpu\n- Carissa Kat (@CarissaPIO) 19. marts 2020\nNguyen er en af Kats kolleger PIO'er, og han er også brandkaptajn for Orange County Fire Authority i Californien. Ikke overraskende deler han en masse information om at være sikker og sund og overholde hjemme-ordrer. Imidlertid deler han også lyse vittigheder og GIF'er og tager sig tid til at minde alle om at være tålmodige med hinanden i disse stressende uger.\nNår du er i dyb nødsituationsstyring og kender nogle ting, skal du huske, at dine kære måske ikke har brug for at have lyd fra dig i slutningen af dagen. Vi er alle sammen i det.\n- Thanh Nguyen (@PIOthanhn) 30. marts 2020\nSom vicedirektør for Office of Digital Government i Gilbert, Arizona, ville du tro, at Harrison allerede ville have hænderne fulde nok under denne pandemi. Alligevel deler hun hjertevarme historier om Gilbert Fire & Rescue, der henter ællinger fra stormafløb, husholdnings memes inspireret af Missy Elliott og musikressourcer til forældre og børn. Åh, og nævnte vi, at hun også lige havde en baby?\n#IStayHomeFor min nyfødte søn, mine forældre, mine nevøer med astma, alle mødre derude, der forbereder sig på at føde i løbet af denne usikre tid, for sygeplejersker, læger og første respondenter, der sætter deres liv i fare hver dag. Jeg bliver hjemme, så vi kan komme videre. #gilbertaz https://t.co/YhkOVj1AvS pic.twitter.com/g4I4hP5dml\n- Jen Alvarez Harrison (@JenAlvarezAZ) 2. april 2020\nBelanger er baseret i Lansing, Michigan, og er statens direktør for social medie og administrator af digitalt indhold. Ligesom mange andre statslige kommunikationsledere er meget af det, han deler, retweetet fra lokale nyheder, staten og dens guvernør. Dog deler han også nyttige artikler om styring af sociale medieprofiler i en alder af coronavirus og sjove sangparodier til andre regeringsmedarbejdere på sociale medier.\n… Åh der er ikke hvile for de onde; PSA'er vokser ikke på træer; Vi fik indlæg at skrive; Vi fik trolde til at tæmme; Der er ikke noget i denne verden, vi ikke kan ændre; Åh nej, vi kan ikke bremse; Vi kan ikke holde tilbage; Selvom du ved, ville vi ønske, at vi kunne ... #SocialGov #Hymne https://t.co/EdRwQSno8U\n- Andrew Belanger (@AndrewJBelanger) 15. marts 2020\nCasey er PIO for Collierville, Tennessee, og hendes personlige Twitter viser, at hun er forpligtet til at udrydde denne krise ved hjælp af et par latter. Fra børneopfundne vittigheder til hjemmeundervisning til følsomt toiletpapirindhold deler Casey nyheder, der får dig til at smile. Hun vil heller ikke have nogen til at gå glip af denne perfekte mulighed for at bruge lidt tid på at udfylde deres folketælling.\nMens vi er #SaferAtHome , kan vi udfylde vores # 2020 Folketælling !\n(Tæller også som hjemmeundervisning, ikke? Emne: USAs regering?) pic.twitter.com/kXfoT51EFk\n- Jennifer Casey (@JenWCasey) 25. marts 2020\nSom Global Public Agency Lead og Ambassadør for Community for kvarter-app Nextdoor har Porcelli et unikt perspektiv, når det kommer til regeringskommunikation online. Som reaktion på hjemmeordrer og det øgede behov for mad- og medicinlevering til sårbare naboer rullede Nextdoor en Hjælp kort at forbinde naboer, der har brug for hjælp med dem, der kan tilbyde det. Mange embedsmænd har spredt budskabet, men Porcelli er langt fra færdig med at være hjælpsom.\nI en hurtigt udviklende situation som #COVID-19 , kommunikation skal være kortfattet.\nMen hvordan sikrer du, at dit publikum kan finde svar på deres særlige spørgsmål?\nGodt klaret @MDMEMA ! #NextdoorGov #LocalGov #SocialGov #GSMchat pic.twitter.com/r3SvbxAHVv\n- josephporcelli (@josephporcelli) 1. april 2020\nhvordan man annoncerer gratis på instagram\nGrant er Digital Media Coordinator for Wisconsin's Department of Natural Resources. Inspireret af Jordan Gilgenbach dyppede hun for nylig en tå ned i landet TikTok og Retweets tilfreds med at stoppe spredningen af misinformation - en vigtig opgave i krisetider. Måske vigtigst er dog, at hun ved nøjagtigt, hvordan man når ud til Wisconsinites, når hun formidler kritisk information.