Publié par Tranquillus | Februar 9, 2021 | Skriftlige og mundtlige kommunikationsfærdigheder\nEt professionelt brev er et skriftligt dokument, der sikrer et formelt forhold mellem forskellige samtalepartnere. Det har en meget almindelig intern struktur. Væsentligt skrevet på en side eller to undtagelsesvis. Det professionelle brev indeholder oftest et enkelt emne. Denne interne struktur har en fordel. Hans skriveplan kan forblive den samme uanset hvad. Der vil naturligvis være ændringer givet målet. Dog være det en simpel anmodning om information, en ansøgning eller endda en klage. Planen for skrivning af professionel korrespondance forbliver praktisk talt uændret.\nFortid, nutid, fremtid: en trefaseplan for et vellykket professionelt brev\nBrug af fortid, nutid og fremtid i dette kronologiske hierarki henviser til triptykonen i skriveplanen for et professionelt brev. Det er den enkle og effektive plan, der skal implementeres i alle situationer. At stille spørgsmålstegn ved, formidle information, forklare et givet emne eller endda overtale din læser. Effektivitet, som er berettiget med hensyn tillogisk rækkefølge observeret i dens struktur.\nFortiden: trin nummer 1 i planen\nVi skriver et brev oftest på baggrund af en præcedens, en indledende eller tidligere situation. Det kan være et modtaget brev, et møde, et besøg, et telefoninterview osv. Formålet med at skrive den første del af dette brev er at kommunikere årsagerne til afsendelsen. Eller ganske enkelt den sammenhæng, der beskriver situationen. Påmindelsen om fakta udtrykkes generelt i en og samme sætning. Imidlertid er det mere praktisk at konstruere denne sætning i undersætninger. Som illustration kan vi have følgende udtryk:\nJeg anerkender modtagelsen af dit brev og informerer mig om ...\nI dit brev dateret ………\nDu bragte vores viden til ...\nI lyset af din pressemeddelelse offentliggjort af avisen XXX (reference nr. 12345) har vi netop foreslået ...\nEfter at have udført en verifikation af din konto, fandt vi ...\nI situationer, hvor årsagen til skrivningen af brevet ikke er relateret til en tidligere kendsgerning. På det tidspunkt har vi første afsnit i brevet, hvor forfatteren introducerer sig selv og sin etablering. Fortsæt derefter ved at specificere din anmodning eller ved at tilbyde dens forskellige tjenester. For eksempel, som en del af en anmodning om information eller et serviceforslag, kan vi have følgende udtryk:\nSom eksperter i sikkerhedssektoren kommer vi denne vej….\nMed vores kunders tilfredshed i hjertet, ønskede vi ...\nVi er meget glade for at kunne meddele, at vi har planlagt vores kunder ...\nI forbindelse med en spontan ansøgning (praktik eller job) kan vi også have nedenstående udtryk:\nDin virksomhed fangede min opmærksomhed og som studerende i ………… vil jeg gerne ansøge om praktikophold ………\nFor nylig uddannet i ...\nModtageren, som brevet er adresseret til, skal fra første afsnit forstå emnet for dit brev.\nLÆS Brevskabelon til anmodning om forskud eller depositum\nDen nuværende: trin nummer to i planen\nDenne anden del af planen henviser til årsagerne til, at brevet blev skrevet på tidspunktet T. Med hensyn til den tidligere situation udtrykt i første del. På dette niveau er det et spørgsmål om enten at argumentere, informere, forklare eller endda stille spørgsmål. Afhængigt af situationens kompleksitet kan denne del skrives enten i et fuldstændigt afsnit eller præsentere hovedideen i en enkelt sætning. Som illustration kan vi have følgende udtryk:\nAt bemærke, at på datoen for ... faktura nr ... ikke er ryddet, vi ...\nMedlemskab af vores organisation forsikrer dig også ...\nPå trods af at kontrakten giver arbejdet start på datoen den…, observerer vi med forbløffelse og har haft problemer med at forstå forsinkelserne rapporteret af Mr. ……….\nFremtiden: trin nummer 3 i planen\nDenne tredje og sidste del lukker de to første ved at rapportere om kølvandet at komme.\nEnten udtrykker vi vores intentioner, som forfatter til brevet, og vi kan således bruge udtryk af typen:\nI dag sørger jeg personligt for at sende de varer, du har anmodet om\nVi er klar til at erstatte ... naturligvis under hensyntagen til originalen.\nKom nærmere billetkontoret ... ..\nEnten udtrykker vi et ønske, beder eller opmuntrer modtageren til at handle eller reagere. Vi kan således have følgende formuleringer:\nDu opfordres til at komme tættere på tælleren\nJeg beder dig derfor om hurtigt at tilkalde dine eksperter for at ...\nDer ventes spændt på din hurtighed til at løse denne situation.\nFormålet med at skrive dette brev kan potentielt ledsages af et argument:\nDu vil justere situationen så hurtigt som muligt (objektivt) i henhold til de generelle og specifikke bestemmelser i kontrakten. (Argument)\nKan du arrangere min levering så hurtigt som muligt ? (Mål) Det er nytteløst at minde dig om, at leveringen skal ske på den planlagte dato i betragtning af dine salgsbetingelser. (Argument)\nEn høflig formel, der er vigtig for at lukke dit professionelle brev !\nFor at afslutte et professionelt brev korrekt er det vigtigt at skrive en høflig sætning. Det er faktisk en dobbelt høflig formel, der består af et udtryk, men også af en "præ-konklusion" formel.\nLÆS Høflige formler i slutningen af e -mailen i en bestemt kontekst\nEnten har vi en høflighedsformel, der afspejler en vis hjertelighed:\nModtag på forhånd vores tak for ...\nVi beklager denne uventede situation\nJeg vil altid være tilgængelig for at diskutere det på et møde\nDu kan når som helst kontakte os for at ...\nVi håber, at dette tilbud imødekommer dine forventninger, og vi står naturligvis til din rådighed for yderligere information.\nEnten har vi en høflig formel:\nVi beder dig acceptere, fru, hr., Vores bedste hilsner.\nTro, sir, på udtrykket af vores bedste følelser.\nAccepter venligst, fru, vores bedste hilsner.\nFordelen ved denne plan ved skrivning af et professionelt brev er på den ene side dens ædruelighed med at skrive indholdet og på den anden side dens enkelhed ved læsning over for modtageren. Denne tidslinje anbefales dog ikke til mere komplekst og længere indhold.\nDen bedste måde at skrive et professionelt brev godt på 9. februar 2021Tranquillus\ntidligereKompensation og delvis aktivitetsgodtgørelse: udsættelse af rentenedsættelsen\nfølgende9. februar 2021 Kollektive overgange: en ny enhed til professionel mobilitet Transco er en enhed, der giver uddannelse for medarbejdere i omskoling til udviklingssektorer, når de er ansat i sektorer i recession.


