Ådalens Privatskole S/I CVR-nr - PDF\nÅdalens Privatskole S/I CVR-nr\nDownload "Ådalens Privatskole S/I CVR-nr. 69 08 97 12"\n1 Ådalens Privatskole S/I CVR-nr Årsrapport 1. januar december 2014 Statsautoriseret Revisionspartnerselskab CVR-nr.: redmark.dk\n2 Indholdsfortegnelse Side Påtegninger Ledelsespåtegning og tro og love erklæring 1 Den uafhængige revisors erklæringer 2 Generalle oplysninger om skolen Generalle oplysninger om skolen 4 Ledelsesberetning 5 Årsregnskab 1. januar december 2014 Anvendt regnskabspraksis 10 Resultatopgørelse 11 Balance 12 Pengestrømsopgørelse 14 Noter 15 Ådalens Privatskole S/I Intern årsrapport for 2014\n3 Ledelsespåtegning og tro og love erklæring Bestyrelse og skoleleder har dags dato aflagt årsrapporten for regnskabsåret 1. januar december 2014 for Ådalens Privatskole S/I. Årsrapporten er aflagt i overensstemmelse med årsregnskabsloven med de fravigelser som fremgår af regnskabsbekendtgørelse nr af 16. december Vi anser den valgte regnskabspraksis for hensigtsmæssig, og efter vores opfattelse giver årsregnskabet et retvisende billede af skolens aktiver, passiver og finansielle stilling pr. 31. december 2014 samt af resultatet af skolens aktiviteter og pengestrømme for regnskabsåret 1. januar december Ishøj, den Skoleleder Steen Jacobsen Habilitetserklæring: Undertegnede bestyrelse erklærer samtidigt på tro og love, at hvert medlem opfylder betingelserne for at være medlem af bestyrtelsen, jfr. 5 i lov om friskoler og private grundskoler mv. Bestyrelse Jesper Byrgiel Lange Susanne Djernis Olsen Keyvan Rasmussen Formand Næstformand Hanne Mains Stine Nelke Yvonne Dommer Thomas Ankler Ådalens Privatskole S/I Intern årsrapport for\n4 Den uafhængige revisors erklæring Til bestyrelsen i Ådalens Privatskole S/I Påtegning på årsregnskabet Vi har revideret årsregnskabet for Ådalens Privatskole S/I for regnskabsåret 1. januar december 2014, der omfatter anvendt regnskabspraksis, resultatopgørelse, balance, pengestrømsopgørelse, noter og særlige specifikationer. Årsregnskabet er udarbejdet efter bekendtgørelse nr af 16. december 2013 om regnskab for frie grundskoler med videre. Ledelsens ansvar for årsregnskabet Ledelsen har ansvaret for udarbejdelsen af et årsregnskab, der giver et retvisende billede i overensstemmelse med lov om frie grundskoler med videre og regnskabsbekendtgørelsen. Ledelsen har endvidere ansvaret for den interne kontrol, som ledelsen anser nødvendig for at udarbejde et årsregnskab uden væsentlig fejlinformation, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl, samt valg og anvendelse af en hensigtsmæssig regnskabspraksis og udøvelse af regnskabsmæssige skøn, som er rimelige efter omstændighederne. Herudover er det ledelsens ansvar, at de dispositioner, der er omfattet af årsregnskabet, er i overensstemmelse med meddelte bevillinger, love og andre forskrifter samt med indgående aftaler og sædvandlig praksis. Revisors ansvar Vores ansvar er at udtrykke en konklusion om årsregnskabet på grundlag af vores revision. Vi har udført revisionen i overensstemmelse med internationale standarder om revision og yderligere krav ifølge dansk revisorlovgivning, god offentlig revisionsskik, jf. Undervisningsministeriets bekendtgørelse nr af 8. december 2008 om revision og tilskudskontrol m.m. ved frie grundskoler med videre. Dette kræver, at vi overholder etiske krav samt planlægger og udfører revisionen for at opnå høj grad af sikkerhed for, om årsregnskabet er uden væsentlig fejlinformation. En revision omfatter udførelse af revisionshandlinger for at opnå revisionsbevis for beløb og oplysninger i årsregnskabet. De valgte revisionshandlinger afhænger af revisors vurdering, herunder vurdering af risici for væsentlig fejlinformation i årsregnskabet, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Ved risikovurderingen overvejer revisor intern kontrol, der er relevant for skolens udarbejdelse af et årsregnskab, der giver et retvisende billede. Formålet hermed er at udforme revisionshandlinger, der er passende efter omstændighederne, men ikke at udtrykke en konklusion om effektiviteten af skolens interne kontrol. En revision omfatter endvidere vurdering af, om ledelsens valg af regnskabspraksis er passende, om ledelsens regnskabsmæssige skøn er rimelige samt den samlede præsentation af årsregnskabet. Revisionen omfatter desuden en vurdering af, om der er etableret forretningsgange og interne kontroller, der understøtter, at de dispositioner, der er omfattet af årsregnskabet, er i overenstemmelse med meddelte bevillinger, love og andre forskrifter samt med indgående aftaler og sædvanlig praksis. Ådalens Privatskole S/I Intern årsrapport for\n5 Den uafhængige revisors erklæring Det er vores opfattelse, at det opnåede revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores konklusion. Revisionen har ikke givet anledning til forbehold. Konklusion Det er vores opfattelse, at årsregnskabet giver et retvisende billede af skolens aktiver, passiver og økonomiske stilling pr. 31. december 2014 samt af resultatet af skolens aktiviteter og pengestrømme for regnskabsåret 1. januar december 2014 i overensstemmelse med lov om frie grundskoler med videre og regnskabsbekendtgørelsen. Det er ligeledes vores opfattelse, at der er etableret forretningsgange og interne kontroller, der understøtter, at de dispositioner, der er omfattet af årsregnskabet, er i overensstemmelse med meddelte bevillinger, love og andre forskrifter samt indgåede aftaler og sædvanlig praksis. Udtalelse om ledelsesberetningen Vi har i henhold til bekendtgørelse nr af 16. december 2013 om regnskab for frie grundskoler med videre gennemlæst ledelsesberetningen. Vi har ikke foretaget yderligere handlinger i tillæg til den udførte revision af årsregnskabet. Det er på denne baggrund vores opfattelse, at oplysningerne i ledelsesberetningen er i overensstemmelse med årsregnskabet. København, den Redmark Statsautoriseret Revisionspartnerselskab Leif G. Rasmussen statsautoriseret revisor Ådalens Privatskole S/I Intern årsrapport for\n6 Generalle oplysninger om skolen Skolen Ådalens Privatskole S/I Skovvej Ishøj Telefon: Hjemmeside: CVR-nr.: Regnskabsår: 1. januar december Bestyrelse Jesper Byrgiel Lange, Formand Pilevangen 30, 2635 Ishøj Susanne Djernis Olsen, Næstformand Lille Strandvej 19, 2635 Ishøj Keyvan Rasmussen Tranegilde Strandvej 49 A, 2635 Ishøj Hanne Mains Bredekærs Vænge 147, 2635 Ishøj Stine Nelke Brøndby Allé 14 A, 2660 Brøndby Strand Yvonne Dommer Egevang 14, 2660 Brøndby Strand Thomas Ankler Skibsbryggervej 6, 2635 Ishøj Skoleleder Steen Jacobsen, Baeshøjgårdsvej 19, 4560 Vig Revision Redmark, Statsautoriseret Revisionspartnerselskab, Dirch Passers Allé 76, 2000 Frederiksberg Ådalens Privatskole S/I Intern årsrapport for\n7 Ledelsesberetning Resultatopgørelse: t. t. t. t. t. Indtægter i alt Statstilskud Omkostninger vedrørende drift Driftresultat før finansielle og ekstraordinære poster Finansielle poster, netto Ekstraordinære poster Årets resultat Balance: Anlægsaktiver Omsætningsaktiver Balancesum Egenkapital ultimo Langfristet gæld Kortfristet gæld Pengestrømme: Driftsaktivitet Investeringsaktivitet Finansieringsaktivitet Pengestrømme, netto Ådalens Privatskole S/I Intern årsrapport for\n8 Ledelsesberetning Nøgletal i %: t. t. t. t. t. Overskudsgrad -1,7 0,6 3,9 1,5 0,8 Likviditetsgrad 36,5 59,4 52,8 151,9 133,0 Soliditetsgrad 28,8 30,6 26,9 29,4 24,9 Finansieringsgrad 37,4 44,8 47,7 73,6 75,1 Øvrige nøgletal i %: Antal årselever i regnskabsåret Antal årselever i grundskolen pr. 5. september Antal elever i skolefritidsordning pr. 5. september Antal lærerårsværk 26,0 26,0 26,0 26,0 26,0 Antal årsværk øvrigt personale 10,0 10,0 10,0 10,0 9,0 Antal årsværk i alt 36,0 36,0 36,0 36,0 35,0 Heraf % andel på særlige vilkår (sociale klausuler) Årselever pr. lærerårsværk 15,5 15,4 15,1 14,9 14,9 Lærerlønomkostninger pr. årselev Øvrige lønomkostninger pr. årselev Lønomkostninger i alt pr. årselev Undervisningsomkostninger pr. årselev Administrationsomkostninger pr. årselev D. 1. januar tiltrådte skolens nye viceskoleleder Jarl Sabroe, der har vist sig som et værdifuldt tillæg til en ledelsesgruppen der efterfølgende er blevet godt samarbejdet. Fra årets begyndelse fyldte ombygningen af lokaler til fysik kun lidt, men som datoen for aflevering i uge 17 nærmede sig, stod det stadigt klarere, at det ikke kunne lade sig gøre at blive færdig til tiden. Det var levering og opsætning af inventar, der var store problemer med og på trods af forsikringer om det modsatte, så skete der ikke rigtigt noget, så vi kunne først tage lokalet i brug efter efterårsferien. Noget af en streg i regningen, men med et godt resultat; det er blevet et flot og velfungerende fysiklokale med moderne sikkerhed og god plads. Økonomien i byggeriet gav et mindre forbrug end ventet, så det var tilfredsstillende. Ådalens Privatskole S/I Intern årsrapport for\n9 Ledelsesberetning Skolen økonomi har været genstand for opmærksomhed, da der i en overgangsperiode er mange usikkerhedsfaktorer med både plusser og minusser. Centralt i disse overvejelser har bla. være elevtal og udgifter til bygninger. Der er et fortsat fald i det statslige tilskud til frie skoler, og for at der fortsat kunne være råd til at fastholde Ådalens kvaliteter, blev det besluttet at sætte elevtallet op til 21 i hver klasse. Det foregik løbende i første halvår og bortset fra, at der altid er lidt udskiftning og vi lukkede tilgangen til 9.