\nHvis du har brug for lidt ost for at forstå hele denne sociale distancering ... https://t.co/3ayJFSKjYD\n- Katie Grant (@katielynngrant) 26. marts 2020\nKagarise er baseret i Seattle og er Digital Engagement Manager for King County, Washington. Han tweets nyttige påmindelser og deler med glæde King County's COVID-19 ressourcer med andre statslige kommunikationsledere på udkig efter retning med deres kommunikation. Han deltager i GSM-chats og var for nylig på GovLove Podcast fortælle det, han hidtil har lært om at arbejde under en pandemi.\nMange tak til @GovLovePodcast og @kowyatt for muligheden for at dele det, vi (indtil videre) har lært om kommunikation under en pandemi.\nSom flere samfund møder #COVID-19 Jeg håber, vores erfaring viser sig at være nyttig for andre. https://t.co/RNaHtBfI6Z\n- Warren Kagarise (@wkagarise) 27. marts 2020\nNår ledere af regeringens kommunikation sættes på prøve\nHvis der er noget, vi har lært af de sociale mediers reaktion fra regeringens kommunikatører på denne pandemi, er det, at de i krisetider holder sammen. Den delte information og ressourcer, support og check-in er perfekte eksempler på måder, som sociale platforme kan bringe os sammen og få gode ting til at ske. I dette tilfælde er det takket være disse dedikerede fagfolk.\nIkke alle regeringsafdelinger eller agenturer har fordelen af dygtige kommunikatorer til sociale medier under en krise. Hvis du er interesseret i at lære mere om at udnytte kommunikationsværktøjer som Twitter og andre platforme, kan du læse vores seneste artikel om øget borgerinddragelse ved hjælp af sociale medier .\nHvad angår de hårde arbejdere, både opført og ikke-børsnoteret: hold det! Du laver stort og nødvendigt arbejde for vores samfund.\nhvordan laver du din egen konto\nhvordan man gør dine youtube-videoer populære\nhvordan man administrerer marketing på sociale medier\nhvornår er sociale netværk mest effektive?


Smuk indrettet café i Bruuns Galleri (ny pris) - Restaurant Sælgeren\nForside / Smuk indrettet café i Bruuns Galleri (ny pris)\nFuld adresse: M. P. Bruuns Gade 25, 8000 Aarhus, Danmark\nHer har du en unik mulighed for at overtage en velkørende og nyindrettet cafe, med masser af besøgende i Danmarks mest travle citycenter placeret centralt i Aarhus. Stedet er indrettet med kvalitetsmøbler og højt til loftet, masser lysindfald samt god plads imellem bordene. Alt dette er med til at skabe en lækker atmosfære for stedet besøgende og gæster.\nBåde caféen og stedets store køkken er nyinstalleret i 2019, med alt i udstyr. Alle maskiner og møbler er ny-købte og følger med handlen. Caféen har udover 60 indendørs siddepladser også et hyggeligt udeareal til rådighed lige foran caféen, med plads til 20 siddende gæster, samt enkelte pladser langs facaden.\nBruuns galleri har årligt over 11 millioner besøgende og har i dag 105 butikker, kæmpe Cinemaxx biograf og over 2.000 parkeringspladser i kælderen. Centret er forbundet med Aarhus banegård og er Danmarks mest travle citycenter.\nDette er en unik mulighed for at komme ind i Bruuns Galleri, for den dygtige restauratører. Det er et krav fra centret, at man har drevet succesfuld restauration før, samt at man er økonomisk godt stillet. Begge dele skal dokumenteres, før der kan laves en fremvisning. Der er mulighed for at ændre konceptet til evt. luksus-pizza eller gourmet burger restaurant.\nLæs mere om Bruuns Galleri på: https://bruuns-galleri.steenstrom.dk/\nHusleje: 32.875 kr. ex moms(trappeleje)\nMarkedsføringsbidrag: 5.860 kr. ex moms\nForbrug: 16.320 kr. ex moms\nDepositum: 4 måneders leje (mulighed for bankgaranti)\nButiks areal: 135 kvm + 40 kvm ude areal\nSiddepladser: 60 pladser + 30 udendørs\nABSOLUT INGEN DIREKTE HENVENDELSE TIL EJER ELLER PERSONALE – Ønsker du yderligere oplysninger, så kontakt vores mægler MESUT DURSUN på telefon nummer 2043 6644\nShawarma House, Aarhus C\nSandwichbar – Aarhus C


UMA PEARL MEDIUM FIGARO SILVER CHAIN – Sisi Copenhagen\nUMA PEARL MEDIUM FIGARO SILVER CHAIN\n42cm - 475,00 kr45cm - 475,00 kr50cm - 475,00 kr\nFigaro kæde i 925 sterlingsølv med vedhæng med en smuk barok ferskvandsperle. Perlen måler ca. 12mm i højden og 10mm i bredden og kæden måler 3mm i bredden og fås i længden 42, 45 og 50cm. Dertil har kæden en forlænger på 3cm, så den kan justeres i længden. Kæden er med fjederlås. Bemærk at størrelsen og formen varierer på barokke perler, hvilket også er det som gør dem unikke og smukke.\nVores Uma kæde er enkel og feminin. Det fine mønster i kæden gør den perfekt til at kombinere med nogle af vores andre kæder.