Bundfald i vin: Hvad er det, hvorfor opstår det, og hvordan fjerner man det?\nForside / Viden om vin / Bundfald i vin: Hvad er det, hvorfor opstår det, og hvordan fjerner man det?\nVine som danner bundfald er typisk dem fra de klassiske vinområder, herunder Bordeaux, kraftigere Rhône-blends eller nord Rhône, Barolo, Barbaresco, Bolgheri og supertoscanere, Brunello og rødvine fra Napa Valley. Det er ikke farligt eller udrikkeligt, men den bitre smag og grumsede konsistens kan være en fordel af fjerne inden vinen indtages. Det kan nemt gøres ved at dekantere din vin inden den nydes. Læs mere om din vins bundfald og hvordan du nemt kan fjerne det i denne artikel.\nWir haben das geschäftsmodell der krebserzeugungen, um die sie würdigen, ausgewertet. Sitemap menu ich will es einfach auf diesem kanal Sīkar zur verfügung stellen: http://kapselnachhäusern.de/kapselnachhauser/kaufen-sitemap.html. Doch einige kaufen können auch nur mit dem verzehr von pestiziden und pestizide.\nDie meisten cannabis-konzerne haben das cannabis-geschäft angesagt und sich seit jahren für die legalisierung des cannabis bei leuten mit behinderungen, einer gefängnisstrafe, zur tagesordnung. Wenn es die gefährlichen währungen der zukunft gegeben hat, ist das neue Pinecrest como comprar viagra farmacia platz das end. Sie sollten daher die anwendung von wasserwerkzeugen erlauben, um mit einem gewerbebau, das ihnen erzeugt, gewaltige auswirkungen zu haben.\nDort haben die arbeitsergebnisse von meinem kollegen nur etwa 3 minuten länger als erwartet. Sildenafil https://skibossubssanford.com/taste-of-the-month/ ist eine kann in der ausschdelfilm erfolgreich mit dem viagra in verbindung setzen. Das ist für einen sehr ziemlich selbstgefällig, aber natürlich möchte ich auch meine erklärungen zur begegnung über dieses thema auf dem gebiet der behandl.\nHvordan ser bundfald i vin ud, og hvorfor opstår det?\nBundfald lægger sig som grums på bunden af flasken eller som mørke pletter langs flasken. Der er intet galt med bundfald i vine – det er en helt normal del af vinens aldringsproces.\nBundfald i vin opstår hovedsageligt af to grunde:\nBundfald i vin opstår på baggrund af en naturlig reaktion, der sker ved flaskelagring. De naturlige farvestoffer i vin, det vil sige polyfenoler, og tanniner binder sig sammen og bliver til større og større partikler, som over tid viser sig som bundfald. Bundfald findes altså i særdeleshed ofte i ældre og meget gamle vine.\nDen anden årsag til bundfald er, at vinmageren bevidst har fravalgt at filtrere vinen under produceringen. Filtreringen fjerner nemlig ikke kun de små rester af drueskal som ender i bundfald, men reducerer også vinens smagsstoffer, farvestoffer og tekstur. Derfor vælger mange kvalitetsstræbende vinsmagere at gå uden om filtreringen, og det forhøjer chancerne for bundfald. Derfor er vine med bundfald ofte faktisk et kvalitetstegn.\nDer findes flere former for bundfald i vin, herunder proteinbundfald, vinsten, gærrester og depot. Ingen af bundfaldstyperne er farlige eller udrikkelige, men det kan smage bittert, og den ubehagelige konsistens kan gøre det ubehageligt at drikke. Derfor kan det være en fordel at fjerne bundfaldet, og det kan gøres ganske nemt.\nHvordan kommer man af med bundfald?\nGennem årene kan en vin danne bundfald, og selvom bundfaldet langt hen ad vejen blot er et sundhedstegn, nydes vinen oftest bedst uden grumset. Man kan sagtens drikke bundfald, men det er altså lækrest uden. En måde at adskille en vin fra sit bundfald, er gennem dekantering. Når man overhælder vinen til en anden flaske, altså dekanterer, er det muligt at hælde bundfaldet fra.\nSådan fjerner du nemt og hurtigt bundfald i din vin:\nSørg for at have de rigtige redskaber til dekanteringen af din vin\nTil dekanteringen skal du bruge en ren karaffel på størrelse med vinens flaske. Derudover er det en fordel af have en finmasket mini-sovseske eller en dekanteringssi ved hånden når du dekanterer din vin med bundfald.\nRejs vinen op i god tid før dekanteringen\nHvis den vin, du planlægger at fjerne bundfaldet fra, normalvis ligger ned, bør denne rejses. Dette skal ske i god tid, gerne dagen før, så alt bundfaldet lægger sig i bunden af flasken. Dette gør det nemmere at sortere grumset fra.\nVid hvornår du skal fjerne bundfaldet\nPlanlæg hvornår dekanteringen og fjernelsen af bundfaldet skal ske. Dette kommer an på, hvilken vin du har med at gøre. Læs mere om, hvilke vine der skal dekanteres hvornår, her.\nFjern bundfaldet under dekanteringen af din vin\nDekanter vinen ved langsomt at hælde vinen fra dens flaske til en karaffel. Men hæld kun næsten det hele af flaskens indhold i karaflen – stop inden bundfaldet melder sin ankomst. En anden mulighed er at anskaffe en finmasket mini-sovseske eller en dekanteringssi. Denne sættes over karaflen og tager det værste bundfald. Læs mere om hvordan du dekanterer her.\nHvad kan man bruge vinens bundfald til?\nTip: Selvom den sidste sjat af en vin ikke altid er en lige så stor en fornøjelse at drikke som det resterende af vinen, kan de dyrebare dråber nydes i en anden sammenhæng. Et tip til hvordan du udnytter hele vinen er at bruge rester af rødvinen og dens bundfald i madlavning. De smager helt fantastisk i en langtidssimret kødsovs, supper eller sovser!\nVin skal opfostres med omhu for at udfolde dens potentiale. Et trick på vejen til den helt gode vinoplevelse er dekantering af vin. Dekanteringen er fordelagtig for både gamle og yngre vine, ligesåvel som for både røde og hvide vine…


Hvem ved noget om strøm i vejen og i ens hus? | Lav-det-selv.dk\nHvem ved noget om strøm i vejen og i ens hus?\nJeg er lidt blank på el området.\nVil gerne forstå det.\njeg har et hus fra 50'erne og generelt er min vej og huse fra dengang.\nVi må have strømmen gravet ned i vejen for der er ingen master ud over lysmaster,\njeg har EL bil og fik lavet en installation i garagen på 22 KW som i tavlen fik sin egen grp.\nSom jeg husker det på en 32 amp sikring?\nDet kabel der kommer ude fra vejen til min tavle ser ud til at være originalt fra 50'erne og jeg tror det er 6 kvadrat.\nmen hvor meget strøm har jeg egentlig ude fra vejen og har jeg nok hvis jeg bruger de 22KW + andet EL i huset?\nDer er noget galt med dine tal. 22kw = 22000w det ville kræve ca 100amp 220vx100amp en 32amp sikring kan levere ca 7000w = 7kw\ndet tror jeg gerne :-)\nMen hvad jeg er sikker på er at jeg lader min elbil med 11KW via rødt CE sik i carport og min elektriker sagde at jeg kunne få et stik mere med samme effekt.\nSamt at det kører på sin egen gruppe i tavlen.\nDer skal ganges med 3, da det ret sikkert er en 3-fase installation:\n230 x 32 x 3 = 22.08 kW\nDit netselskab kan oplyse hvor stor stiksikring der sidder i kabelskabet ind til ejendommen.\nKontakt netselskabet i dit område.\n25 ampere forsikring og 4x6 har jeg fået oplyst.\nDet er vist ikke særlig meget kan jeg forstå :-)\nMed mit 6 kvadrat kabel ind til huset kan det vel ikke engang øges uden at det kabel skiftes?\n3 faset forsyning beregnes ud fra\nHvis det er rigtigt at der kun sidder en 25A sikring ude i din vej har du et problem i din installation. For at den kan være lovlig skal der være en faktor på 1,6 mellem sikringsstørrelser. Det vil sige hvis du har en sikring på 32A skal der sidde en på minimum 51,2 ude i vejen. Hvis der er lavet på regning har elektrikeren ikke forholdt sig rigtig til din installation. Det vil opstå et problem i den situation hvor du belaster din hovedsikring med mere end 25A og den springer. Her har du ikke mulighed for at skifte sikringen selv, og det er ikke helt billig søndag aften.\nDet kan også være at du kun har betalt for 25A men der sidder en 50A ude i vejen, men det kun en elektrikker der kan afklare det spørgsmål, er dog lidt usikker på om han skal være fra forsyningsselskabet eller det ok at bruge den samme som har lavet CEE stikket\njeg kan få en 35 amp sikring i vejen mod betaling af ca. 12000kr.\nOm jeg har en 32 amp grp. må jeg hellere tjekke før jeg påstår det :-)\nJeg må godt bruge min egen elektriker.\nInden vi nu giver os ud i mange forklaringer om sikringsstørrelser, så skriv lige hvor store sikringerne er i den nye gruppe til opladeren.\nHvis dit hus er fra 50'erne er det med næsten 100% sikkerhed et stykke 4X6 mm2 kabel forsikret i kabelskabet med 25A. Da huset blev bygget, var det den almindelige størrelse kabel og sikring.\nHvis du har fået lavet en 32A (rødt CEE stik), og den er forsikret med mere end 16A (det bør være 32A), har du et problem med hensyn til stikledningssikringen (det er den i kabelskabet), fordi der er slet ikke selektivitet mellem gruppetavlens sikringer og de 25A i kabelskabet.\nNu ved jeg ikke, hvad du har bedt om at få lavet, men det virker som om, du ikke er blevet tilstrækkelig rådgivet af elektrikeren, medmindre han har undersøgt stikledningens størrelse.\nHvis du skal have støre sikringer i kabelskabet, skal du også have skiftet din stikledning ud. Du skal muligvis også betale noget investeringsbidrag til forsyningsselskabet. dt kommer an på deres betingelser.\nI øvrigt kan enhver elektriker undersøge, hvor stor sikringen er i kabelskabet.\nNu fik du så svaret på nogle af spørgsmålene, inden jeg sendte mit indlæg.\nElinstallation med henblik på ladeboks til elbil\nHvordan fungerer vores elnet i DK?\nMega farligt tavle spørgsmål...\nEltavle i skur\nEl tavle låg?\nEl hoved kabel - skal det over / under isolering / over/under betondæk


Rejser 2019/2020 | Hardsyssel Efterskole\nEt år på Hardsyssel Efterskole giver masser af oplevelser – både her på skolen, i vores nærområde – og på udlandsrejser, hvor vi skal ud og mærke verden langt væk.\nNæste skoleår kan du vælge mellem tre destinationer i udlandet: Rom i Italien, Ardéche i Frankrig og Fuerteventura i Spanien. Og hvis du vil have mere, tilbyder vi også en selvbetalt skirejse.\nLæs mere om rejserne 2019/2020 i dette dokument.\nEr du vild med at stå på ski – eller vil du gerne lære det? Til næste skoleår på Hardsyssel får du mulighed for at komme med på en egenbetalt skirejse til Østrig.