årgang kort efter sommerferien, blev der næsten fyldt op. Den seneste beslutning på området betyder, at der p. t. er ved at blive indskrevet endnu en elev, så elevtallet er på 22 i hver klasse. Det er grænsen for hvad vores lokaler skønnes at kunne bære. Vores bygninger trænger fortsat til opmærksomhed, da der hist og her er noget nedslidning. Et godt eksempel er vores gasfyr, der er af ældre dato. Vi har været nødt til at skifte et par af dem akut, så der med sikkerhed er varme i lokalerne. Hele vores it infrastruktur er blevet gået efter og nu er der skifte kabler m. v., så det skulle kunne køre sikkert, hvilket er en forudsætning for, at vi kan få glæde af de seneste beslutninger om at udskifte de interaktive tavler med interaktive projektorer. Et arbejde der blev påbegyndt i slutningen af 2014 og som i skrivende stund er næsten til ende. Der er etableret flere printermuligheder og for 2015 skal der udbygges med ipads til de yngste elever og computere til de ældste. Overordnet økonomi regnskabsanalyse 2013 opgjort pr. elev. Sammenligning Ådalens Privatskole Indtægter Undervisnings omkostninger Ejendom Administration Driftsresultat Årets resultat Ovenstående afspejler, at der er foretaget en del investeringer i ejendom og at der er et relativt stort forbrug til undervisning i sammenligning med tilsvarende skoler. Generelt om økonomien i 2014 skal det specielt bemærkes, at der er sket et betydeligt skred i den udbetalte løn i forhold til den budgetterede, hvilket naturligvis ikke er acceptabelt, hvorfor det dels skal afklares hvordan der kan være et sådant skred, dels sikres rutiner så det ikke forekommer igen. Sfo -Klub 2014 blev på mange måder et anderledes år for SFO en. Et år med nye udfordringer og forandringer for såvel børn som medarbejdere. SFO ens åbningstider blev ændret ift. året før, da alle eleverne i indskolingen skulle have flere Ådalens Privatskole S/I Intern årsrapport for\n10 Ledelsesberetning skoletimer. SFO en åbnede derfor først kl , hvilket betød at der var kortere tid til at være sammen med børnene om eftermiddagen. Til gengæld blev pædagogerne præsenteret for faglig fordybelse som en del af deres nye arbejdsopgaver i skolen. Derudover har der været et øget fokus på samarbejdet mellem pædagoger og lærere. Et samarbejde som vi efterhånden har øvet os så meget i, at vi er blevet ret gode og ikke mindst ret glade for det. Der er dog stadig plads til udvikling og det vil der også komme i næste skoleår. På medarbejdersiden har vi skruet op for det faglige niveau ved at opgradere 2 medhjælperstillinger til uddannede pædagoger. Det skulle meget gerne betyde, at vi bliver endnu bedre til at tilbyde børnene sjove, spændende og lærerige aktiviteter om eftermiddagen. Sfoens store ønske om en klub, blev i foråret præsenteret for bestyrelsen. Et værested hvor venskaber på tværs af klassetrin og spor kunne dyrkes et sted hvor man igennem sociale sammenhænge og aktiviteter, kunne lære noget om demokratisk medindflydelse og medansvar, samtidig med at have det sjovt - var noget vi rigtig gerne ville kunne tilbyde sfoens ældste børn. Så glæden var stor, da bestyrelsen efterfølgende nikkede ja, og vi ved årets skolestart med stolthed kunne byde velkommen til 4 og 5 klasse i Ådalens allerførste klub. Med 63 tilmeldte børn tog vi hul på vores allerførste sæson, som man nok må sige har været en stor succes. Klubben første år har budt på en bred vifte af forskellige eftermiddagsaktiviteter, udflugter, aften arrangementer og koloni ture til hhv. Lalandia og Vilde vulkaner der for de store børn er blevet udvidet med en ekstra dag. Adfærd Kontakt & Trivsel Formålet med AKT arbejdet er at opkvalificere indsatsen omkring problemstillinger inden for adfærd, kontakt og trivsel. Vores fokus er på interaktionen mellem elev og omgivelser. Vi arbejder omkring barnet og ikke på barnet med afsæt i en konsultativ metode ved en ligeværdig og udviklingsstøttende dialog. Vi begyndte med en gruppe bestående af 2 ledelsesrepræsentanter og 4 medarbejdere, 2 lærere og 2 pædagoger. I løbet af året er vi dog blevet opmærksomme på, at gruppen er for stor ift. opgaven og derfor er der nu valgt 1 lærer og 1 pædagog, som begge kommer på et længerevarende grundkursus henover efteråret De 2 medarbejdere får herved viden og færdigheder i at varetage forebyggende og indgribende AKT-vejledning, og de får kompetencer til at vejlede elever, klasser og kolleger i forhold til læring, kontakt og trivsel. I indeværende skoleår er der brugt ressourcer i både 0-1.kl.huset og i 2-3.kl-huset på at observere og intervenere ift. problematikker omkring børn med særlige udfordringer. Skolereform Skolereformen har vi på Ådalens Privatskole valgt at lægge os op ad i forhold til tidlig sprogstart i tysk, engelsk havde vi i forvejen fra børnehaveklassen, så vi begynder med tysk allerede i fjerde klasse. Undervisernes teamsamarbejde er blevet lagt i lidt fastere rammer og med et tydeligere indhold, hvilket Ådalens Privatskole S/I Intern årsrapport for\n11 Ledelsesberetning der er gode tilbagemeldinger på. Fra august 2014 har vi arbejdet med faglig fordybelse og i løbet af året er der blevet afholdt et par møder hvor form og indhold er blevet evalueret. Vi ser faglig fordybelse som et pædagogisk frirum, hvor den enkelte lærer eller et team dels kan eksperimentere lidt med indhold og form, dels som en mulighed for at lade eleverne bruge ekstra tid til at komme dybere ind i et emne eller tema. For det kommende skoleår skal der yderligere tilføres mere struktur, så faglig fordybelse bliver forankret i de enkelte huse. Fra vores evaluering er det klart, at der er meget store forskelle mellem hvad der foregår på de forskellige årgange. Til dels er det begrundet i, at det for de yngste er mere nødvendigt at arbejdet med at indlære er noget, der i høj grad foregår med hænderne, og for de ældste ofte er mere indadrettede processer. Arbejdstiden er blevet reguleret på vores område med lov 409, men da vi selv kan forholde os til i hvilket omfang vi vil følge dele af loven, har vi på Ådalens Privatskole besluttet at indgå en lokalaftale uden fuldt tilstedevær, så lærerne fortsat kan forberede sig hjemme. Skolens faglige niveau er fortsat vigtigt, hvorfor vi er i færd med at uddanne to matematikvejledere, der skal være med til at fastlægge skolens arbejde med test for matematik og i øvrigt løfte den pædagogiske tænkning på området. Skolen har i regnskabsåret 2014 på særlige vilkår som nævnt i "Bekendtgørelse om sociale klausuler som betingelse for modtagelse af statstilskud på selvejende uddannelsesinstitutioner" haft: 1 ansat fleksjobber som kontorassistent 1 ansat fleksjobber som pædagog i SFO en 1 ansat fleksjobber som teknisk servicemedarbejder Derudover har skolen haft personer i virksomhedspraktik m. v. Skolen har ingen økonomisk forbindelse med andre institutioner, der modtager offentligt tilskud. Der er ikke indtruffet forhold af betydning for skolen efter regnskabs afslutning Ådalens Privatskole S/I Intern årsrapport for\n12 Anvendt regnskabspraksis Generelt Regnskabet for Ådalens Privatskole er udarbejdet efter årsregnskabslovens bestemmelser for regnskabsklasse B-virksomheder med de fragivelser som fremgår af regnskabsbekendtgørelsen for frie skoler Den anvendte regnskabspraksis, der er uændret i forhold til forrige år, er i hovedtræk følgende: Periodisering Udgifter og indtægter er henført til det regnskabsår de vedrører uden hensyn til betalingstidspunktet. Udgifterne er således medtaget i det år, hvor ydelsen modtages eller arbejdet præsteres. Indtægterne er henført til det år, hvori retten erhverves eller optjenes. Balancen Anlægsaktiver Materielle anlægsaktiver er værdiansat til anskaffelsessum ned fradrag af akkumulerede af- og nedskrivninger. Nedskrivninger foretages i de tilfælde, hvor forventningerne har ændret sig negativt, og ændringerne er mere end uvæsentlige, og ikke kan antages at være forbigående. Opskrivninger foretages, når værdien har ændret sig positivt i forhold til bogført værdi, og ændringen ikke er uvæsentlig, og ikke kan antages at være forbigående. Eventuelle opskrivninger opføres under egenkapitalen. Der foretages lineære afskrivninger baseret på følgende vurdering af aktivernes forventede brugstider: Bygninger Driftsmateriel og inventar 20 år 3-5 år Aktiver med en kostpris på under pr. enhed indregnes i anskaffelsesåret som omkostninger i resultatopgørelsen. Tilgodehavender Tilgodehavender måles til amortiseret kostpris, hvilket sædvanligvis svarer til nominel værdi. Der nedskrives til nettorealisationsværdien med henblik på at imødegå forventede tab. Afledte finansielle instrumenter Ændringer i dagsværdien af afledte finansielle instrumenter, der er klassificeret som og opfylder betingelserne for sikring af fremtidige pengestrømme, indregnes i tilgodehavender eller gæld og egenkapital. Priotetsgæld Priotetsgæld er målt til armortiseret kostpris, der svarer til lånets restgæld. Ådalens Privatskole S/I Intern årsrapport for\n13 Resultatopgørelse 1. januar december Note 1 Statstilskud Skolepenge Andre indtægter INDTÆGTER Lønomkostninger, undervisning Andre omkostninger, undervisning Andre omkostninger, SFO UNDERVISNING Lønomkostninger, ejendomsdrift Andre omkostninger, ejendomsdrift EJENDOMSDRIFT Lønomkostninger, administration Andre omkostninger, administration mv ADMINISTRATION OMKOSTNINGER VEDRØRENDE DRIFT I ALT DRIFTSRESULTAT Renetindtægter m.v Renetudgifter m.v Årets resultat Ådalens Privatskole S/I Intern årsrapport for\n14 Balance 31. december Aktiver Note Anlægsaktiver 13 Grunde og bygninger Legeplads Undervisning Administration Materielle anlægsaktiver i alt Anlægsaktiver i alt Omsætningsaktiver 14 Tilgodehavender fra salg og tjenesteydelser Periodeafgrænsningsposter Tilgodehavender i alt Likvide beholdninger Omsætningsaktiver i alt Aktiver i alt Ådalens Privatskole S/I Intern årsrapport for\n15 Balance 31. december Passiver Note Egenkapital Saldo pr. 1. januar Andre henlæggelser Urealiseret tab vedr. sikringstransaktioner Overført resultat Egenkapital i alt Gældsforpligtelser 18 Kreditforeningslån Langfristede gældsforpligtelser i alt Kortfristet del af langfristet gæld Markedsværdi renteswap Anden kortfristet gæld Periodeafgrænsningsposter Kortfristede gældsforpligtelser i alt Gældsforpligtelser i alt Passiver i alt Andre forpligtelser Ådalens Privatskole S/I Intern årsrapport for\n16 Pengestrømsopgørelse 1. januar december Årets resultat Afskrivninger Ændring i tilgodehavender Ændring af leverandørgæld og anden gæld Pengestrømme fra driftsaktivitet Køb af materielle anlægsaktiver Salg af materielle anlægsaktiver Pengestrømme fra investeringsaktivitet Afdrag på langfristet gæld Pengestrømme fra finansieringsaktivitet Ændring i likvider Likvider 1. januar Likvider 31. december Likvider Likvide beholdninger Likvider 31. december Ådalens Privatskole S/I Intern årsrapport for\n17 Noter Statstilskud Generalt driftstilskud 0 0 Grundtilskud Fælles udgiftstilskud Undervisningstilskud Bygningstilskud Tilskud til skolefritidsordning Tilskud til alvorligt syge børn tilskud til inklusion Dispositionsbegrænsning Tilskud støtteundervisning Skolepenge Skolepenge Fripladstilskud Ydede moderationer Indtægtsførte deposita 0 0 Kommunalt tilskud, skolefritidsforening 0 0 Forældrebetaling, skolefritidsordning Fripladstilskud Klub Kommunalt tilskud, skolefritidsforening 0 0 Rest vedrørende tidligere år Ådalens Privatskole S/I Intern årsrapport for\n18 Noter Andre indtægter Erstatning 0 0 Lejeindtægter Ventelistegebyr Kassedifference 0 0 Bonus Ådalens Privatskole S/I Intern årsrapport for\n19 Noter Lønomkostninger, undervisning Løn til leder, lærere og børnehaveklasseleder Lønrefusion Pensionsindbetaling, Lærernes Pension ATP AER-bidrag Vikarløn Flekslønspulje Hensat til erstatningsundervisning Regulering af feriepengeforpligtelse Tilskud til vikarpulje Løn skolefritidsordning Løn Lønrefusion Pension ATP Vikarløn Flekslønspulje ATP Regulering af feriepengeforpligtelse Ådalens Privatskole S/I Intern årsrapport for\n20 Noter Andre omkostninger, undervisning Undervisningsmaterialer Fotokopiering m.v Bøger til elever og bibliotek 0 0 Anskaffelse og vedl. af inventar og udstyr Møder og arrangementer Lejrskoler og ekskursioner Prøveudgifter Personaleuddannelse Tjenesterejser Tilsynsførende Afskrivninger Andre omkostninger, SFO Materialer Mad og drikkevarer Anskaffelse og vedl. af inventar og udstyr Ekskurtioner og transportudgifter Personale SFO Personaleuddannelse Småankaffelser Klub, etablering Afsrivninger Ådalens Privatskole S/I Intern årsrapport for\n21 Noter Lønomkostninger, ejendomsdrift Pedel inkl. ATP Pedel inkl. ATP, SFO Refusion flexjob Rengøring inkl. ATP Rengøring inkl. ATP, SFO Regulering af feriepengeforpligtelse Regulering af feriepengeforpligtelse, SFO Ådalens Privatskole S/I Intern årsrapport for\n22 Noter Andre omkostninger, ejendomsdrift Ejendomsforsikringer Vedligeholdelse Afskrivninger vedrørende ejendomsdrift Lejeomkostninger Gas, el og vand Rengøringsartikler og renovation Lønomkostninger, administration Løn inkl. ATP m.v Lønrefusion Barselsbidrag Regulering af feriepengeforpligtelse Ådalens Privatskole S/I Intern årsrapport for\n23 Noter Andre omkostninger, administration mv. Kontorartikler, porto og telefon m.v Tab på debitorer Befordring mellem skole og hjem Markedsførring Kontorinventar, vedligeholdelse 0 0 Kontorinventar, anskaffelse Revision Vikarkassebidrag Regnskabsmæssig assistance Edb-service (multidata) Kursus bestyrelsen Personaleudgifter Tyveriforsikring Forsikringer Konsulenthonorar Foreningen for privatskoler Advokat Afskrivninger Kontigenter og abonnementer Vikarkassebidrag Ådalens Privatskole S/I Intern årsrapport for\n24 Noter Renetindtægter m.v. Likvide midler Obligationer Renetudgifter m.v. Prioritetsrenter Kurstab obligationer 0 0 Feriekonto m.v Anlægsoversigt, skole Grunde og bygninger Legeplads Undervisning Administration Kostpris 1. januar Tilgang Afgang Kostpris 31. december Af- og nedskrivninger 1. januar Årets af- og nedskrivninger Af- og nedskrivninger 31. december Regnskabsmæssig værdi 31. december Ejendomsvurdering 1. oktober Ådalens Privatskole S/I Intern årsrapport for\n25 Noter 31/ / Tilgodehavender fra salg og tjenesteydelser Vikartilskud Lønrefusion Skolepenge Hensat til tab Andre tilgodehavender Periodeafgrænsningsposter Omkostninger Renter værdipapirer m.v Ådalens Privatskole S/I Intern årsrapport for\n26 Noter 31/ / Likvide beholdninger Kasse Erhvervsgiro 0 0 Erhvervskonto Aftalekonto Andre henlæggelser Saldo den 1. januar Kreditforeningslån Lån med sikkerhed i skolens ejendomme Heraf forfalder inden for 1 år Andel af gæld, der forfalder efter 5 år Ådalens Privatskole S/I Intern årsrapport for\n27 Noter 31/ / Markedsværdi renteswap Saldo den 1. januar Årets regulering Anden kortfristet gæld Kassekredit (max ) 0 0 Forudbetalinger Feriekonto Social bidrag Pension Hensat til erstatningsundervisning (lockout) Ferieforpligtelse Anden gæld Periodeafgrænsningsposter Statstilskud Skolepenge, inkl. depositum Fripladstilskud og befordringstilskud Søskenderabat 0 0 Kompetencefonden Andre forpligtelser Som sikkerhed for alt mellemværende med Sydbank er tinglyst et ejerpantebrev i ejendommen på Skolen har indgået leasingaftaler om leasing af kontorudstyr. Forpligtelsen løber i 60 måneder og udgår pr. 31. december Ådalens Privatskole S/I Intern årsrapport for\n28 Noter Beregning af egendækning, jf. 6 stk. 1 i tilskudsbekendtgørelse for friskoler og private grundskoler m.v. og 7 i tilskudsbekendtgørelsen for private gymnasieskoler m.v Skolepenge, netto (note 2) Tilskud til nedbringelse af skolepenge (note 2) (37.900) Andre indtæger (note 3) Renteindtægter m.v. i alt (10.117) Årselever i alt 403 Egendækning pr. årselev Ådalens Privatskole S/I Intern årsrapport for\nÅdalens Privatskole S/I Skovvej 15-19 2635 Ishøj. Årsrapport for 2013. (32. regnskabsår)\nÅdalens Privatskole S/I Skovvej 15-19 2635 Ishøj Årsrapport for 2013 (32. regnskabsår) Skolekode 183.008 Indholdsfortegnelse Side Generelle oplysninger om skolen 1-2 Ledelsespåtegning og tro og love erklæring