Kritisk Debat - Artikler: Et godt link fra KRITISK DEBAT: Den kontantløse økonomi og Indiens fattige som forsøgskaniner: Demonetisation.\nDen kontantløse økonomi og Indiens fattige som forsøgskaniner: Demonetisation.\nAt det er smart og nemt at betale med kort er blevet udbredt og Danmark er et af de lande i verden som er mest digitaliseret. Men at der er store kapitalinteresser bag viser eksperimentet i Indien hvor man brutalt tvinger løsninger igennem som den internationale finansmonopolkapital kan tjene fedt på.\nPengeombytning eller demonetisation er et kendt redskab i økonomien, men skal også bruges forsigtigt ellers kan konsekvenserne være enorme for de fattigste i samfundet. Indien er en af verdens største økonomier med en befolkning på 1,3 mia, og her gik det helt galt for nylig. Indien regeres af et hindunationalistisk parti BJP med præsident Narendra Modi og fører en brutal nyliberalistisk politik som samtidig gør både muslimer og kasteløse til syndebukke. The Corbett Report viser lidt om kræfterne bag dette hensynsløse eksperiment i Indien(www.corbettreport.org).\nStaten har monopol på at udstede sedler og mønter, men den seneste udvikling med elektro-nisk/digital betaling viser at også monopolkapitalen søger og har fået en væsentlig indflydelse her.\nHvor de fleste betalinger i Danmark og vores dele af verden foregår digitalt er det anderledes udenfor Europa, og Indien er langt bagefter i den ”kontantløse” udvikling. Mulighederne for hurtige profitter er åbenlyse, og de virkelige aktører bag eksperimentet i Indien er afsløret.\nStore del af økonomien består i køb og betaling af ydelser som vi mennesker bruges i vores hverdag når vi handler med hinanden. Det er den oprindelige brugsværdi-orienterede økonomi, hvor det handler om basale ydelser som får hverdagen til at fungere når det gælder forbrugsvarer, køb og salg af varer på lokale markeder. Der hvor vi lever, bor og arbejder. Producenter og forbrugere møder hinanden og handler direkte med hinanden. F.eks. når du køber fisk direkte fra fiskeren, eller grønsager direkte fra bonden. Sådan foregår det i stort omfang mange steder i verden, selv om det i de mest industrialiserede lande i høj grad foregår gennem centraliserede markeder ejet af store monopoler.\nEn pludselig ugyldiggørelse d. 8 nov 2016 af 500 og 1000 Rupee sedler medførte kaos og fortvivlelse og mange døde af at stå i kø foran banker og ATM-automater. Folk fik ikke løn, kunne ikke få kredit ved købmanden, kunne ikke betale deres hospitalsregninger osv. Det blev fremstillet som et kirurgisk indgreb mod sorte penge i verdens anden mest folkerige stat. Men den pludselige fjernelse af disse sedler som udgør op til 86 % af alle kontanter i cirkulation ramte især de fattige i byer og på land som pludselig ikke havde adgang til indkomst, opsparing og noget at leve af.\nOver halvdelen af Indiens arbejdere er “working poor” og flertallet af inderne lever stadigvæk på landet med høj grad af analfabetisme, lav grad af digitalisering og få banker. Bønder, arbejdere og små erhvervsdrivende og folk i den informelle sektor som dagligt bruger kontanter blev hårdt ramt. Denne sektor siges at udgøre 30 % af den indiske økonomi og 92 % arbejder her. Den brutale pengeombytning havde en lammende virkning på denne sektor.\nMen hvad var årsagen til dette skridt fra regeringen? Var det virkelig de sorte penge man var ude efter? Hvem havde fordel af det? Det siges at 20 % af økonomien er sort, men heraf er kun 6 % kontanter, resten er i guld, fast ejendom og placeret i udenlandske banker. Man kunne med fordel have rettet skytset her samt mod den korruption som hærger i den politiske elite omkring regeringen og det øverste bureaukrati.