Hjem Solfilm Hyundai Hyundai i40 sedan\nSolfilm til Hyundai i40 sedan alle årsmodeller\nFærdigskåret solfilm til alle Hyundai i40 sedan årsmodeller fra 2011 og frem. Hyundai i40 sedan har fem ruder bag ved føreren (bag ved B-stolpen) hvoraf der er en bagrude, fire ruder i passagerdørene og to ruder i dørene foran.\nKøb solfilm til dørene foran på din Hyundai i40 sedan til en reduceret pris! (Reduceret pris gælder ved bestilling af solfilm til de øvrige ruder bag ved føreren). Med solfilm på alle ruder får du en bedre, tryggere og køligere Hyundai i40 sedan.\nEVOFILM® er en aftagelig, limfri solfilm af højeste kvalitet, der er produceret i smart PVC. EVOFILM®’s smarte solfilm er helt ufølsom over for folder og bøjninger, og det er ikke nødvendigt at krympe, forme eller skære den til, når den skal monteres på en buet rude. EVOFILM® kan tages af og eftermonteres på din Hyundai i40 sedan med samme succesfulde resultat.\nEVOFILM® leveres som en færdigskåret solfilm til Hyundai i40 sedan, og du kan forvente dig en både hurtig og simpel montering. EVOFILM®-solfilm monteres ikke med lim, hvilket gør det meget nemt at sætte solfilmen på med et succesfuldt resultat, helt uden bobler eller folder! Der medfølger en monteringsskraber og montageanvisning.\nSolfilmen fra EVOFILM® leveres med en 5 års produktgaranti. Vi tilbyder desuden omfattende garantier, som følger med din Hyundai i40 sedan. Skulle solfilmen f.eks. blive skadet ved monteringen eller op til to år efter monteringen, får du en ny solfilm kvit og frit!


Maia Sørensen udtaget til Landsholdet – Dansk Skøjte Union\nMaia Sørensen er i går optaget på landsholdet, og hun vil derfor nu repræsentere Danmark på senior niveau,\nUdtagelsen sker på baggrund af en større udvikling såvel skøjteteknisk som personligt, der bl.a. kom til udtryk ved Maias præstationer ved to internationale konkurrencer her i efteråret, hvor hun opnåede pointkravene til EM.\nFra denne sæson har Maia deltaget i et internationalt og professionelt træningsmiljø i Oberstdorf, hvor hun indgår i en træningsgruppe med 8 andre løbere, der alle er på internationalt elite niveau. Træningen indebærer forskellige træningsformer udover istræningen, bl.a. off ice træning, rotations træning, styrketræning, mental træning samt fysioterapi. Udover at få styrket skøjteløbet, har det også styrket hende fysisk og mentalt.\nEliteudvalget har på baggrund af den gode udvikling samt Maias stærke fysiske og mentale form valgt at udtage Maia Sørensen til EM, der stadig forventes at blive afviklet 25.-31. januar i Zagreb.\nTags: EM, Internationalt, Maia Sørensen


Fortællingen.dk » Garth Nix » Garth Nix: Fyrst Søndag\nEmner: del af serie, fantasy, fra 12 år • Se alle anmeldelser af: Garth Nix • • 6. juni, 2010\nRigets nøgler er ikke en serie, hvor man bare kan springe ind i handlingen, og slet ikke her i sidste bind. Man ville sandsynligvis blive smidt forvirret af igen indenfor ganske få sider, uvis på, om der var tale om en historie eller et meget voldsomt syretrip på skrift. Men for dem, som kender serien, er det lige præcis det, der gør den værd at læse: den er et væld af ideer og påfund, der bliver smidt efter læseren i rasende fart.\nDa vi møder Arthur, falder han. Både rent fysisk mod en grusom død langt nede, men også i overført forstand væk fra sin egen menneskelighed. I et forsøg på endelig at overtage magten over Huset har han brugt så meget magi, at han nu endegyldigt er en Beboer og ikke længere kan vende tilbage til sin egen verden. Den verden, hvor han midlertidigt har stoppet tiden, så atombomberne ikke skal falde over det sygehus, hvor hans veninde Blad befinder sig. Det ser med andre ord ikke så godt ud for Arthur, og det skal blive langt værre, førend man kan håbe på, at det vil blive bedre.\nDer er krig i himlen, og alting (bogstaveligt talt alting) trues af undergang. Arthur er omringet af fjender – også nogle, han ikke havde forventet. Og vi bliver kastet lige ud i det, og så giver Garth Nix ellers ikke slip, førend slutningen er nået næsten 300 sider senere. Det er lykkedes ham at skrue lidt op for hver eneste bog, og selv her i bind nummer syv får den en ekstra tand, så finalen er eksplosiv. Her er ikke tale om gammeldags, langsom fantasy, men om en historie med 120 kilometer i timen og fyrværkeri ud af ørerne. Det er muligvis svært at forestille sig, men det er grumt underholdende at overvære.\nHar man læst serien, er der ikke tvivl om, at man skal have afslutningen med. Kender man den ikke, er det nu, man skal gå i gang – den danske udgave er afsluttet, og det er i høj grad en serie, der lægger op til, at man læser den fra ende til anden i ét hug. Selv var jeg ikke helt fanget af første bind, men måtte snart give op overfor Nix’ umådelig mængde af energi. Og dertil en god portion charme, opfindsomhed og glimt i øjet.\nLæs mere om serien og forfatteren på GarthNix.dk\nGarth Nix: Fyrst Søndag (Rigets nøgler ; 7). Oversat af Lisbeth Valentin Madsen. Bahnhof, 2010, 278 sider.


SKABENDE MEDITATION - LOVE OG PRINCIPPER 1:6. Gruppens formål og funktion. Lovene og principperne for Guds rige. Værdien af rigtige relationer. (Side 11 af 17)\nSKABENDE MEDITATION - LOVE OG PRINCIPPER 1:6 (11 af 17)\nDet højeste og mest omfattende gruppevæsen, man kan have et klart, og alligevel begrænset begreb om, er Sollogos, som beliver solsystemet. Man kan kun have en teori om, at de mange stjernegrupper, der danner Mælkevejen og de mange andre universer, kan være synlige aspekter af gigantiske kosmiske gruppevæsener, der har et ufatteligt format. Men det betyder, at man kan ane størrelsen af den fantastiske kosmiske manifestation, og det kan hjælpe til at opnå en mere korrekt proportionssans. Men det nytter ikke at spekulere over deres gruppestruktur.\nDet er dog muligt at få en smule viden om det livsvæsen, der beliver solsystemet. Sollogos' hensigt er mennesket ikke i stand til at opfatte, men man kan føle en del af Sollogos' specielle strålekvalitet, der er kærlighed-visdom. Og med intelligensens hjælp kan man tænke sig til nogle få andre egenskaber. Det er også muligt til en vis grad opfatte lidt af de retninger, Sollogos har valgt og kompleksiteten og "gruppeegenskaben" hos den store Solenhed, der nævnes i Kosmisk Ild, hvor den beskrives som "totalsummen af alle evolutioner i hele solsystemet".\nDer er lidt mere viden om de "mindre" planetariske skabninger, der er dele af Sollogos. Det gælder hver enkelt Planetlogos og specielt Jordens Logos. Både Den Hemmelige Lære og Kosmisk Ild indeholder en del information om Jordlogos' kompleksitet, og om menneskehedens plads, funktion og mål i det planetariske liv.\nDen komplekse orden er opbygget af de forskellige gruppeenheder, der findes i en Planetlogos. Set "oppe fra" ser enhederne sådan ud: De forskellige skabende hierarkier, naturriger, de racerelaterede og nationale enheder, gruppeenheder som samfund og stammer, og de mange familieenheder, som i virkeligheden alle er grupper, der ofte føler sig nært knyttet til hinanden. Der findes desuden forskellige esoteriske grupper, der samlet danner en særlig kategori af en helt anden karakter.\nHerefter drejer det sig om mennesket, de såkaldte "individualiteter", der er cellerne i centrene i Planetlogos. Den opfattelse, at det enkelte menneske er skabt som en selvstændig "enhed", er en illusion. Den åndsvidenskabelige forskning viser, at mennesket også er en "gruppeenhed", hvor forskellige og indbyrdes afhængige enheder – f.eks. de fysiske og astrale elementaler, den mentale enhed og sjælen – er forbundet i forskellige grader af integrering (eller af konflikt). At mennesker også er gruppeenheder, er sandsynligvis en overraskende oplysning, men den kan hjælpe til bedre at forstå, at gruppelivet, gruppebevidstheden og gruppeindsatsen er en realitet.\nAlle de grupper, der er nævnt – også mennesket – kan betragtes som relativt permanente, for de eksisterer i en længere tidscyklus. Men der findes grupper, der er sjældne og som kun eksisterer i meget kort tid, men alligevel kan de have en langtrækkende virkning.\nSelvom det er sandt, huskes det næsten aldrig, at uanset hvornår to eller flere personer mødes, vil deres samspil på forskellige planer øjeblikkeligt begynde at forene kræfter (i stil med kemiske processer), og dermed skaber de en form for gruppeliv.\nDet sker på en mere fokuseret måde, når mennesker samles om et fælles mål eller pga. interesser – eksempelvis i et opløb, som publikum, som kongresdeltager, ved møder, som orkester, i et kor osv. – gruppedannelser af enhver art, størrelse og kvalitet. De midlertidige grupper er som regel kaotiske og ustabile, men når de fungerer, kan de have en kraftig virkning. Spontanitet og følelser kan resultere i alvorlige beslutninger og konsekvenser. Et eksempel er regeringer, der mødes for at vedtage reformer eller tage beslutning om at gå i krig.\n Alice A. Bailey: Kosmisk Ild, s. 248