Undersøgelse: Triatleter bør være bedre til at disponere over deres kræfter\nEn ny omfattende undersøgelse af 2.363 triatleter og mere end 40.000 tider foretaget 25. august 2014 afslører hvordan kun de færeste formår at disponere korrekt over deres kræfter på IRONMAN distancen. Den gennemsnitlige atlet blivet 29,4% langsommere i løbet af det afsluttende marathonløb.\nDet er utroligt at der i en sport som triatlon, som er præget af udstyrsnørder, findes klare tendenser på at atleter ikke kan finde ud af noget så basalt som at disponere deres løb. Til KMD IRONMAN COPENHAGEN er tendensen tydelig. Løberne løber langsommere og langsommere for hver kilometer de kommer ud på på marathonløbet. Det koster dyrt i sidste ende.\nDer er flere årsager til, hvorfor mange har svært ved at performe på sammeniveau på løbedelen på en ironman, som de gør på svømme og cykeldelen.\nDe primære årsager er;\n- Pacing. Man kører for hårdt på cykeldelen.\n- Energiindtag og væskeindtag. Man har ikke planlagt sit væske og energiindtag ordentligt. Det betyder, at man "løber tør" for energi, og derfor må sætte tempoet ned.\n- Ikke ordentlig forberedelse. Dette er nok den store forklaring. Ironman er en stor og lang udfordring, og der er mange ting man kan gøre forkert i forberedelserne og under stævnet. –Aleksandar Sørensen-Markovic, OOB Coaching\nResultater fra den omfattende undesøgelse\nDen gennemsnitlige IRONMAN\nDen gennemsnitlige atlet starter ud med en hastighed på 5:12 minutter per kilometer på de første 2,1 kilometer. Fra 34,3 km til 37,9 km er hastigheden blevet hele 29,4% langsommere, nemlig 6:44 minutter per kilometer. Det koster på sluttiden, da løbet bliver mindre økonomisk. Om du dyrker løb, duathlon eller triatlon, så vil det alt andet lige være bedst at løbe ved den højest mulige gennemsnitlige belastning hele vejen.\nGrafen nedenfor illustrerer hastigheden fordelt på 17 forskellige check points. Mønsteret er tydeligt. Ingen kan disponere over deres kræfter i og med at hastigheden bliver langsommere og langsommere for hver kilometer der går.\nTil selve løbet blev der løbet en rundstrækning på 10,3 kilometer. Anden omgang blev løbet i gennemsnit 8% langsommere end første omgang. Tredje omgang blev løbet hele 16% langsommere end første omgang. Fjerde omgang blev desuden 20% langsommere end første omgang. Nedenstående graf illustrerer den procentuelle forringelse som de forskellige grupper af løbere oplevede undervej. “Sub” er triatlonsportens benævnelse for at man er kommet under den angivne tid. Sub 10 er således atleter, der kom under de magiske 10 timer.\nOverordnet set blev anden del af marathonet løbet 14% langsommere end første del af marathonet.\nEliten kan ikke lære os meget\nSelv eliten fumler rundt i hastighederne. Ser man på top 10 bedste triatleter ved IRONMAN CPH er det indlysende at disse performer væsentlig mere jævnt end resten af triatleterne, dog endnu ikke optimalt. Top 10 løb anden del af marathonet hele 10% langsommere end første del. Der er endnu plads til forbedringer. Det ses dog tydeligt af figuren nedenfor hvordan eliten er væsentlig bedre til at løbe jævne tider. Den er særlig gal med de langsomste deltagere, der går helt kold på anden del af marathonet.\nVinderen af KMD IRONMAN COPENHAGEN fik heller ikke disponeret helt korrekt. Til iloebesko udtaler han:\n. –Henrik Hyldelund, Vinder af KMD IRONMAN COPENHAGEN\nDe første 2 km går helt galt\nTriatleterne gribes uden tvivl af den enorme opbakning de estimerede 200.000 tilskuere bidrog med. Desværre får det bagslag senere. Top 100 gennemførte de første 2,1 km i et tempo 11% hurtigere end deres gennemsnitlige hastighed på marathonløbet. Det giver bagslag. Tendensen var ens over hele linjen.\nBegynderne har en eminent slutspurt\nEn af undersøgelsens store overraskelser var hvordan de sidste 700m blev løbet med en væsentlig højere hastighed end de forgange kilometer. Noget tyder på at publikums begejstring har meget at sige. I hvert fald løb den gennemsnitlige triatlet de sidste 700m 6% hurtigere end de seneste 10 forgange kilometer. Det var særligt triatleter, der gennemførste den samlede IRONMAN mellem 11 timer og 15 timer, som skruede ekstra op for slutspurten viser tallene fra undersøgelsen. Figuren nedenfor viser antal kilometer ud ad x-aksen og hastigheden op ad y-aksen. Bemærk hvordan den gennemsnitlige atlet bliver væsentlig hurtigere på de sidste kilometer.\nDu kan nedenfor downloade den omfattende undersøgelse.\nDer er copyright på al data og information – du må ikke dele eller rette data uden iloebesko.dk’s samtykke.\nDu kan her hente grafer (ZIP-komprimeret fil) i forbindelse med undersøgelsen\nDownload undersøgelse (EXCEL)\nHvad kan man gøre for at lave en bedre IRONMAN?\n1) Vær realistisk omkring din pacing. Husk: ligger du roligt ud første 90 km på cyklen, så har du stadig 90 km cykling og 42.2 km løb til at brænde energien af.2) Hav en klar plan for din pacing. Øv dig i træningen i det intensitetesniveau du vil svømme, cykle og løbe i.3) Øv dit væske og energiindtag, så du føler dig 100% klar på dette punkt.4) Vær afklaret med din målsætning. Når du bliver presset og træt, vil de negative tanker komme. Tanker som: "Hvorfor gør jeg det her" eller "Jeg kan lige gå 2 km" etc. vil komme. Hvis du har indøvet svarene på disse negative tanker, så vil du kunne vinde den mentale kamp mod dig selv, og det er, i min mening, en af de allermest fascinerede ting i ironman / udholdenhedssport. –Aleksandar Sørensen-Markovic, OOB Coaching\nUndersøgelsen er baseret på 2.363 athleter til KMD IRONMAN COPENHAGEN, som løb af stablen 24. august 2014.\nUndersøgelsen inkluderer mere end 40.000 tider på den afsluttende marathon.\nOOB Coaching, som er medvirkende har specialiseret sig i, at forberede motionister i udholdenhedssport fra begynder til eliteniveau. Deres tilgang til træning kan kort beskrives som: træn mindre, perform bedre.\niloebesko.dk er et løbesite med særlig interesse for den videnskabelige tilgang til løb. iloebesko.dk drives af Jens Jakob, som er tidligere konkurrenceløber. Siden primære formål er at lave verdens mest dybdegående analyser og test af løbesko. Du kan her læse Nike Anmeldelser, Asics løbesko tests eller udforske Adidas sortment af løbesko.\nForsideUndersøgelse: Triatleter bør være bedre til at disponere over deres kræfter


Lakse-skriblerier før den nye sæson\nSnart starter den nye sæson, spændende bliver det at se hvad vores vnadløb bridrager med af Laks\nKortlægning og opmålingØkosystemerFiskeri og fiskebestandeFisk og skaldyr\nDTU Aquas undersøgelse viser, at den totale opgang af laks til Skjern Å var 3.434 i 2016. Det er flere end i 2013, men færre end i 2011. En stor del af laksene kommer fortsat fra udsætninger.\nDTU Aqua undersøger hvert år gydebestanden af laks i udvalgte vandløb. I 2016 blev Skjern Å- og Varde Å-systemet undersøgt. Her præsenteres resultaterne fra undersøgelsen i Skjern Å.\nUndersøgelsen foregik ved, at DTU Aqua elfiskede i hovedløbet af Skjern Å fra Rind Å og nedstrøms samt i Omme Å. Der blev i alt PIT-mærket 373 laks mellem 1. og 4. november 2016. Der blev elfisket igen (efter moderfisk) fra den 28. november til 10. december 2016 i hovedløbet fra Rind Å og nedstrøms, samt i Vorgod Å, Rind Å, Holtum Å og Omme Å. Her blev der fanget 367 laks, hvoraf de 43 var PIT-mærkede. Laksene var mellem 50 og 121 cm.\nDen totale opgang af laks til Skjern Å estimeres på den baggrund til 3.434 laks, inklusive 306 hjemtagne laks fra fiskesæsonen 2016. Estimatet er lavere end i 2011, men højere end i 2013.\nDet er bemærkelsesværdigt, at andelen af udsatte fisk i Skjern Å er fordoblet i 2016-undersøgelsen sammenlignet med 2013. Fra 2010 er alle udsatte ½-års fisk i Skjern Å blevet finneklippede, og fra 2011 er både ½- og 1-års blevet klippede. Dermed kan der nu skelnes mellem udsatte og vilde laks.\nNæsten halvdelen af laksene, som blev fanget i undersøgelsen, stammer fra udsætninger. Det er et tegn på, at Skjern Å-systemet endnu langtfra opfylder sit potentiale, hvad angår produktion af vilde smolt.\nKønsfordelingen ser overraskende nok ud til at variere en del fra år til år, både i Skjern og Varde Å og det vil blive analyseret nærmere fra alle åerne og de forskellige år.\nEn del laks med skader\nEn del af laksene i undersøgelsen i Skjern A havde sælbid (16 stk.), garnskader (6) og halebid (23 stk.), og der var nogle (21 stk.) med såkaldte springskader, dvs. skader, som stammer fra laksens spring ind i en opstemning, som den forsøger at passere. Desuden blev der registreret 20 fisk med skader, der formentlig stammer fra krogning ved lystfiskeri.\nÅr (N=antal fisk fanget)\nAndel, som er fra udsætning (%)\n2011 (N = 384)\n4.176 (2.381 - 5.271)\n2013 (N = 398)\n2.477 (1.494 - 3.560)\n2016 (N = 697)\n3.434 (3.017 - 3.851)\nResultater af DTU Aquas undersøgelser af gydebestanden af laks i Skjern Å-systemet i 2011, 2013 og 2016.\n1 Parentesen viser det interval, som det ”rigtige” tal med 95 % sandsynlighed ligger inden for.\nAf Niels Jepsen, DTU Aqua. Institut for Akvatiske Ressoucer, foto: Nils Folmer Jørgensen\nDTU Aquas seneste undersøgelse viser, at den totale opgang af laks til Varde Å-systemet var 3.389 laks i 2016. Det er en stor stigning i forhold til tidligere, men mange af laksene kommer fra udsætninger og ikke fra den vilde bestand.\nDTU Aqua undersøger hvert år gydebestanden af laks i udvalgte vandløb. I 2016 blev Varde Å- og Skjern Å-systemet undersøgt. Her præsenteres resultater fra undersøgelsen i Varde Å.\nUndersøgelsen foregik ved, at der blev elfisket i hovedløbet af åen den 13. og 14. oktober 2016, hvor 412 laks blev PIT-mærkede så bestanden kunne beregnes efter en ny undersøgelse i november. Den 29. - 30. november 2016 blev den samme strækning gennemfisket igen, og her blev fanget i alt 562 laks. Af disse var 71 PIT-mærkede fra fiskeriet i oktober. Af de i alt 903 laks fra oktober og november var 345 hanner og 558 hunner. Laksene var mellem 49 cm og 111 cm.