\nNobelpristager i økonomi, inderen Amartya Sen, har kaldt Narendra Modi's demonetisation for et 'Napoleon Moment': "Napoleon after his attempt to raid on Russia, on his way back, said that actually he did not wanted to do anything , just wanted to do an excursion into the snowy mountains of Russia"\nI kernen er dette indgreb et stykke politisk ingeniørarbejde på vegne af bank- og finanssektoren med udenlandsk støtte. Selv om det nationalistisk og populistisk blev lanceret som en oprydning af sorte penge og falske pengesedler.\nSatya Sagar nævner bla. følgende:\nBankernes dårlige lån som de ikke kunne forvente indfriet var omkring på mange mia rupees i 2016, hvor 90 % var i statsejede banker. Pengeombytningen kunne hjælpe bankerne, da penge ville strømme til bankerne for at blive legale penge, og dermed opveje de tab som var forventet gennem de dårlige lån.\nEn forventning om at styrke de digitale kontanter, og bryde med det mønster hvor inderne foretrækker at bruge kontanter i deres forbrug, helt op til 98 % i modsætning til 55 % i USA og 48 % i UK. Med et strøg har Modi regimet tvunget millioner af indere i de åbne arme på en række private betalingsbanker som har licens og i løbet af få timer efter pengeombytningen væltede det ind med nye kunder. Med et slag blev disse banker voldsomt beriget, men alle de digitale sorte penge som er langt større end kontanterne, var slet ikke i fokus.\nSamtidig er der forlydender om at BJP folk har fået vekslet store summer sorte penge helt op til få timer før pengeombytningen. Et forhold som kan bruges i kampen mod andre politiske partier, hvor valgkamp i høj grad drives med kontante penge. Der var forestående valg i de store folkerige stater Punjab og Uttar Pradesh.\nWashingtons rolle i kampen mod kontanter?\nI opstandelsen over den pludselige fjernelse af de største pengesedler som udgjorde over 80 % af kontanter i omløb, havde ingen bemærket Washingtons rolle, selv om den ikke er særlig godt skjult.\nIndia er blevet strategisk partner under Obama, og USAID har lavet en samarbejdsaftale med det indiske Finansministerium. Kina skal isoleres og omringes. Et erklæret mål er at rulle brugen af kontanter tilbage til fordel for digital betaling, både i Indien og globalt.\nDer var kort tid til at indlevere penge, og omkring halvdelen af inderne har ingen bankkonto eller har langt til den nærmeste bank. Kaos var resultatet.\nDen tyske økonom Norbert Häring(2017) skriver, at der kun 4 uger før var indgået en aftale mellem USAID og Finansministeriet kaldet ”Catalyst: Inclusive Cashless Payment Partnership”. Kampen mod kontanter åbnede i Indien op for et storskala eksperiment med både finanskapital og IT-industrien som ivrige partnere. Den brutale autokratiske præsident Modi lagde ikke forhindringer i vejen, og med de fattigste indere som forsøgskaniner kunne planen rulles ud. Nye digitale betalingsformer i kombination med et biometrisk identifikationssystem(Aadhaar) kunne afprøves og sælges til inderne som den nye teknologiske nødvendighed. Så påstanden om et angreb på den sorte økonomi forekommer som smart PR der dækker over de kapitalinteresser som står bag åbent og skjult.\nAllerede i jan 2016 havde en rapport fra USAID titlen: Beyond Cash, som beskrev hvordan handelsfolk og forbrugere var ”fanget i kontantsystemer, som modarbejder deres interesser”. Da banker og betalingsformidlere kræver afgifter for deres udstyr, var der brug for en ekstern impuls: Chokmetoden for at tvinge interessen frem. Men angrebet på kontanterne skulle komme som en overraskelse, og Catalyst folkene prøvede derfor at skjule deres planer. Bla. ved at tale om lokale eksperimenter. Men blot få uger senere blev hele Indien en ”guinea-pig-region for at global drive to end the reliance on cash”(Häring). Ambassador Jonathan Addleton, direktør for USAID Mission i Indien udtalte 4 uger før Modis angreb på kontanterne:\n”India is at the forefront of global efforts to digitize economies and create new economic opportunities that extend to hard-to-reach populations. Catalyst will support these efforts by focusing on the challenge of making everyday purchases cashless.”