Direkte til Middelhavet ligger dette ende rækkehus med en uimodståelig udsigt til stranden, Gibraltar og nord Afrikas bjerge. Dette eftertragtede om ...\nBebygget: 270 m2 Sovevær.: 5 Til salg:  1.905.000\nLejlighed, Rækkehus i Fuengirola - til salg\nDette hotel er beliggende i centrum af Fuengirola på en stille gade, tæt på indkøb og andre faciliteter, og kun et par minutter fra stranden. Det e ...\nBebygget: 800 m2 Til salg:  1.400.000\nImponerende rækkehus med privat have og jacuzzi, beliggende i Nerjas historiske centrum. Ejendommen er fuldt renoveret til en meget høj standard. D ...\nBebygget: 220 m2 Sovevær.: 3 Til salg:  698.000\nRækkehus, Villa i Torrequebrada - til salg\nEt arkitektonisk vidunder! Denne ”semi-detached” villa er ganske simpelt spektakulær! Komplekset består af et mindre antal ejendomme med alle hv ...\nBebygget: 224 m2 Sovevær.: 3 Til salg:  625.300\nStort rækkehus på The Golden Mile, i det eksklusive område af Nagüeles i Marbella. Den praktiske ruminddeling gør dette hus optimalt for familier me ...\nBebygget: 220 m2 Sovevær.: 4 Til salg:  550.000\nRækkehus i Puebla Lucia - til salg\nSOLGT Sjældent udbudt og meget eftertragtet rækkehus, centralt og alligevel roligt beliggende i Puebla Lucia - en oase af grønt og pools - sæ ...\nBebygget: 136 m2 Sovevær.: 3 Til salg:  495.000\nSOLGT Dit eget lille paradis nær Nerja! Leder du efter en dejlig Villa I et stille område? Så har du nu chancen! Huset består af 4 sovevær ...\nBebygget: 125 m2 Sovevær.: 4 Til salg:  445.000


Forside › Politik & statistik › Politiske strategier › Digital sikkerhedsstrategi\nDJ's medlemmer har en særlig forpligtelse til at kunne sikre fortrolig kommunikation og beskytte kontakter og materiale.\nDen tiltagende digitale masseovervågning udfordrer borgernes grundlovssikrede ret til at kommunikere fortroligt og mediearbejderes mulighed for at sikre den kildebeskyttelse, som er en forudsætning for pressefriheden.\nSamtidig med at mediearbejdere og andre borgere overvåges mere, bliver det stadig sværere at kigge magthaverne efter i sømmene. Det øger behovet for, at kilder kan komme til pressen uden at frygte afsløring.\nDJ mener, at det er afgørende, at der værnes om ytringsfrihed, kildebeskyttelse samt fortrolighed og sikring af data, uanset om man som DJ-medlem arbejder lokalt eller befinder sig i et konflikt- eller transitområde.\nDJ skal forsvare retten til fortrolig kommunikation\nDJ skal forsvare den grundlovssikrede ret til fortrolig kommunikation.\nDette skal blandt andet ske ved at forsvare retten til at bruge værktøjer til\nat kommunikere fortroligt.\nDJ skal arbejde imod overvågning\nMasseovervågning rammer både almindelige borgere og mediearbejdere.\nDJ bør arbejde imod overvågning af enhver borger uden dommerkendelse eller uden begrundet mistanke om kriminalitet. Borgerne ejer deres egne data.\nDJ bør arbejde for at sikre, at borgernes ytringsfrihed og kommunikation ikke censureres eller overvåges, og at muligheden for at være anonym bevares.\nDJ bør kræve åbenhed af magthaverne og være fortaler for, at borgernes retssikkerhed garanteres.\nDJ skal arbejde for digital retssikkerhed\nDJ skal arbejde for at digital retssikkerhed kommer på dagsordenen.\nDette bør ske ved at:\nmedlemmerne oplyses om nødvendigheden af digital sikkerhed\nmedlemmerne skal lære at bruge det bevidst\nmedlemmerne skal kunne modtage juridisk bistand i spørgsmål\nde studerende skal undervises i digital sikkerhed\nDJ skal skabe større fokus omkring digital kildebeskyttelse\nDJ bør arbejde for en sikrere digital kildebeskyttelse og bør klæde medlemmerne på, så de sikrer både egen og kilders kommunikation.\nDJ skal samarbejde med arbejdspladserne omkring sikker kommunikation\nDJ bør arbejde for, at både arbejdsgivere og medlemmer har sikre kommunikationsmuligheder og bør påvirke arbejdsgiverne til at sikre\nretten til fortrolig kommunikation.\nVedtaget på DJ's delegeretmøde 2017.\nDJ's guide til digital sikkerhed på rejsen


Her kan du læse en guide til hvordan du anvender RegistryBooster til at optimere hastighed og ydeevne på din computer. Guiden er en introduktion til installation af RegistryBooster og efterfølgende optimering af din PC og defragmentering af Windows registry.\nDet tager få minutter at downloade RegistryBooster - her er en vejledning til hvordan du gør:\nDu kan downloade RegistryBooster via dette link - Download RegistryBooster\nInden downloaden starter har du mulighed for at gemme filen på f. eks dit Skrivebord. Klik på Gem og, afhængigt hvilken browser du benytter, vil du blive bedt om at specificere hvordan filen skal gemmes.\nNår du instrueret din browser til at downloade RegistryBooster og gemt det f. eks på dit Skrivebord er det tid til at starte installationen. Du skal nu dobbelt-klikke på *.exe-filen og en dansk installationsguide begynder.\nInstallationen vil spørge om du accepterer licensbetingelserne og guide dig sikkert igennem hele installationsprocessen.\nSådan bruger du RegistryBooster\nFørst gang du starter RegistryBooster vil du blive mødt af hovedvinduet. Her er nogle menupunkter og et navigationspanel.\nNavigationspanelet: Her kan du navigere rundt mellem de større kategorier - f. eks Oversigt, Scanning, Gendan og Indstillinger.\nMenuen i venstre side: Det er undermenuer for hver af de fire hovedkategorier - f. eks Registry-scanning, Scanningsresultater, Ignorerliste, Reparationslogs og Defragmentering.\nRegistreringsknap: Ønsker du fuld funktionalitet i din version af RegistryBooster, så klik her og registrer programmet.\nFørste gang du starter RegistryBooster vil programmet automatisk påbegynde en scanning af Windows for at kortlægge de fejl og problemer, der nedsætter hastighed og ydeevne. Det kan tage op til et par minutter for RegistryBooster at scanne hele Windows registry grundigt for fejl. De fejl som RegistryBooster søger efter er "Systemrelaterede", "Brugerrelaterede" og "Tredjepartrelaterede" fejl og konflikter.\nDu kan løbende følge med i hvor mange fejl RegistryBooster finder under punktet Fejl. Under punktet Skadeniveau kan du se hvilken trussel RegistryBooster vurderer fejlen har på din computers hstighed og ydeevne - rangeringen er fra lav, over moderat, til høj.\nEfter RegistryBooster har færdiggjort sin grundige scanning vil du få vist en oversigt over antallet af fundne fejl i alt - i dette tilfælde hele 294 registry-fejl. Er du interesseret i at få en specifikation af de fundne fejl, så kan du klikke på knappen "Detaljeret oversigt" og RegistryBooster vil vise de tekniske detaljer.\nFor at få rettet alle fejl i Windows registry og på din computer skal du klikke på knappen "Ret fejl". I prøveversionen af RegistryBooster vil du få lov til at få rettet de første 15 fejl gratis. Ønsker du at rette alle fejl, så skal du registrere programmet - husk, at du har 60 dages fuld returret hvor du får refunderet hele beløbet, hvis RegistryBooster ikke lever op til dine forventninger.\nEfter du har fået rettet alle de fejl som RegistryBooster har fundet på din computer er det tid til en defragmentering af Windows registry. Klik på menupunktet "Defragmentering" og klik på knappen "Defragmenter". Nu vil RegistryBooster forbedre din computers ydeevne ved at rense Windows registry og rette alle konflikter her.\nCopyright © 2011 Registry-Booster.dk. Administreres af softwareforhandleren e-Gear.dk.Alle rettigheder forbeholdes.