\nDen totale opgang af laks til Varde Å estimeres på den baggrund til 3.389 laks. Heri er indregnet de 146 hjemtagne laks fra sæsonen. Estimatet er ret præcist, idet der er 95 % sandsynlighed for, at det ”rigtige” tal ligger mellem 3.066 og 3.712 laks.\nTallene viser, at lakseopgangen i Varde Å er steget i takt med habitatforbedringer og fjernelse af opstemninger, så bestanden i dag er omkring fire gange større end i 2012 og cirka dobbelt så stor som i 2014.\nVarde Å har potentiale til at producere flere laks\nSiden 2012 er alle ½-års laks, som er udsat i Varde Å, blevet finne-klippet, og fra 2013 er også 1-års fiskene. Derfor kan man kende de udsatte laks fra vildfiskene.\nVed undersøgelsen i oktober og november manglede ca. 65 % af de undersøgte laks fedtfinnen og stammede dermed fra udsætninger. Tallene viser således den reelle fordeling mellem vilde og udsatte fisk for de laks, som har været et-to år i havet, også kaldet 1 og 2 SW laks.\nKonklusionen er, at bestanden bestod af 35 % vildlaks, som ikke stammer fra udsætning. Det betyder, at produktionspotentialet for vandsystemet ikke er udnyttet endnu.\nEn del sygdom og skader\n24 ud af de 412 PIT-mærkede laks i oktober havde svamp eller skader/sår. Det kan skyldes forskellige ting, men skadernes udseende tyder på, at sælbid og monofilgarn er de mest sandsynlige årsager. Under fiskeriet efter moderfisk i november 2016 var der også mange laks, som var angrebet af svamp, og en del havde hovedskader.\nOversigt over resultaterne af DTU Aquas undersøgelser af gydebestanden af laks i Varde Å-systemet i 2012, 2014 og 2016.\n2012 (N = 384)\n1.007 (803 - 1.183)\n2014 (N = 459)\n1.709 (1.413 - 1.779)\n2016 (N = 903)\n3.389 (3.066 - 3.712)\nAf Niels Jepsen, DTU Aqua. Institut for Akvatiske Ressoucer. Foto: Nils Folmer Jørgensen\nKILDE Fiskepleje.dk og DTU


Indre London, London, grevskab, Ydre London, Themsen, Battersea-skjoldet, Marine Support Unit, Roning under sommer-OL 1908, Thames Barrier, Thames Valley\nDet indre London er navnet på de 12 distrikter i Greater London, som udgør London city. 1965 udgjorde det område, county of London. Med undtagelse af North Woolwich, som blev overfort til Newham og dermed tilhorer ydre London. Udtrykket er anvend ...\nFor alternative betydninger, se London flertydig. Se også artikler, som begynder med London County of London blev en administrativ og ceremonielt amt fra 1888 til 1965. Det var mod Middlesex i nord og vest, Essex i nordost, Kent i det sydøstlige ...\nYdre London er navnet på den del af Greater London, der er beliggende uden for den gamle London town, London. De tyve bydele i det ydre London blev stiftet i London i 1965, og rengøring tidligere til andre amter. Med undtagelse af North Woolwich, ...\nThemsen er en flod i den sydlige del af England, som strækker sig gennem London. Floden krydses af mange broer, såsom Tower Bridge. Vandet er forholdsvis friske fra London og ind i landet, men fra London til havet brakvandet mere og mere salt. En ...\nBattersea-skjoldet er et skjold fra slutningen af jernalderen i keltisk stil, der blev fundet i Themsen i 1857, under udgravningerne til den bro, som gik forud for den nuværende Chelsea-Broen. Skjoldet er udført i bronze, som har siddet på en træ ...\nMarine soklen, tidligere kaldet Marine Politi er en britisk politi, der er oprettet i Wapping i London 1798, og siden 1899 har været en enhed under Metropolitan Police Service. Den kraft, der var en skabelon for udviklingen af landets politistyrk ...\nRoning under sommer-OL 1908\nRoning var på det olympiske program for tredje gang i 1908 London. Der blev konkurreret i fire rodiscipliner – én færre end ved legene i St. Louis fire år tidligere. Otte nationer var repræsenteret, Norge og Ungarn blev for første gang. Roningen ...\nThames Barrier er en struktur, der har til formål at regulere vandstanden i floden Themsen, i Woolwich i London. Det er verdens næststorste løsøre dam efter Oosterscheldekering i Holland. Byggeriet begyndte i 1974, og den barriere, der blev genne ...\nThames Valley er en generel betegnelse for området i England som Thames-floden, der løber gennem, men bruges også mere specifikt for en region i Berkshire, Buckinghamshire og Oxfordshire. Området begyndte at blive et velkendt turistmål efter bogs ...\nThemsensværdet er en sax, som er et enægget sværd eller kniv fra 800-nummer, der findes i 1857 i Themsen på Battersea, London, England. På Themsensværdet er de frisiske eller anglo-saksiske futhark med 28 tegn -- for evigt. Indskriften er kun kom ...\nWaterloo hjelm er en forromersk celtic ceremnoiel hornhjelm udført i bronze med optrykdekorationer i La tène-stil. Det er dateret til ca. 150-50 f.Kr. og blev fundet i 1868 i Themsen ved Waterloo Bridge i London, England. Hjelmen er udstillet på ...\nLondon er en af verdens forende destinationer for turister, og byen er hjemsted for en række berømte turistattraktioner. London trak på mindst 15.3 millioner besøgende i 2011, hvilket gør byen til et af verdens mest besøgte, når det kommer til in ...\nBedford-Stuyvesant er et kvarter i den centrale del af Brooklyn i New York city. Navnet er en udvidelse af navnet på den område, Bedford til at omfatte det område af Stuyvesant Højder. "Stuyvesant" er fra Peter Stuyvesant, den sidste guvernor Nie ...\nFlushing er en bydel i den nordlige del af Queens, New York. Flushing blev grundlagt af hollænderne i 1645, som tidligere havde købt det område, der i 1639 af de oprindelige indianere i området. Byen er opkaldt efter den hollandske byen Vlissinge ...\nFor alternative betydninger, se Bridgeport. Se også artikler, som begynder med Bridgeport Bridgeport er en amerikansk by og stat Connecticut største med sine 144.229 indbyggere. Byen er inkluderet i New York hovedstadsområdet.\nHackensack er et u.s. by og administrative centrum i u.s. amt Bergen County i staten New Jersey. Byen har 43.010 indbyggere.\nFor alternative betydninger, se Hoboken flertydig. Se også artikler, som begynder med Hoboken Hoboken er en by i Hudson County, New Jersey. Byen er beliggende på Hudson-floden over Manhattan. Hoboken har 50.005 indbyggere og er en del af New York ...\nI Jersey City er en by i Hudson County, New Jersey, Usa. I Jersey City er 247.597 beboere, hvilket gør det til New Jerseys næststorste byen efter Newark. Byen er inkluderet i New York hovedstadsområdet.\nNewark er en by i USA, og staten New Jersey s største med har 277.140 indbyggere. Det er en industriby, 16 km vest for New York City. Byen ligger på den Atlantiske ocean ved mundingen af floden log i April-Floden og er en del af New York metropol ...\nFor alternative betydninger, se Stratford. Se også artikler, som begynder med Stratford Stratford er en by i Fairfield County, Connecticut i USA, med 50.300 indbyggere. William Samuel Johnson, politiker og en af Usa s "Fædrene," kom fra og dode i ...\nNuuk city Centre ligger i indre by i Gronlands hovedstad, Nuuk. Her finder du landets centrale administration og en række butikker og landets første shopping center, Nuuk Center. Nuup Bussiis busser, der forbinder byens centrum med alle andre kva ...\nFor alternative betydninger, se Nuussuaq flertydig. Se også artikler, som begynder med Nuussuaq Nuussuaq er en bydel i Nuuk, Gronlands kapital, Bydelen ligger i den nordlige del af Grønland og vest og sydvest for Nuuk Lufthavn.\nQernertunnguit er et kvarter i Nuuk, Gronlands kapital. Distrikt horer sammen med Quassussuup Tungaa og er beliggende i den nordvestlige del af byen, ud mod Godthåbsfjorden.\nQinngorput er en bydel i Nuuk, Gronlands kapital. Det kvarter er beliggende ost nordost af centrum og den sydlige del af lufthavnen, ca 5 km fra byens centrum. Navnet betyder "den base af vores fjord".\nQuassussuup Tungaa er et kvarter i Nuuk, Gronlands kapital. Sammen med Qernertunnguit det er beliggende i den nordvestlige del af byen, ud mod Godthåbsfjorden.\nRadiofjeldet er et kvarter i Nuuk, Gronlands kapital. Radiofjeldet er primært et boligområde med ca. 600 lejemål og er præget af hvide blokke, der er anført i 1972-77, blev det vurderet som saneringsmodent i 2009. Boligområdet består af blokke 11 ...\nKjerkeberget, er en ridge ligger i Nordmarka, på grænsen mellem Oslo og Lunner kommune. Åsen er beliggende i den nordlige del af så Stor Sandungen og sydlige del af åsene Branntjernhogda og Revshammeren. Kjerkeberget med sin 630.8 m det højeste p ...\nAker Brygge er et område, og et indkøbscenter i bydelen Frogner i Oslo, norge. Det er beliggende på den vestlige del af Pipervika, på det tidligere værftsområde, Akers Mekaniske Verksted, som blev nedlagt i 1982. For den workshop, der blev etable ...