\nEn lang række store finansielle aktører på globalt plan står bag, se http://cashlesscatalyst.org/ som f.eks. Better Than Cash Alliance, the Gates Foundation (Microsoft), Omidyar Network (eBay), the Dell Foundation, Mastercard, Visa, Metlife Foundation. Donorer er primært Master Card og Gates Foundation. Det er kreditkort firmaer som vil tjene styrtende, og derfor de enorme anstrengelser for at presse regeringer til at støtte projektet.\nLigegyldigheden overfor de fattige er rystende, men interesserne bag tror virkelig på at de er ude i en samfundsforbedrende mission. Men kontanter er faktisk et effektivt betalingsmiddel i fattige samfund som Indien, hvor mange lever uden opsparing og med daglige køb og salg af forbrugsvarer på åbne markeder forstår de ikke. Kontanter tillader alle at deltage i en markedsøkonomi. De finansielle aktører ser kun begrænsninger i deres profitmuligheder. De kendte til at en pludselig fjernelse af kontanter ville skabe store problemer, men den kontantløse økonomi var blevet religion for dem. Handelsfolk og forbrugere har ikke længere noget valg, og presses til at betale med kort.\nØger overvågning og fastholdelse af dollaren.\nDigital betaling øger muligheden for at USA`s efterretningstjenester og IT monopoler kan overvåge alle internationale betalinger og reducere brugen af kontanter. Finansielle data er værdifulde og kan sælges. Dollarens rolle som internationalt betalingsmiddel fastholdes og alle må tilpasse sig amerikanske love og normer. At handle helt legalt med f.eks. Iran betyder let at du kommer på en terrorliste, for ikke at nævne den årelange chikane mod Cuba. Internationale banker kan trues med konkurs hvis de ikke følger USA`s regler, og har du kontrol over udenlandske banker, så kan du også presse deres regeringer. Kampen mod kontanter må også ses i dette lys, hvor supermagten USA og deres finansmonopolkapital ønsker total kontrol og ødelæggelse af andre betalingssystemer som brug af kontanter for at øge muligheden for at markedsgøre området for borgernes daglige betalinger. Nationalbankernes rolle reduceres til at blive et serviceorgan for finansielle monopoler som overtager administrationen af samfundets pengemidler. Indien er et eksempel hvor vi kan se alle disse tendenser udfolde sig.\nIndien: Læs www.countercurrents.org\nThe Corbett Report, https://www.corbettreport.com/cashless-biometrics-and-indias-demonetization-experiment/\nSatya Sagar: Death by demonetisation. http://www.countercurrents.org/2016/11/17/death-by-demonetisation/\nNorbert Häring: A well-kept open secret: Washington is behind India’s brutal experiment of abolishing most cash(2017), http://norberthaering.de/en/home/27-german/news/745-washington-s-role-in-india#weiterlesen\nDefinition på Demonetisation: http://www.investopedia.com/terms/d/demonetization.asp


3 GODE FROKOSTMADDER UDEN KØDPÅLÆG - simone jespersen\n3 GODE FROKOSTMADDER UDEN KØDPÅLÆG\nHvornår bliver en god skive brød med lækkert pålæg nogensinde en dårlig idé til frokost?\nFør i tiden var jeg nok gået til slagteren. Bestilt nogle gode skiver katrineflæsk og en hjemmelavet leverpostej fra varmeskabet. Hvis jeg var god, fik jeg skåret et par skiver af en agurk, og så var den frokost ligesom hjemme. Og det smagte lækkert, ingen tvivl om det.\nTingene ser dog lidt anderledes ud nu. Størstedelen af min frokost udgøres af grøntsager. Og jeg synes det smager ikke mindre end fantastisk. Nogle gange kan det godt være svært at finde på idéer til den grønne frokost. For hvad er det nu lige, man putter på brødet, når man ikke kan tage det sædvanlige kødpålæg? Madvarer jeg er vokset op med, og som kan være svære at skifte ud og finde alternativer til.