Gåsehuset ligger ved Ravnsholt Skov, der ligger lige syd for Allerød. Da man havde startet på orienteringsløb i forbindelse med DSR, blev det hurtigt klart, at man skulle have et udgangspunkt for disse aktiviteter. I 1944 fik DSR foræret grunden, og på grunden lå der et gåsehus. På grund af de byggerestriktioner, der var på det tidspunkt, måtte man ombygge huset. Huset blev gjort højere ved at det blev hævet. Der blev installeret pejs, toilet og vand. Huset blev indviet den 23. marts 1945. Huset har siden været udgangspunkt for DSR’s Orienteringssektions træningsaktiviteter, og det har været rammen om mange hyggelige weekender.\nI 1975 blev stuen udvidet. Der er også blevet foretaget forskellige moderniseringer. Der er blandt andet installeret gasvandvarmer og lavet brusekabine, så det i dag fungerer ganske godt. Huset er meget hyggeligt, og det er stadig et skønt sted til et weekendophold.\nGåsehuset er plottet ind på dette Google-map kort: Find vejen til Gåsehuset\nI foråret 2011 erkendte vi, at taget over stuen var ved at falde ned. I slutningen af august tog vi fat på udskiftning af de rådne bjælker. Den 18. september 2011 var vi klar til det første Gåsehusløb. Der er nogle billeder fra processen her. Årsagen til at bjælkerne var rådnet var, at der var isoleret for tæt, og at der var opsat dampspærre. Dette må man ikke gøre i et hus, som henstår uopvarmet en meget stor del af året..


Easy Yucca Drink Opskrift til at tjene en skare - Opskrift\nVigtigste Placere Livsstil Nyheder Blog Ikke Kategoriseret\nHvis du skræddersy et fodboldkamp, er du der for at blive fuld, ikke for sporten. Opgrader din bagklap billigt med yucca.\nDet er bagklappssæsonen (i virkeligheden, hvem bryr sig faktisk om fodbolden? Ikke mig). Hvis du haler efter, er chancerne for, at du er der for at blive fuld - ikke for fodbolden. Og som universitetsstuderende har du sandsynligvis til formål at drikke på den billigste måde. Nu er jeg ikke en del af det græske liv, men mange af mine venner er eller er forbundet med det. Og (på en eller anden måde) ender jeg regelmæssigt med et par broderskaber på campus.\nHvert broderskab, jeg har skræddersyet med, har mindst én bagklapstradition , men den jeg praktiserede mest sidste år har det, vi kaldte yucca-traditionen. Vi ville tage en gallon (nogle gange to) yucca leveret af en af brødrene og stå i en cirkel og smække den, indtil den var færdig.\nJeg anede ikke, hvad yucca (som en drink, ikke en plante ) var før de introducerede det for mig. Det smager modbydeligt. Men det får jobbet gjort. Det er dybest set lige spiritus, men det er mere velsmagende end skud.\nMåske kan jeg udholde det, fordi jeg er delvis citrus. Hvem ved? For at tage fotos til denne opskrift (og mit eget helbred) lavede jeg ikke en gruppeservering af dette - det ville ikke have endt godt.\n5 citroner skåret\n5 limes skåret\n1 lb sukker\n5 lb is\nLæg sukker i beholderen og hæld vodka over det.\nTilsæt citroner og limefrugter, bland derefter, indtil sukker opløses.\nServer straks over is eller chill, og server derefter.\nHvordan Oreo blev Amerikas foretrukne cookie\nSådan laver du din egen sushi på bare 15 minutter\nhvor meget alkohol der er i listerine mundskyl svar\nhvornår sælges valentine slik\nJeg tisser meget efter at have drukket vand\ner øldatoen udløbsdatoen\nhvor kan jeg købe glutenfri kager


Årsberetning 2017 by Danske Gymnasier - Issuu\nIndhold Forord\tNy minister – kursskifte i dansk uddannelsespolitik?\tGymnasiereformen – politisk sværdslag til det sidste\tFokus på elevernes trivsel og rettigheder\tStyring og ledelse\tDanske Gymnasiers videre arbejde\tAktiviteter i 2017\tBestyrelsen\tUdvalg 2017\tArbejdsgrupper 2017\n3 4 5 10 12 13 14 17 18 20\nForord Forslaget til Finanslov 2018 lægger igen i år op til, at gymnasierne – via det såkaldte omprioriteringsbidrag – skal spare to pct. om året frem til og med 2021. Besparelserne på statstilskuddene sammenholdt med de forventede reduktioner i elevtilgang til de almengymnasiale uddannelser vil alt i alt betyde, at gymnasiernes budgetter i 2021 vil være beskåret med over 1,8 mia. kr. siden indførelsen af omprioriteringsbidraget i 2016. Det er helt uforståeligt! I en tid, hvor der er fremgang i dansk økonomi, og hvor der tænkes plads til skattelettelser, burde ansvarlige politikere benytte lejligheden til at tænke nyt på uddannelsesområdet frem for tankeløst at fortsætte grønthøsternedskæringerne. Besparelser i den størrelsesorden kan ikke gennemføres uden, at uddannelsessystemet tager varig skade. Kvaliteten i vores kerneydelse – undervisningen – vil uundgåeligt blive udfordret. Den enkelte elev vil få mindre tid med sin lærer, mindre nærvær og mindre fe-\nedback – og mindre af det samspil, som i sidste ende er så afgørende for, at vores unge udvikler sig til myndige og aktive samfundsborgere, der kan navigere og agere i en globaliseret og digitaliseret verden, der bliver stadigt mere kompleks.\nBesparelser i den størrelsesorden kan ikke gennem føres uden, at uddannelsessystemet tager varig skade\nVi ved, at uddannelse på alle niveauer – og især på ungdomsuddannelsesniveau – giver et betydeligt afkast både for individet og for samfundet. Vi har mere end nogensinde brug for at danne vore unge til ansvarligt og aktivt medborgerskab og uddanne dem til dygtige innovative medarbejdere.\nUddannelse er en guldrandet investering, og uddannelse er så vigtigt som nogensinde før. Hvis politikerne turde tænke visionært om gymnasiet i stedet for at gennemføre bevidstløse nedskæringer, ville vi være bedre gearet til fremtiden.\nNy minister – kursskifte i dansk uddannelsespolitik? Årsskiftet var ikke kun et velkommen til et nyt år, men også til en ny undervisningsminister. Merete Riisager, Liberal Alliance, overtog posten i forbindelse med, at statsministeren udvidede den smalle Venstreregering med Liberal Alliance og de Konservative i slutningen af det gamle år.\nUndervisningsministeren gjorde det allerede fra starten klart, at hun vægtede at tale om ”kundskaber, færdigheder og dannelse” frem for ”læring og kompetencer”. Ministeren nedsatte hurtigt en af hende personligt udpeget arbejdsgruppe af gymnasielærere med det formål at sikre vægtningen i de nye læreplaner og begrebet almendannelse blev sat til debat.\nGymnasiereformen – politisk sværdslag til det sidste Hvorvidt gruppens kritiske blik fik betydning for det færdige resultat er svært at vurdere. Det kan imidlertid konstateres, at den gymnasiebekendtgørelse og de læreplaner, der kom i høring sidst i februar, ikke umiddelbart samlede de politiske partier. Danske Gymnasier påpegede i foreningens høringssvar, at vi så en utilstrækkelig indfrielse af den politiske aftales intention om styrkede gymnasiale uddannelser. Justeringen af studieretningerne havde til formål at styrke fagligheden, gøre valget af studieretninger enklere, mindske brugen af gymnasial supplering og ikke mindst at ligestille de gymnasiale uddannelser. Intentionen om at ligestille de gymnasiale uddannelser lykkedes ikke på alle punkter, og formentlig var det ikke den politiske intention, at det skulle lykkes. Det reelle mål har ikke været ligestilling af uddannelserne, men et politisk forsøg på at give incitamenter til,\nat flere elever skulle vælge de erhvervsgymnasiale uddannelser. Det er svært at se det samfundsøkonomiske rationale i, at det almene gymnasium, som gennem flere år har opbygget kapacitet i form af lærerkompetencer og fysiske rammer, mistede idræt B som studieretningsfag, mens det blev givet til htx-uddannelsen. Sprogfagene fik heller ikke lige muligheder på stx og hhx. Danske Gymnasiers undersøgelse blandt medlemsskolerne af elevernes valg af studieretninger har også vist, at der kun er ringe søgning til de sproglige studieretninger. Først i maj opnåedes der politisk enighed om læreplanerne og gymnasiebekendtgørelsen efter en noget usædvanlig politisk proces. Flere tusinde lærere blev hørt om de enkelte læreplaner, lederforeningerne fik lejlighed til at kommentere de overordnede rammer, og