\nFjordbyen er et urban design i Oslo, hvor de bl.en. en stor del af landet, som i dag bruges som en port, skal frigores, og som anvendes til bolig -, fritids-og erhvervslivet, og som er beregnet til at åbne byen mod vandet. Mange af de oprindelige ...\nLambertseter er en forstad til Oslo. Det var den første satellitby, som blev bygget i Norge. Den første familie flyttede ind den 29. december 1950. OBOS startede sin udvikling i 1951.\nSjursoya er en halvo i Oslo. Det var oprindeligt et frakoblet o i den indre Oslofjord, men i 1920erne og 1930erne var øen som beskæftigelsesarbejde omstruktureret, således at det kan anvendes til havneformål. I dag er Sjursoya en central del af O ...\nToyen er en strog i Oslo, som er delvist beliggende i den Gamle Oslo og en del af Grünerlokka, mellem Sofienberg, Ola Narr, Fight, Grønland og Enerhaugen. Området er for det meste domineret af ældre bygårde og blokke. Toyenbekken, mellem den Bota ...\nVålerenga er en strog i Oslo. Det udgør en del af den Gamle Oslo. Vålerenga er beliggende mellem den indre by, Jordal, Ensjo, by i oslo og Lodalen. Vålerenga er afgrænset af Enebakkveien, main line, Gjovikbanen, Stromsveien, Osterdalsgata, Numeda ...\nOslo fjord er en fjord, der strækker sig fra Rådhuskajen i Oslo i syd til Langesund i Bamble kommune. Langesund ligger i højde af ca med Faerder fyret, og mange definere Oslofjordens begyndelsen på de to steder. Fjorden er således en 107 km lang ...\nBleikoya har en o i Oslo fjordbassin. Det er ud af Kongshavn, mellem Hovedoya og Sjursoya, og har sæsonåben færgerute fra Rådhusbrygge 4, ca 2 km væk. Bleikoya, der ejes af staten, administreres af Statsbygg og er reguleret til at friluftsområde. ...\nBreiangen er det marine område syd for, hvor Drammensfjorden resultere i Oslo-fjorden, ost Holmestrand og syd for Hurum i Vestfold og Telemark og Erling fylker, Norge, Den sydlige grænse er ved Horten. For det maritime område på op til ca. 100 me ...\nDrammensfjorden, som flyder ind i den vestlige side af den ydre del af Oslofjorden. Det strækker sig her fra det nordlige og nordvestover. Dybt i fjorden har Drammenselven sin l. Der er også byen af Drammen, som er opkaldt efter den fjord. Fjorde ...\nDyna fyr er et velkendt vartegn i Oslo havnemiljo og huser i dag et selskabslokale. Fyret er placeret mellem Bygdoy og Nakkholmen i den Indre Oslofjord, lige ud af Hukommelsen.\nEller tåge bell er en tågeklokke til advarsel for forsendelse, som er beliggende syd for Drobak på ostsiden af Oslo-fjorden. Klokketårnet er i træ og bygget i schweizerstil. Tårnet er i vid udstrækning bevaret, som det var, og som har både fyrhis ...\nFiltvet fyret er placeret i byen Filtvet på Hurumlandet på den vestlige side af Oslo-fjorden ved indlobet til Drobaksundet. Den gamle fyrbygning er i træ, og var tidligere lampe placeret i gavlen af huset og fyrstationen havde en tåge bell i et t ...\nFrogn er en kommune i Erling fylke, som ligger i regionen Follo i Norge. Frogn grænser Skrev i nord, Kongen af osten, og Vestby i syd. Kommunen består af de tidligere område Frogn og kobstaden Drobak, som blev sat sammen i 1962. Frogn omfatte fle ...\nFulehuk fyr, der er på at skære Fulehuk på den vestlige side af oslofjorden som det ostligste punkt i Notteroy kommune i Vestfold og Telemark fylke i Norge. Fyrlygten blev tændt 1. november 1821. I 1841, blev fyret den første i landet, med en tåg ...\nFaerder fyr er et fyrtårn, som ligger i midten af de tre oer, der udgør Tristein. Samt tilhorer Tjome kommune i Vestfold og Telemark. Fyret blev stobt i jern på Bærums verk. Det blev afsluttet i 1857 og projektering 47 meter over havets overflade ...\nIndtil Horten-Moss, også kendt som Bastofærgen, er en færgeforbindelse over Oslo fjord mellem Horten i Vestfold og Mos i Ostfold. Den linje, der drives af BastoFosen med færgerne Basto I, Basto II, Basto III, Basto IV, Basto V, Basto, VI Basto El ...\nGullholmen fyr eller Guldholmen fyr ligger på den lille o Gullholmen i Oslo-fjorden, i Mos, kommune, Erling fylke, Norge. I dag er fyret af en 8 meter høj glasfibertårn, foran den gamle fyrbygning. Fyret blev automatiseret i 1984 og tilhorer nu e ...\nHallangspollen er en cirka 3-3.5 kilometer lang, kan du besøge af den Indre Oslofjord, der går fra Drobaksundet af Gylteholmen, mod nordost, syd for landsbyen Hallangen i Frogn kommune, Erling fylke i Norge. Fjorden er delt i af halvoen Holmen og ...\nHeggholmen lighthouse er med på Heggholmen i den indre Oslofjord, ved hovedinnsejlingen til Oslo havn. Fyret er bygget som en hjornelygte i en træbygning. På taket af bygget et tårn, med en tåge bell og nautofon. Fyrbygningen som det er nu, er op ...\nHolmestrandfjorden er en lille fjord eller sund i Ytre Oslofjord mellem Holmestrand i Vestfold og Telemark, og øen Langoya. Ost og nord for Holmestrandfjorden er vandet Breiangen, og i det nordvestlige dias fjord i Sandebukta mod Selvik. Holmestr ...\nIndre Oslofjord er den del af Oslo fjorden, som ligger nord for det er omkring 1 km smalle Drobaksundet nord for Hurumlandet. Det er beliggende i Oslo og Erling fylker og strækker sig hele vejen til havnen foran Rådhuskajen i Oslo by. Indre Oslof ...\nInd til 1892 var der kun to fyrtårn i Oslo havn, Heggholmen i den såkaldte Skipslopet midten lob fra 1826 / 1876 og Dyna i den vestlige lob fra 1875. Skipslopet var fra gammel tid hovedindsejlingsruten til Oslo havn, men mod slutningen af 1800-ta ...\nVlerenga navigator Hoboken bofllesskab lejre grevskabet p engelsk Gullholmen raymarine software updates lejre tumor Bleikoya fly til nuuk Drammensfjorden gronland synonym Oslo nuussuaq Unit Nuussuaq hvor skal man bo i smland Fulehuk fyr projekter Fjordbyen vålerenga danelec ecdis vandkunsten projekter elle tågeklokke svin Dyna koge lgehndbogen


Kontroversiel dokumentar blev gamechanger for sort-hvid kæmpe | avisendanmark.dk\nI dag holdes omkring 57 spækhuggere i fangenskab verden over. Alligevel er der mange positive resultater i kampen mod at holde store havpattedyr fanget, mener World Animal Protection. Arkivfoto: Carina Heckscher/Ritzau Scanpix\nTruede dyr: Bådene er ikke udstyret med fiskesnøre eller net, for målet er hverken fisk eller krabber - men spækhuggere. På brutal vis skilles ungerne fra deres mødre og indfanges til et liv i forlystelsesparkers små bassiner - tvunget til at optræde for mennesker.\nI dag holdes omkring 57 spækhuggere i fangenskab. Alligevel er der mange positive resultater i kampen mod at holde hvalerne fanget, mener Jan Schmidt-Burbach, som er chef for World Animal Protections Wildlife Research internationalt.\n- Flere undersøgelser har vist, at de fleste mennesker i vestlige lande i dag ikke accepterer idéen om at holde spækhuggere i fangenskab, og en række lande har vedtaget lovgivning, der forbyder kommercielle anlæg til hvaler i fangenskab, siger han.\n- At holde hvaler som spækhuggere i fangenskab er umenneskeligt og fører til dyb lidelse for disse intelligente, meget sociale dyr, fortæller Jan Schmidt-Burbach.\nEn spækhuggerhan kan blive op til otte meter lang, veje det samme som en fuldvoksen elefant, svømme over 150 kilometer om dagen og nå en fart på op til 56 kilometer i timen. Så der er ikke noget at sige til, at et liv i et lille bassin begrænser dyrenes mulighed for at udfolde deres naturlige instinkter.\nI 2013 viste dokumentarfilmen "Blackfish" spækhuggeren Tilikums liv i en af parkerne, hvor hvalen dræbte to af sine trænere.\nNæsten alle USA’s, og en tredjedel af alle verdens spækhuggere i fangenskab, ejes af forlystelsesparken Sea World. I 2013 viste dokumentarfilmen "Blackfish" spækhuggeren Tilikums liv i en af parkerne, hvor hvalen dræbte to af sine trænere. Ifølge Jan Schmidt-Burbach var drabene og dokumentaren med til fuldstændig at ændre offentlighedens holdning til spækhuggere i fangenskab.\nEt år efter var Sea Worlds aktiekurs faldet 33 procent. Over halvdelen af amerikanerne var imod spækhuggere i fangenskab, og over 80 procent af briterne sagde, at de aldrig ville besøge et hval- eller delfinanlæg, fortæller Jan Schmidt-Burbach.\nKina går den anden vej\nI marts 2016 stoppede Sea World avl på spækhuggere, så deres nuværende spækhuggere bliver de sidste. Seks måneder efter blev avl på spækhuggere forbudt i Californien. Flere andre steder i verden er der også initiativer for at stoppe spækhuggere i fangenskab: Canada vedtog i 2019 en lov, der forbød fangst og avl af hvaler, delfiner og marsvin til underholdning, og Bruxelles forbød i 2021 fangenskab af hvaler, delfiner og andre havpattedyr.\nMange lande tillader dog stadig havpattedyr i fangenskab, og 3000 hvaler og delfiner lever stadig i zoologiske haver og akvarier. Og selv om Sea World har stoppet avlen, optræder deres 20 spækhuggere stadig for publikum.\nSelv om sympatien med hval- og delfinshow er faldet i USA og Europa, har Kina oplevet et boom i antallet af forlystelsesparker og har nu ifølge World Animal Protection mere end 80 parker i stil med Sea World.