\nJeg håber derfor, at I kan finde inspiration i de tre madder til, hvordan den traditionelle frokostmad kan gøres grøn og veganervenling 🙂\nBRØD MED STUVEDE SVAMPE OG TIMIAN\n1 lille løg (i tynde skiver)\n1 fed hvidløg (hakket fint)\n100 g svampe (hakket groft)\n2 store skiver brød\n1. Steg løg og hvidløg i lidt olie på en pande i et par minutter.\n2. Tilsæt svampe og steg indtil de er helt bløde og faldet sammen.\n3. Tilsæt et par stængler frisk timian og steg med kort.\n4. Tilsæt omtrent 1/2 dl soja cuisine og lad det koge med kort under omrøring.\n5. Tilsæt eventuelt mere soja cuisine, til svampe stuvningen har en lækker cremet konsistens.\n7. Rist to skiver brød på en brødrister.\n8. Fordel svampestuvningen på de to brød og top med frisk timian.\nBRØD MED GRØNKÅLSPESTO OG TOMATER\n3 små cherrytomater\n1. Tilsæt alle ingredienser i en blender (på nær tomater og brød selvfølgelig ?).\n2. Blend ingredienserne sammen til du har en grov, men cremet masse.\n3. Fordel pestoen på brødet (gerne ristet) og top med tomater skåret i skiver samt lidt peber.\n4. Der vil være rigeligt med pesto til overs – kom det i en lufttæt bøtte og nyd det de efterfølgende dage ? Enten på brød eller til en pastaret ?\nBRØD MED AVOKADO OG SPRØDE KIKÆRTER\n1/4 citron (kun saften)\n1 dåse kogte kikærter (drænet)\n2 – 3 tsk paprika\n1/2 chili (finthakket)\n1. Mos avokadoen med en gaffel i en skål.\n2. Tilsæt hvidløg til avokadoen og smag til med citron, salt og peber.\n3. Dræn vandet fra kikærterne og kom dem på en varm pande med lidt olie.\n4. Rist kikærterne i 6 – 8 minutter og tilsæt derefter paprika, chili og salt. Rist et par minutter yderligere.\n5. Rist brødet på en brødrister i et par minutter på hver side.\n6. Fordel avokadomosen på det ristede brød og top med kikærteblandingen.\nMYSLIBAR MED CHOKOLADE & HINDBÆR\nser lækkert og nemt ud.Det må prøves. I det hele taget en lækker blog du har her 😉\n29. november 2018 at 20:28\nTusind tak for din kommentar! Desværre har jeg været ramt af noget spam, så mit svar har været noget længe undervejs, da din kommentar havde forputtet sig. Men rigtig dejligt, du har været forbi siden 🙂 God fornøjelse med frokostmadderne 🙂


Hjem / Hårfjerning / no!no! Replacement Kit til Classic (3 Brede Tips og 2 Smalle Tips)\nno!no! Replacement Kit til Classic (3 Brede Tips og 2 Smalle Tips) er populært bland mænd\nDen personlige pleje til mænd har forandret sig ganske meget siden år 1995. Der blev tidlligere kigget skævt, når der blev shoppet skønhedsprodukter, og nogle blev ramt på deres mandighed. Var man dengang lidt fremme i skoene og, gik op i at bruge no!no! Replacement Kit til Classic (3 Brede Tips og 2 Smalle Tips), ville nogle synes det var underligt. men det var jo faktisk dem, der havde fat i den lange ende. Det er siden blevet meget anderledes, og ofte ser man, at mænd bruger NoNo i den pleje som tidligere var lidt ilde set. Forskellen på mænds og kvinders hud er ikke stor, og der skal ikke meget pleje til, før du kan se en forskel. Brug nogle minutter på dig selv, det kan ses, og du ses af andre som et menneske med overskud.\nno!no! Replacement Kit til Classic (3 Brede Tips og 2 Smalle Tips) kan du finde sammen med resten af de populære fra varer i den altid eftertragtede varekategori Hårfjerning. Du får oven i købet lovpligtige 14 dages returret med din pakke når du køber din vare. Det overrasker ikke nogen, at der er mange der køber no!no! Replacement Kit til Classic (3 Brede Tips og 2 Smalle Tips) i den kendte webshop Made4men, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. Her i online shoppens kæmpe udvalg finder mange det de leder efter, som jo fx kan være dette produkt. Køber du varer online sparer du penge- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.