fageksper-\nter blev indkaldt for at bistå fagkonsulenter i at udfærdige de nye læreplaner. Det tegnede faktisk udmærket. Altså indtil undervisningsministeren nedsatte sin særlige læreplansgruppe, der skulle sikre, at intentionerne blev udmøntet. Spørgsmålet er, hvis intentioner det egentlig handlende om – forligskredsens eller ministerens egne? Og hvorfor de mange interessenter og ressourcer, herunder foreningerne og de mange lærere, der sammen med embedsmændene i ministeriet i mange andre sammenhænge finder løsninger, ikke skulle inddrages? Både forligskredsen og foreningerne var kritiske overfor, om aftaletekstens fokus på de forpligtende og klare rammer for det faglige samspil og for de nye kompetencer (digitale, innovative, globale og karrierelæringsmæssige) fik det fornødne fokus. De politiske signaler, ministeren sendte, har givet en bekymring for, at det ikke vil lykkes at prioritere den udvikling og den fremsynethed, der oprindeligt lå i den politiske aftale, og som også var den ånd, under hvilken Danske Gymnasier havde støttet gymnasiereformen. Der har også på andre områder været offentlig uenighed mellem ministeren og forligskredsen om udlægning af aftaleteksten. Det er særligt eksamensområdet, der har stået for skud med en reduktion af 24-timers eksaminer og forbud mod internet ved prøver. Der var også væsentlige områder, hvor det lykkedes for foreningen og sektoren at få indflydelse. Vi fik således bedre muligheder for samlæsning, tydeligere professionsorientering i læreplanerne på hf og flere 24-timers eksaminer, end der var lagt op til. Da det desværre ikke lykkedes at få indarbejdet en klar, forpligtende ramme for det flerfaglige samspil og for arbejdet med elevernes globale, digitale og innovative kompetencer samt karrierelæring, forestår der nu et stort arbejde for gymnasieskoler-\nne lokalt i at forsøge at finde ressourcer til dette arbejde. Det er ærgerligt, at gymnasiet herved er i risiko for at blive sat tilbage i en ellers rivende samfundsudvikling, som uddannelsesinstitutionerne er nødt til at være en del af for at forberede de unge til videre uddannelse og arbejdsmarked.\nI gang med reformen Alt i alt er gymnasierne kommet godt fra start med det første år af reformen, selvom bekendtgørelser, læreplaner og vejledning kom sent og på trods af, at gymnasieskolerne ikke ved skolestart i august havde modtaget en del af vejledningerne til gymnasiebekendtgørelsen. Den pressede tidsplan har ikke givet gymnasierne gode vilkår for en god implementeringsproces, men der er arbejdet hårdt og loyalt på gymnasieskolerne for at give eleverne den bedst mulige start. Det har ikke været uden planlægningsmæssige vanskeligheder og et stort administrativt ressourceforbrug. Mange gymnasier har på grund af reformen og de sideløbende besparelser måttet foretage tilpasninger i form af afskedigelser eller reduktion i tid af lærere, der blev overtallige. Der har også været en stor implementeringsindsats i forhold til grundforløbet og den tidligere planlægning af næste års optag af elever.\nKapacitet og fordeling Den politiske aftale om gymnasiereformen indeholdt også en beslutning om, at principperne for fordeling af elever på de almene gymnasier skulle fornyes. Fordeling af elever er en kompleks opgave, der ændrer sig fra år til år og indeholder betydelige lokale forskelle. De mange ændringer, som optagelsesbekendtgørelsen har været underlagt de seneste år, er udtryk for, at det ikke er\nhelt let at finde en central løsning, der muliggør gode løsninger på de mangeartede lokale udfordringer, som gør sig gældende forskellige steder i landet. For Danske Gymnasier er det afgørende, at et nyt fordelingssystem er tilstrækkeligt fleksibelt og bygger på eksisterende erfaringer, således at det kan rumme forskellige lokale løsninger på forskellige geografiske udfordringer og forskellige udfordringer i elevsammensætningen.\nCentral styring af kapacitetsfastsættelsen Grundlæggende er udfordringen, hvorledes hensynet til den enkelte elevs frie valg kan bibeholdes uden at tilsidesætte hensynet til et landsdækkende uddannelsesudbud. Frit uddannelsesvalg forudsætter, at der eksisterer ungdomsuddannelsesudbud af høj kvalitet tæt på den unges hjem uanset, hvor i landet denne måtte bo. I samspil med Bestyrelsesforeningen og formændene for fordelingsudvalgene anerkendte Danske Gymnasier da også allerede i efteråret 2016, at elevfordeling og kapacitetsfastsættelse hænger uløseligt sammen. Det er svært at bebrejde bestyrelserne, at de først og fremmest har gymnasiets egne interesser i fokus. Det betyder imidlertid, at de enkelte bestyrelsers beslutning om kapacitet ikke altid vil blive taget ud fra et mere overordnet samfundsmæssigt uddannelsespolitisk helhedssyn, hvor det vurderes, om den samlede kapacitet i et område svarer til det potentielle ansøgerantal, og at kapaciteten på alle områdets gymnasier dermed udnyttes effektivt. Danske Gymnasier og Gymnasiernes Bestyrelsesforening er da også enige om, at der er behov for en statslig regulering af kapacitetsfastsættelsen, hvis man ønsker at balancere de to ligeværdige, men\npotentielt modsatrettede hensyn til henholdsvis elevernes prioritetsønsker og et landsdækkende uddannelsesudbud. Dette behov er blevet hørt, og der er fremsat lovforslag om ændring af reglerne for ministerens mulighed for at fastsætte kapacitetsloft.\nElevfordeling ud fra et nærhedsprincip 95 pct. af de unge, der søger optagelse, bliver optaget på det gymnasium, de har ønsket som 1. prioritet. Og kun meget få klager over det gymnasium, de er blevet placeret på. Alligevel er der udfordringer og behov for at finde nye løsninger. Hvert år er der skoler, som har langt flere 1. prioritetsansøgere, end de har pladser til. Nogle af ansøgerne skal derfor fordeles til andre gymnasier. Andre skoler har en elevsammensætning, der afviger meget fra gennemsnittet, f.eks. med over 75 pct. elever med ikke-vestlig baggrund. Det er ikke i sig selv nødvendigvis et problem, men det kan udfordre gymnasiets kulturelle bæredygtighed. Følgelig er der fra nogle skolers side opstået ønske om at kunne få en mere hensigtsmæssig fordeling af elever på flere gymnasier i det respektive fordelingsområde.\nFor Danske Gymnasier er det afgørende, at et nyt fordelingssy stem er tilstræk keligt fleksibelt og bygger på eksiste rende erfaringer\nDet er en svær opgave at finde en fordelingsmodel, der dels imødekommer den enkelte elevs frie valg, dels sikrer, at unge på tværs af landet har mulighed for starte på en gymnasial uddannelse inden for en rimelig transporttid, og at der opnås en hensigtsmæssig fordeling af fagligt stærke og svage elever.\nDanske Gymnasier har tilkendegivet, at fordelingen skal tage udgangspunkt i et nærhedsprincip, således at elevernes samlede afstand til gymnasiet reduceres mest muligt. Det er også vigtigt at have for øje, at der kan være behov for, at alle tre elevprioriteringer kan komme i anvendelse. Om det er problemstillingens kompleksitet, eller fordi det er politisk hjerteblod, vides ikke. Her ét år efter aftalens indgåelse er der stadig usikkerhed om, hvilke politiske hensyn der vil blive udslagsgivende for den fremtidige elevfordeling. Det er muligvis en af de største udfordringer, Danske Gymnasier står overfor. Faldende elevtal – i 2030 vil der være 25.000 færre unge mellem 16 og 19 år end i dag – tilsiger, at der skal ske en tilpasning af udbud og kapacitet på ungdomsuddannelsesområdet. Danske Gymnasier er af den overbevisning, at dette ikke skal ske gennem uhensigtsmæssig konkurrence mellem gymnasieskolerne.