En sang om et land et sted - Brian Mørk & Thor Frølich præsenterer\nEn sang om et land et sted\nDer bor nogle mennesker i dette land. De har lidt uopfindsomt opkaldt deres land efter dem selv. Landet hedder Vietnam, men har ved lejligheder heddet noget andet. Det skyldes ikke at vietnameserne er nogle vægelsindede starutter men, at andre nationer havde det med at lægge vejen forbi og insistere på at ville omdøbe stedet og vise hvordan de mente et land som dette skulle drives. Andre gange ville de bare skyde med geværer og gøre kål på træernes blade.\nEfter en lang dag med gudning, tager Buddah sig en velfortjent lur. Ovenpå Vietnam.\nVietnam udmærker sig ved, blandt andet, at være et land med ustyrligt mange knallerter. De er overalt – med eller uden mennesker ovenpå. Gamle knallerter og nye. Flest gamle. De suser afsted, som var der ingen færdselsregler. I Vietnam har de ikke færdselsregler. Lysregulerede kryds, som koncept, er heller ikke rigtigt slået igennem. Højlydt dytten, derimod, praktiseres lystigt. Fra primært at miste livet i krig, har vietnameserne kæmpet med misundelsesvækkende mod og dygt for retten til at omkomme i trafik i stedet og det nyder de nu godt af.\nDet er meget udbredt i urbane områder at have en butik hvori man kan sælge effekter man gerne vi af med. Måske er disse ting grimme eller af dårlig kvalitet eller også har de ganske enkelt for mange af dem. Jeg kender ikke den rigtige grund til denne salgsiver og spurgte heller ikke. Men af med tingene vil de gerne. Til dette formål har de handlende udtænkt snedige strategier som hjælp til at komme af deres varer. En spændende en af slagsen går ud på at indehaveren af en bod vil råbe højlydt ‘HEY’!!, når man uskyldigt går forbi. Når man så kigger forskrækket på den råbende vil vedkommende med stor iver pege med fingeren på de ting butikken kan tilbyde. Ni ud af ti gange vil dette foregå mens man befinder sig nøjagtigt 50 cm. fra samtlige genstande til salg og dermed har en rigtig god chance for at opdage tingene på egen hånd. Men det er øjensynligt en risiko de ikke er villige til at løbe.\nI Vietnam sidder alle på en dinosaurus.\nI gennemsnit, men også i virkeligheden er vietnameserne nogle små mennesker. Mange af dem er ikke større end tobak for en skilling. Og man får ikke meget røg for en skilling i dag, så det drejer sig om ganske få centimeter. Derimod, og måske netop pga. dette faktum, er vandene i og omkring Vietnam fyldt med havinsekter og fisk der har ganske imponerende mål. Men hvis man ser bort fra disse dyrs ambitioner og kigger på deres størrelse, så lægger man straks mærke til at de er langt større end deres artsfæller i vores del af verden. F.eks spiste jeg, med stor fornøjelse, en reje på størrelse med en fuldfed dansk rotte. Den var stor nok til at jeg i mit stille sind bad til at køkkenet havde haft held til at slå den ihjel. Den lignede en ganske almindelig dansk fjordreje, bortset fra at jeg, såfremt den havde været i live, villet have været i stand til at ride rundt på den nede i havet og té mig som en slags forkælet undervandsprins. Hvor jeg vil hen med dette ved ingen, men jeg synes det var værd at nævne.


Industrien får dig til at føle dig skyldig - Udforsk Sindet\nIndustrien får dig til at føle dig skyldig\nHvis industrien ikke får dig til at føle dig skyldig, hvilken følelse dominerer da, efter at du har tilbragt en hel eftermiddag foran tvet, når du har en lang liste over ting, der skal gøres?\nHar du prøvet at føle dig skyldig? Menneskeheden har været nødt til at tackle udfordringer, der stadig bliver mere sofistikerede. Det sker med en voldsom hastighed, og biologien har simpelthen ikke været i stand til at følge med.\nDisse kroppe, der var designet til at jage og beskytte mennesker under barske forhold, står over for teknologiske udfordringer i dag. En af dem er den måde, hvorpå industrien får folk til at føle sig skyldige.\nBogen, The Enemy Understands the System, af Marta Peirano gør et godt stykke arbejde med at forklare, hvordan dette sker. I den beskriver hun, hvordan viden om, hvordan dit sind fungerer, gør dig sårbar. Virksomheder udnytter denne sårbarhed til at motivere forbrugere.\nForskere ved nu for eksempel, at glad musik får dig til at købe ting hurtigere. Rolig musik opfordrer dig til at blive et sted i længere tid. Hvilken musik hører du i stormagasiner? Hvilken slags musik spiller i baggrunden i en butik, der sælger dyrere produkter?\nDet er desorienterende at komme hjem for at se alle de unødvendige ting, du har købt. Således får industrien dig definitivt til at føle dig skyldig.\nDu føler dig måske også skyldig, når du ikke kan lade være med at spise junkfood. Det sker ofte: Du beslutter dig for at forbedre din kost, og så fejler du. Sandheden er dog, at dette er med vilje.\nMed Peirano’s ord: ”Vi foretrækker at tro, at vi er svin uden et gram disciplin frem for at tro, at en af de mest magtfulde og giftige industrier på planeten har ansatte, der er ekstraordinært motiverede genier med ublu lønninger og laboratorier med nyeste teknologi, hvis eneste mål er at manipulere os, uden at vi er klar over det”.\nMed andre ord arbejder mange mennesker og teknologier med at nedbryde din viljestyrke. Er du nogensinde stoppet op for at tænke på det kraftcenter, du har at gøre med?\nDu står over for en industri, der sælger billige, utilfredsstillende fødevarer med lav næringsværdi. Dette skaber et paradoks. I dag er mange mennesker både overvægtige og underernærede. Dette skyldes, at fødevaremængde ikke har noget at gøre med fødevarekvalitet.\nBranchen er forberedt på, at folk tager impulsive beslutninger med manglende tid og kognitiv energi og med for mange ting at håndtere. På samme tid bliver mange ældre opskrifter erklæret som “sunde” i dag, når folk begynder at bekymre sig mere om deres diæter.\nPå mademballage ser du folk, der træner, og sætninger, der reklamerer for noget produktet ikke indeholder. Hvad du måske glemmer, er at kigge efter, hvad det rent faktisk indeholder.\nNogle industrier har reduceret sukkerindholdet i deres fødevarer. Som resultat er salget dog faldet. Som Peirano siger, ”Det er lettere at skabe en afhængighed end at slippe af med en”.\nFor at være sikker er det en cyklus, du går ind i fra en ung alder. F.eks. indeholder morgenmad til børn ofte potentielt vanedannende og usunde ingredienser, selvom mange mennesker betragter dem som ”sunde”.\nForbrugerisme på internettet\nPå en eller anden måde har industrien til formål at sikre sig, at du ikke holder op med at forbruge. Hvad er populært lige nu? Et perfekt eksempel er online streamingplatforme med et væld af tv-shows og film, du kan se.\nBiografer er blevet erstattet af platforme, der giver mennesker dosis efter dosis af episoder uden afbrydelse til en ”tilgængelig pris”.\nHvis industrien ikke får dig til at føle dig skyldig, hvilken følelse dominerer da, efter at du har tilbragt en hel eftermiddag foran tvet, når du har en lang liste over ting, der skal gøres? Sociale medier er prikken over i’et. Hvor mange gange har du åbnet din telefon for at gøre noget og fundet dig selv i gang med at scrolle i stedet?\nSociale medier er om ikke andet automatiske. Websteder med en uendelig liste, der er lavet for at give dig et personligt udseende, holder dig klistret til din skærm. Du kan f.eks. gå til din Facebook-side og scrolle, scrolle og scrolle.\nHistorier, videoer, billeder og kommentarer fra de mennesker, du kender, er uendelige. For at logge ud er du nødt til at genvinde kontrol over din opmærksomhed.\nDette er svært at gøre, fordi de mennesker, der designede disse platforme, lavede dem til netop dette formål. De vil have dig til at blive i deres virtuelle rum så længe som muligt. Dette er mennesker, der har al den viden, de har brug for til at vide, hvordan din hjerne fungerer. Desværre er det utroligt nemt at udnytte.\nSådan får industrien dig til at føle dig skyldig. Meget skyldig. For eksempel spiser du is og føler dig skyldig. Når desperation manifesterer sig, er det normalt et resultat af denne skyld. I virkeligheden, ligesom i film, får denne desperation dig til at spise is foran fjernsynet.