Erhvervsordfører erkender skævhed i hjælpepakker | fyens.dk\nErhvervsordfører erkender skævhed i hjælpepakker\nErhvervsordfører Orla Hav (S) mener ikke, at der er noget galt i, at virksomheder, der ender med et overskud beholder penge fra hjælpepakker, men han mener alligevel, at der er en skævhed, som han vil vende med ministeren. Foto: Philip Davali/Ritzau Scanpix.\n- I bagklogskabens ulidelige klare lys kunne det jo godt være nogle overvejelser, vi skulle have gjort os, siger Socialdemokratiets erhvervsordfører om virksomheder med overskud, der samtidig får hjælpepakker. Venstre afviser blankt og mener, at virksomhederne nærmere har fået for lidt end for meget.\n02 apr. 2021 kl. 10:01\nLangeland. Hjælpepakkerne skal holde hånden under virksomheder i en svær tid, men måske er der skævheder i pakkerne, når virksomheder med et overskud samtidig kan sætte skattekroner ind på kontoen.\nDet mener Socialdemokratiets erhvervsordfører, Orla Hav, der nu vil tage en snak med erhvervsministeren om omfanget af virksomheder, der har plus på kontoen og samtidig har modtaget offentlig støtte.\n- I bagklogskabens ulidelige klare lys kunne det jo godt være nogle overvejelser, vi skulle have gjort os, siger han.\nPå Langeland er turistvirksomheden Ibi Bootsverleih kommet ud af 2020 med et overskud på cirka en million kroner. Halvdelen består af indtægter fra hjælpepakkerne.\nVirksomheden har fulgt reglerne, og ingen kunne i foråret sidste år forudse, hvordan en virksomhed ville komme igennem et år præget af nedlukning. Orla Hav understreger, at det ikke er forkert at komme ud med et overskud, selvom man har modtaget støtte, og at nogle virksomheder netop har klaret sig godt, fordi støtten har givet en sikkerhed.\n- Hvis man har opført sig efter skriften og profeterne - altså de regler, der gælder - så er det ikke forbudt at komme ud med et overskud, selvom noget af det kommer fra kompensationsordninger, siger han.\nRegeringen og Folketingets partier har løbende sat nye hjælpepakker i søen i takt med, at restriktionerne er forlænget og yderligere restriktioner indført. Nogle virksomheder har valgt at betale de offentlige penge tilbage, men det har ikke været hensigten med hjælpepakkerne.\n- Nogle af de store virksomheder, der har konstateret, at de godt kunne klare det alligevel, har afgivet retten til kompensation. Det er fair nok, men jeg vil ikke skælde ud på de virksomheder, der har søgt og så alligevel har været i stand til at lave et lille overskud. Det er den slags forskelle, vi ser i erhvervslivet, siger Orla Hav.\nVirksomhederne har ikke gjort noget forkert, men kan du forstå, hvis nogle skatteydere tænker, at det måske er unødvendigt, at virksomhederne kan beholde pengene, hvis det viser sig, at de kan klare sig uden?\n- Ja, det vil jeg godt kunne forstå. Der vil være skatteydere, det vil spørge, om det nu også er nødvendigt.\nOrla Hav har ikke noget overblik over, hvor mange virksomheder, der har modtaget hjælpepakker og samtidig er kommet gennem 2020 med et overskud.\n- Men det er en god diskussion at tage med ministeren, om der er et overblik på nuværende tidspunkt. Jeg tror faktisk, at man primært har koncentreret sig om at opfylde det, vi har stillet virksomhederne i udsigt, så det ikke blev tidsfaktoren, der tog livet af dem, siger han.\nIngen er bedre hjulpet\nErhvervsordføreren slår fast, at der vil komme skævheder, når det offentlige går ind og stimulerer og understøtter virksomhederne.\n- Det er en fordelingspolitisk opgave, som er hammersvær og som det offentlige helt principielt bør holde sig fra. Men vi har været nødt til det, og så vil der komme nogle skævheder ud. Og du peger på en af dem. Jeg vil gerne vende det med ministeren for at se, hvor generelt det her er.\n- For mig at se er det helt okay, at en virksomhed kan komme ud med et overskud, også selvom de har fået hjælpepakker. Alternativet er, at virksomheder, der ellers ville køre med overskud, bare skulle betale regningen (for nedlukning, red.) selv.\nVenstres erhvervsordfører, Torsten Schack Pedersen, afviser blankt, at hjælpepakkerne måske er skruet sammen, så nogle virksomheder får for meget. Tværtimod, mener han.\n- For mig at se er det helt okay, at en virksomhed kan komme ud med et overskud, også selvom de har fået hjælpepakker. Alternativet er, at virksomheder, der ellers ville køre med overskud, bare skulle betale regningen (for nedlukning, red.) selv. Det ville godt nok være urimeligt, siger han og peger på, at man ikke kan modtage hjælp, hvis ens personlige indkomst er over 800.000.\n- Det er fair nok. Men at virksomhederne skal betale regningen selv, vil være urimeligt. Det er jo ikke dem, der har ønsket en nedlukning. Ingen er bedre hjulpet med en hjælpepakke. Alternativer havde jo været, at de havde tjent mere selv, siger Torsten Schack Pedersen.\nTuristvirksomhed uden omsætning i højsæsonen lavede et overs...