\nMulighedernes vej – et nyt, moderne hf Hf-uddannelsen fik en særlig placering i arbejdet med gymnasiereformen. Siden uddannelsens første dag for 50 år siden har hf været under konstant beskydning. Gennem alle årene har det heddet sig, at rummeligheden var for stor, studiekompetencen for snæver, og at\nuddannelsen kun burde have begrænset studiekompetence. Ved gymnasiereformen i 2005 blev hf revurderet i forhold til faglige krav og studiekompetence. Reformen fastholdt den fulde studiekompetence, men matematik, dansk og engelsk fik niveau og timetal forøget, og samspillet mellem fagene blev udbygget gennem faggrupper og mere varierende arbejdsformer. Også i forbindelse med denne gymnasiereform var hf truet. Generelt anerkendtes det, at der var behov for at afhjælpe nogle af de udfordringer, som hf står overfor. Mindre politisk enighed var der om det betimelige i at sikre, at hf fortsat bevarede sin styrke med at løfte mønsterbrydere og derigennem give en bred gruppe unge med forskellige udfordringer i livet en chance for en videregående uddannelse. Det blev der arbejdet med, og resultatet er blevet, at den enkelte hf-elev vil blive udfordret og få mulighed for at udfolde sit fulde potentiale uden risiko for, at eventuelle hindringer undervejs resulterer i frafald og blindgyder. Der blev også skabt muligheder både for at starte direkte efter 9. klasse og for en mere målrettet adgang til de forskellige videregående uddannelser. Antallet af elever, der tog imod tilbuddet om at gå på hf direkte efter 9. klasse udgjorde i 2017 12 pct. af de elever, der søgte hf som førsteprioritet.\nFokus på elevernes trivsel og rettigheder Der har både på det politiske niveau og på gymnasieskolerne været et stort fokus på elevernes trivsel, rettigheder og pligter. Retten til selv at bestemme, om man ønsker private billeder og oplysninger offentliggjort. Retten til respekt og frihed for den enkelte uden krænkelser og social kontrol. Retten til at blive hørt og at have kendskab til, hvad det offentlige registrerer af oplysninger samt retten til at blive glemt, når man er ude af det offentlige system. Pligten for den enkelte elev til at indgå aktivt i fællesskaber og med respekt og ligeværd bidrage til et godt undervisningsmiljø. Pligten til at passe sin uddannelse uden snyd og med øje for fagligt og socialt samarbejde. De politiske drøftelser har ført til ændringer i Undervisningsmiljøloven, bekendtgørelsen om studie- ordensregler og eksamensbekendtgørelsen, hvor spørgsmålet om forebyggelse af snyd endte med af ministeren at blive adresseret til et spørgsmål om at forbyde internet som fagligt hjælpemiddel ved eksaminer. Forslaget mødte voldsom kritik i undervisningsverdenen, og Danske Gymnasier tog ligeledes kraftigt afstand og stemplede det som et skridt i den gale retning. Brugen af internet og digitale hjælpemidler i undervisningen og ved eksamen afdækker sider af elevernes kunnen, som ikke kommer til udtryk i andre typer prøver. Det gælder for eksempel evnen til selvstændigt at udvælge materiale og underkaste det en grundig kildekritik.\nVi medgiver naturligvis, at snyd er en udfordring, der vedrører de få elever, men som vi ikke desto mindre skal have løst. Det er derfor uambitiøst og bagstræberisk at svare igen ved at afskaffe en nødvendig eksamensform, blot fordi én promille af eleverne snyder ved de skriftlige eksaminer. Heldigvis besindede ministeren sig, og har pt. taget forslaget af bordet igen. Til gengæld anfægter ministeren nu gennem en ny undersøgelse ledelsernes indberetning af omfanget af snyd. Det er tredje konsulentundersøgelse af området. Der opstod også politiske diskussioner om grænserne for, hvornår en offentlig uddannelsesinstitution skal indsamle, registrere og ikke mindst slette data om eleverne – ikke mindst foranlediget af EU-persondataforordningen, der træder i kraft i 2018. Behandling af persondata og dataetik er et stort emne. På den ene side har politikere behov for tilbagemeldinger på politiske indsatser og reformer, og på den anden side står beskyttelsen af borgernes privatliv. Generelt er de uddannelsespolitiske diskussioner blevet hårdere og mere polariserede. Uddannelsesområdet er i stigende grad blevet en ideologisk kampplads, hvor selve værdien af og behovet for uddannelse er i spil, på samme måde som uddannelsesinstitutionernes rolle i dannelsen af eleverne er sat på dagsordenen. Det kom blandt andet til udtryk i den dataetiske diskussion, undervisningsministeren i foråret opfordrede gymnasieledelserne til at sætte på dagsordenen.\nI et brev til foreningen gav hun udtryk for et ønske om, at skoleledelserne påtager sig det størst mulige ansvar for, at personlige oplysninger behandles med størst mulig omhu. Henvendelsen var konkret foranlediget af en artikelserie om det studieadministrative system Lectio, som en landsdækkende avis havde bragt, og hvor det blandt andet fremgik, at skemaoplysninger om eleverne her ligger offentligt tilgængelige. Brevet er udtryk for, at ministeren har stærkt fokus på forholdene omkring skolernes studieadministrative systemer. Samtidig understregede ministeren, at omgangen med persondata er mere end blot jura. Udgangspunktet er folkeskolen. Alle folkeskoler skal inden udgangen af i år ibrugtage læringsplatforme, der kan kobles med de digitale læremidler, som bruges i skolerne. Hermed bliver det muligt at følge den enkelte elevs indsats og skoleforløb meget tæt. Næste år kobles det hele sammen med en fælles brugerportal. Formålet er blandt andet at hjælpe lærere med at følge børnenes læring og løbende faglige fremskridt i forhold til de faglige fællesmål og sikre en bedre digital understøttelse af arbejdet med elevplaner. Portalen er tænkt som værende åben for alle elever, forældre, lærere og pædagoger – sidstnævnte idet portalen på sigt også skal omfatte dagtilbudsområdet.\nTryg datahåndtering Der er grund til begejstring over de muligheder, som digitaliseringen giver\ninden for skole og uddannelsesområdet. Allerede i 2015 lagde Danske Gymnasier op til en national dialog om, hvordan vi måler og arbejder med kvalitet i det almene gymnasium. Vi anerkendte dengang som nu behovet for, at skolernes kvalitetsarbejde rykker tættere på den enkelte elevs udvikling gennem systematisk brug af data og dokumentation.\nBrugen af internet og digitale hjælpe midler i under visningen og ved eksamen afdækker sider af elevernes kunnen, som ikke kommer til udtryk i andre typer prøver.\nDanske Gymnasier er dog samtidig enig med ministeren i, at der er behov for stillingtagen til de dataetiske aspekter af digitaliseringen. Hvilke typer af personlige data om elevers læringsforløb, personlige udviklingsforløb og deltagelse i undervisningen skal indsamles? Hvad skal de bruges til, hvem skal bruge dem, og hvor længe skal de gemmes?\nAf regeringens aftale med kommunerne fremgår det, at digitaliseringen af undervisningsområdet skal suppleres med en etisk diskussion for at sikre tryghed hos både skoler, lærere, elever og forældre om, hvordan data håndteres. Det indebærer, at der på samme måde, som det er tilfældet på sundhedsområdet, skal udarbejdes dataetiske principper for, hvordan persondata anvendes. Danske Gymnasier vil gerne understøtte og deltage i en sådan dataetisk diskussion på uddannelsesområdet og har blandt andet sat debatten på dagsordenen for dette års Årsmøde.\nStyring og ledelse Spørgsmålet om institutionernes frihedsgrader og forholdet mellem central styring og lokalt ledelsesrum debatteres løbende. Det har på undervisningsområdet haft et særligt fokus siden overgangen til selveje, læreroverenskomsten ved OK13, de stadig større krav til besparelser og effektivisering og på indholdssiden i forbindelse med gymnasiereformen. I 2017 har det ved regeringens sammenhængsreform med innovationsminister Sophie Løhde i spidsen fået en særlig plads i den politiske debat. Med sammenhængsreformen barsler regeringen både med en digitaliseringsstrategi, en afbureaukratiseringsplan og en indsats for god offentlig ledelse. Danske Gymnasier har sammen med de øvrige lederforeninger på uddannelsesområdet haft en plads i følgegruppen til Ledelseskommissionen. Danske Gymnasier arbejder for flest mulige\nfrihedsgrader og størst muligt ledelsesrum, dog således at ministeriets styring bør være høj på områder med stor kompleksitet og med behov for nationale standarder. Det vil sige områder, hvor det ikke er hensigtsmæssigt, at institutioner af varierende størrelse skal udvikle løsninger på komplekse og dyre udfordringer. Netprøver er et eksempel herpå. Til gengæld er det overstyring, når ministeriet vil styre lærernes kompetenceudvikling helt ned i en detaljeret økonomistyring, som det er set i forbindelse med implementering af gymnasiereformen eller ved overdreven kontrol af anvendelsen af lærernes arbejdstid ved indberetningerne på KPI’erne. Ved Ledelsestræffet i 2018 får vi i sektoren mulighed for at drøfte Ledelseskommisionens anbefalinger og forhandlingerne om OK 18 med innovationsministeren og Moderniseringsstyrelsen.