Større bonus på vej: Udskydelse af pensionen kan udligne lav opsparing - FINANS\nStørre bonus på vej: Udskydelse af pensionen kan udligne lav opsparing\nDet er økonomisk attraktivt at arbejde ud over pensionsalderen. Og det bliver formentlig endnu mere attraktivt.\n19.10.2021 kl. 06:50\nFlere år på arbejdsmarkedet ud over pensionen kan være eneste løsning for de mange, der ikke har sparet nok op til alderdommen. Alt tyder på, at de nu vil få en større bonus for at gøre det.\nI dag kan man få den såkaldte seniorpræmie på knap 44.000 kr. det første år, man udskyder pensionen og 26.000 kr. det andet år.\nRegeringen har netop foreslået, at begge beløb hæves til henholdsvis 65.000 og 35.000 kr.\nBeløbet er skattefrit, og sikrer man sig de 65.000 kr., svarer det til en ekstra udbetaling på 542 kr. om måneden, hvis man fordeler pengene ud over 10 år. Tager man begge år med, sikrer man sig ekstra 833 kr. om måneden over 10 år.\n2 ud af 5 pensionskunder i Danica mellem 55 og 63 år har ikke sparet nok op til at følge pensionsselskabernes anbefalinger om at have have 80 pct. af deres normale løn, når de går på pension.\nDet er baseret på selskabets såkaldte ”pensionstjek,” der er en omfattende database over 150.000 kunder.\n»Der er ingen tvivl om, at de kan forbedre deres pensionsøkonomi betydeligt, hvis de udskyder tilbagetrækningen,« fastslår Mads Moberg Reumert, der er seniorøkonom i Danica.\nFor hvert år man udskyder pensionen øges opsparingen 4-7 pct. afhængigt af forudsætningerne\nHos PFA peger forbrugerøkonom Carsten Holdum på, at specielt mange selvstændige har sparet for lidt op og tvinges til at arbejde længere, hvis ikke de er klar til at gå ned i levestandard, når de pensioneres.\nDer er flere fordele ved at udskyde pensionen. Foruden seniorpræmien, får man en højere folkepension, påpeger cheføkonom i Velliv, Jens Chr. Nielsen.\n»Udskyder man pensionstidspunktet fra 65 til 70 år, får man 40 pct. i pensionsudbetaling. Og den øgede udbetaling er livsvarig,« siger Jens Christian Nielsen.\nFor danskere med efterløn er der ekstra bonus. Arbejder de fuld tid i stedet for at gå på efterløn kan de sikre sig knap 170.000 skattefrie kr. Pengene optjenes fra kvartal til kvartal.\nDer er dog et lille ”men” ved at udskyde folkepensionen, understreger Mads Moberg Reumert. De øgede indtægter kan påvirke de offentlige ydelser, man modtager.\n19.10.21 Det er aldrig for sent: Sådan redder du din økonomi, når du bliver pensionist\n11.05.21 Så meget skal du have sparet op, når du går på pension\n08.07.21 Mange danskere bliver afhængige af offentlige ydelser, når de skal på pension


Museum Of Friends (Walsenburg, CO) - anmeldelser\nRestauranter i nærheden af Museum Of Friends\nAktiviteter i nærheden af Museum Of Friends\nMuseum Of Friends anmeldelser, Walsenburg\nNr. 2 af 9 aktiviteter i Walsenburg\nÅbner om 18 min.: 12.00 - 17.00\nMuseet er et enestående galleri viser de nationale, regionale og lokale kunst af Venner ofte organiseret omkring temaer. Jeg har set flere viser, at der, og de har alle været stærk. Ovenpå permanent galleri er verden - klasse og et must - se for en...besøgende.Mere\nJeg har været på dette museum mange gange og udstillingerne er altid fantastisk. Så mange forskellige kunstværker har galleriet ovenpå. Hvis du er et must at se i området!\nVar vild med jorden Vis\nDa jeg gik ind i stedet, jeg havde ingen idé om, at sådan et sted eksisterede her i det sydlige colorado. Jeg troede, at jeg havde indgået et museum i Paris eller new york. Jeg kan stærkt anbefale at besøge hvis man er i nærheden...af.Mere\nDet var det værd at stoppe.\nVi var på vej hen et andet sted og den har videregivet gennem Walsenburg, CO. vi siger dette museum og syntes at det var interessant. Jeg er så glad for, at vi stoppede. Vi vil besøge igen på vores næste tur.\nDet er et fantastisk sted at besøge. Et must at se hvis du kan lide kunst. Alle former for kunst. Du er sikker på, at du skal gå ovenpå. De bad om en donation men det er det værd $ 08.\nJeg har hørt den historie på hjerte-lunge redning og besluttede mig for at runde op ad et par af dine venner til en dagstur til at Walsenburg til at tage med på museet med venner. Jeg havde forventet en sjov dag, men jeg havde ingen...idé om af den kunst, der er hængt op, stablet og godt gemt i et hjørne en mursten bygning, som en gang har til huse JC Erik's og Duckwall's. Det er virkelig fantastisk. Den permanente samling er en eklektisk blanding af stykker som Maria gik os gennem med sådan energi og entusiasme og masser af personlige historier. Vi blev underholdt i flere timer! Jeg vil helt sikkert vende tilbage, da der er så meget at se. . . Og det er en smuk køretur fra Denver.Mere\nMere end jeg havde forventet, altid er. En fantastisk blanding af forskellige medier af kunst og lokale, Aloha State og øst og vest kysten stykker. En time til inspiration og bakspejlet deles med en god ven. Kunst, enestående fællesskab ud når. Museum of Venner eklektisk...blanding er Walsenburg er bedst. Se for dig selv. Bravo MOFMere\nR4004NKmariab, Manager hos Museum Of Friends, svarede på denne anmeldelseSvarede 16. juni 2017\nDer sker ved museet med venner i løbet af en tur i Colorado. En virkelig eklektisk sted m/ sådan fantastisk kunst! Jeg er en New Yorker så vi er blevet forkælet med naturinspireret fantastiske museer men den MOF er noget helt særligt.\nBedste art sted i det sydlige Colorado!\nJeg har set en række shows i museet for Venner i Walsenburg, CO, og alle har været enestående. Maria og Brendt ikke kun gør et fantastisk stykke arbejde for at lokke vidunderlige kunstnere, men er også forpligtet til at vejlede børnene, og at støtte deres...samfund. Bed om at se de 2 nd etage galleri. Jeg har set noget bedre andre steder i Colorado.Mere\nJeg hørte om dette museum på Colorado offentlige Radio. Vi sørgede for at stoppe på vej hjem fra store sandklitter. Glad for, at vi gjorde et fantastisk udvalg af kunst.\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Museum Of Friends.


Glostrup Lægecenter – jeres familielæge | Glostrup Shoppingcenter\nGlostrup Lægecenter i Glostrup Shoppingcenter\nHos Glostrup Lægecenter i Glostrup Shoppingcenter har du førsteprioritet, og vi ser frem til at tage imod dig, og hjælpe dig uanset hvad du går og har brug for hjælp til. Vi er hele familiens læge og vi tager derfor altid godt imod dig, så du og familien føler sig tryg og sikker. Vi ser frem til at behandle dig, og hjælpe dig godt videre.\nHvordan foregår en konsultation ved Glostrup Lægecenter?\nHos Glostrup Lægecenter i Glostrup Shoppingcenter behandler vi dig selvfølgelig helst ansigt-til-ansigt, når du kommer ind forbi klinikken. Hvis det dog ikke er en mulighed, så tilbyder vi også email-konsultation og video-konsultation. Når du bestiller tid til læge, kan du på vores hjemmeside vælge om du ønsker en fysisk konsultation eller online konsultation.\nHvordan bestiller jeg tid til læge hos Glostrup Lægecenter?\nDu kan bestille tid gennem vores elektroniske system, hvor du nemt kan booke en tid hos os. Du kan også kontakte os på tlf. +45 78 74 26 20.\nHvor finder jeg Glostrup Lægecenter?\nDu finder Glostrup Lægecenter i helt nyrenoverede lokaler under Laboratoriet i Glostrup på Hovedvejen 89b. Lægeklinikken har indgang fra Hovedvejen.\nHvad skal jeg huske, når jeg skal besøge Glostrup Lægecenter?\nDet eneste du skal huske inden dit besøg hos os, er dit gule sundhedskort. Dette skal du registrere i kortlæseren ved ankomst til lægehuset. Hvis du ikke er dækket af sygeforsikringen eller hvis du skal have en lægeattest, så skal du huske et gyldigt betalingsmiddel. Vi modtager betaling med MobilePay 842000 eller kontanter. Vi modtager ikke Dankort eller øvrige betalingskort.\nHvem er den praktiserende læge hos Glostrup Lægecenter?\nGlostrup Lægecenter ejes og drives af speciallæge Saham Ghavidel. Saham er uddannet læge fra 2007 (Københavns Universitet), speciallæge i almen medicin 2017, medlem af PLO (Praktiserende Lægers Organisation) og praktiserende lægers faglige selskab DSAM. Saham har arbejdet inden for kardiologi, geriatri, mavetarm kirurgi, pædiatri, gynækologi og psykiatri foruden flere ansættelser i praksis efter endt lægeuddannelse.\nHvornår har Glostrup Lægecenter åbent?\nGlostrup Lægecenter i Glostrup Shoppingcenter har åbent mandage, tirsdage, torsdage og fredagen i tidsrummet kl. 8-16. Om onsdagen holder vi åbent fra kl. 8-17.\nHvordan får jeg en receptfornyelse?\nNår du skal have fornyet din recept, kan du gøre det ved at bruge vores elektroniske system. Det er også her du kan få en email-konsultation, hvis du ønsker det. Du kan også altid ringe til lægehuset på tlf. +45 78 74 26 20.\nDu foretager et lægeskifte ved at gå ind på borger.dk og bruge deres formular til det. Når du flytter adresse, kan du altid få lov til at vælge en ny læge, som er tættere på din nye adresse.\nTilbud fra Glostrup Lægecenter