Baglygte Smart USB opladelig Superflash fra Smart Bike med Prisgaranti\nHjem / Baglygter / Baglygte Smart USB opladelig Superflash\nVarenummer (SKU): 4715681321929 Kategori: Baglygter\nDenne Smart Mini baglygte er genopladelig via USB. Baglygten er udviklet med refleks, og der medfølger en lygteholder, som skal monteres p&a… … læs mere her\nBaglygte Smart USB opladelig Superflash er en af de mange kvalitetsvarer, som er med i samlingen af cykeludstyr her på siden.\nBaglygte Smart USB opladelig Superflash Produktfakta\nVarenavn: Baglygte Smart USB opladelig Superflash\nVare ID: 4715681321929\nBaglygte Smart USB opladelig Superflash fra Smart Bike\nBaglygte Smart USB opladelig Superflash er en af de best sælgende i sin kategori. Baglygter er kategorien som rigtig mange ønsker sig noget fra. Cykelpartner er nok den webshop i Danmark der har størst erfaring i at sælge cykeludstyr til hele Danmark. Produktet du ser på her kan du bytte op til hele 365 dage efter du har bestilt den. Er du løbet sur i jagten på godt cykeludstyr, er det et sikkert valg, hvis du køber denne vare, og så kan du glæde dig over at have fundet det her. Overvej også lige at der er prisgaranti på Baglygte Smart USB opladelig Superflash og du kender garanteret mærket Smart Bike, som er kendt i cykelverdenen. Når du får dit motionskick på din cykel, er det vigtigt at huske at indtage væske undevejs. Væskeindtaget kan sagtens være energidrik der smager af appelsin.\nBaglygte Smart USB opladelig Superflash er ret populær blandt alle vores varer i onlineshoppen i vores gruppe af varer Baglygter. Der kommer hele hele 365 dages returret der er en god garanti mod at købe det forkerte. Du kan inden for fristen bare returnere din vare. Det er efterhånden velkendt at online shoppere køber deres Baglygte Smart USB opladelig Superflash online hos webshoppen Cykelpartner, som ikke bare er en døgnflue, men har bevist sit eksistensgrundlag gennem lang tid. Hos webshoppens store udvalg finder du noget for alle, og der er det oplagte valg produktet er på siden. Købes der ind i online webshops er priserne mere attraktive end i butikkerne- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nKøb Baglygte Smart USB opladelig Superflash allerede i dag til kun kr. 159.00 – og med prisgarantien, bliver det ikke billigere. Køber du for mere end kr. 299 så koster det ikke noget at få sendt til din adresse. Du får oven i købet hele 365 dages returret.\nBaglygte Smart USB opladelig Superflash er populær for cyklister\nShoppes der produkter online, er du sikret lidt bedre rettigheder, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Lovgivningen dikterer min. 14 dages returret. efter du har foretaget dit køb på nettet, og du kan finde webshops der giver mere og det kommer dig tilgode som forbruger. At handle online giver dig også en anden fordel, som er et stort udvalg, og prissammenlignen er let at foretage, i den store skov af webshops, der er derude. Og du kan endda gøre det når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Når du har handlet dine produkter, kommer de hjem til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, så du kan vælge det, det er lettes for dig. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.\nVær den første til at anmelde “Baglygte Smart USB opladelig Superflash” Annuller svar