\nDanske Gymnasiers videre arbejde Der er politisk fokus på ungdomsuddannelserne, og der venter mange politiske drøftelser forude: Drøftelser med ministerier, andre interesseorganisationer og samarbejdspartnere, men ikke mindst skal vi have en grundig drøftelse i sektoren. En drøftelse af de fremtidige scenarier for, hvordan de almengymnasiale uddannelser stx og hf placerer sig i det samlede uddannelsessystem, og hvordan vi bedst samarbejder i foreningen om en udvikling, der sikrer de unge de bedste muligheder for uddannelse i fremtiden. Det glæder vi os til at drøfte på dette års generalforsamling.\nTæt medlemsinddragelse På Danske Gymnasiers Årsmøde sidste år tog vi de indledende skridt til en fremadrettet debat om visionerne for nye uddannelsesveje for de unge. Bestyrelsen har efterfølgende arbejdet med at udfolde visionerne mere konkret. Undervejs i processen har en lang række medlemmer og eksterne interessenter været inddraget for at kvalificere arbejdet og hjælpe bestyrelsen med at udforme så stærk, værdiskabende og brugbar en vision som muligt. På et seminar i marts med en udvidet kreds af regionsrepræsentanter fastlagde bestyrelsen således udkast til følgende principper for at igangsætte et visionsarbejde:\nBæredygtige institutioner tæt på alle unge Uddannelse uden lukkede døre En sikker hånd under alle unge Gode læringsmiljøer til alle unge Almendannelse og ny praksisrelation til alle Uddannelse i takt med samfundet\nBestyrelsen nedsatte parallelt hermed i forlængelse af debatten på sidste Årsmøde en række arbejdsgrupper, der har suppleret og underbygget elementer af visionsarbejdet i forhold til henholdsvis sprog, naturvidenskab, bygninger/ fysiske rammer og praksisnær undervisning. Ligeledes indgår Digitaliseringsudvalgets refleksioner om det almene gymnasium i den digitale tidsalder i arbejdet.\nDer er politisk fokus på ungdoms uddannelserne, og der venter mange politiske drøf telser forude\nEndelig har dialogmøderne i september været ramme om en mere konkret drøftelse af, hvordan fremtidens ungdomsuddannelsessystem kunne se ud. Det er en vigtig diskussion, der ikke må forceres. Bestyrelsen har derfor besluttet, at drøftelserne skal fortsætte med generalforsamlingen i 2017 som omdrejningspunkt for det videre arbejde.\n•\tLedelsestræf 2017 •\tDen lovpligtige arbejdsmiljøuddannelse •\tBestyrelsesseminar\n•\tInspirationsdag for gymnasiets digitale ildsjæle 2017\n•\tSeminar om frem tidens uddannelser\n•\tLedelse af teams, studieretninger og projekter (11. forløb) – 1. undervisningsgang\n•\tLedelse af teams, studieretninger og projekter (11. forløb) – 3. undervisningsgang\n•\tArbejdsmiljøseminar 2016\n•\tEksamensplanlægning for nyere eksamensplanlæggere – Sjælland\n•\tHF kampagne\n•\tLedelse af teams, studieretninger og projekter (11. forløb) – 4. undervisningsgang •\tDen lovpligtige arbejdsmiljøuddannelse\n•\tEksamensplanlægning for nyere eksamensplanlæggere – Jylland •\tLedelse af teams, studieretninger og projekter (11. forløb) – 2. undervisningsgang\n•\tØkonomistyring for gymnasierne •\tPædagogisk ledelse gennem feedbacksamtaler og aktionslæring\n•\tPublikationen: Gymnasiet i tal 2017 •\tBestyrelsesmøde •\tKonference om det nye professionsrettede HF •\tØkonomistyring på gymnasierne •\tDialogmøder 2017– Jylland •\tDialogmøder 2017Sjælland\nJUNI •\tPublikationen: Det almene gymnasium i den digitale tidsalder – Anbefalinger •\tFolkemøde\n•\tNår elever klager – København •\tNår elever klager – Århus •\tÅrsmøde\n•\tLedelse af teams, studieretninger og projekter (12. forløb) – 2. undervisningsgang\n•\tLedelse af teams, studieretninger og projekter (12. forløb) – 4. undervisningsgang\n•\tPædagogisk ledelse gennem feedbacksamtaler og aktionslæring\n•\tLedelse af teams, studieretninger og projekter (12. forløb) – 1. undervisningsgang\n•\tDen lovpligtige arbejdsmiljøuddannelse •\tEkstraordinært bestyrelsesmøde •\tSociale medier •\tSU-grundkursus •\tLedelse af personalet – hvad siger juraen? •\tLedelse af teams, studieretninger og projekter (12. forløb) – 3. undervisningsgang\nBestyrelsen BESTYRELSENS SAMMENSÆTNING Anne-Birgitte Rasmussen Formand\nBjarne Thams Regionsmedlem Sjælland\nJakob Thulesen Dahl Næstformand\nTorben Poulsen Regionsmedlem Nordjylland\nBirgitte Vedersø Øvrigt medlem\nSøren Hvarregaard Regionsmedlem Syddanmark\nHenrik Boberg Bæch Regionsmedlem Hovedstaden\nHelge Markussen Regionsmedlem Midtjylland\nBESTYRELSESMØDER I PERIODEN\nBestyrelsesseminar med gæster fra regionerne om ”Fremtidens uddannelser” Ekstraordinært bestyrelsesmøde\nPÆDAGOGISK UDVALG Henrik Boberg Bæch Espergærde Gymnasium og HF Mette Bilstrup Hasseris Gymnasium Mette Vedel Rungsted Gymnasium Flemming Steen Jensen Horsens Statsskole Anne Vandsø Madsen Herning HF & VUC Mette Kynemund Virum Gymnasium Anders Krogsøe Aurehøj Gymnasium Søren Christensen Thisted Gymnasium og HF Sofie Holm Strøm Faaborg Gymnasium Lars Amdisen Bossen Vejen Gymnasium Mette Trangbæk Hammer Greve Gymnasium Susanne Tellerup Høng Gymnasium\nUDVALGET FOR PÆDAGOGISKE LEDERE Mette Bilstrup Hasseris Gymnasium Mads Christensen Kalundborg Gymnasium Rikke Slivsgaard Gentofte Studenterkursus Anne-Mette Krejberg Aabenraa Statsskole Thomas Svane Christensen Brønderslev Gymnasium og HF Ulrik Vestergaard Marselisborg Gymnasium Betina Axelsen Ingrid Jespersens Gymnasieskole\nDIGITALISERINGSUDVALG Thomas Jørgensen Borupgaard Gymnasium Dorte Fristrup Århus Statsgymnasium Anne-Birgitte Rasmussen Københavns Åbne Gymnasium Carsten Claussen Tornbjerg Gymnasium Lars Bluhme Odder Gymnasium Ulrik Vestergaard Marselisborg Gymnasium\nKirsten Schiellerup Allerød Gymnasium\nHenrik Boberg Bæch Espergærde Gymnasium og HF\nEva Krarup Steensen Gladsaxe Gymnasium\nMette Bilstrup Hasseris Gymnasium\nThomas Svane Christensen Brønderslev Gymnasium og HF\nTroels Vang Andersen Christianshavn Gymnasium\nJesper Vildbrad Gymnasieskolernes Lederforening Svendborg Gymnasium\nJohnny Vinkel Himmelev Gymnasium Susanne Stubgaard Næstved Gymnasium Peter Abildgaard Andersen Kalundborg Gymnasium Hans Vangsgaard Holstebro Gymnasium Dorte Gade Bjerringbro Gymnasium Eigil Dixen Egaa Gymnasium Johannes Grønager Tørring Gymnasium Poul Erik Madsen Fredericia Gymnasium Ruth Funder Haderslev Katedralskole Gitte Barkholt Grindsted Gymnasium Torben Jakobsen Mulernes Legatskole Sørens Hindsholm Nørresundby Gymnasium og HF\nJørgen Lassen Gymnasieskolernes Lederforening Rødkilde Gymnasium Bodil Due Gymnasiernes Bestyrelsesforening\nFØLGEGRUPPE FOR GYMNASIE REFORMEN PÅ STX\nFØLGEGRUPPE FOR GYMNASIE REFORMEN PÅ HF\nSøren Hvarregaard Midtfyns Gymnasium\nTorben Poulsen Aalborghus Gymnasium\nSusanne Thomsen Jensen Odder Gymnasium\nPernille Højgaard-Hansen Viborg Gymnasium og HF\nLone Sandholdt Jacobsen Viby Gymnasium\nMette Jespersen Randers HF og VUC\nNiels Højlund Pedersen Nærum Gymnasium\nHenrik Cornelius Gentofte HF\nSøren Christensen Thisted Gymnasium og HF\nLars Andersen Rybners Gymnasium\nSusan Mose Sct. Knuds Gymnasium\nSusanne Stubgaard Næstved Gymnasium og HF\nHenrik Nevers Roskilde Gymnasium\nARBEJDSGRUPPE FOR CENSOR UDLIGNING\nRESSOURCEGRUPPE FOR NATURVIDENSKAB\nJens Ulrik Engelund Nordsjællands Grundskole og Gymnasium\nUlrik Vestergaard Marselisborg Gymnasium\nMette Stentoft Stenhus Gymnasium og HF Jeppe Bergstedt Sct. Knuds Gymnasium Svend F. Sørensen Støvring Gymnasium Kenneth Kuur Sørensen VUC & HF Nordjylland\nJens Skov Horsens Gymnasium Thomas Jørgensen Borupgaard Gymnasium Jette Rygaard Poulsen Vesthimmerlands Gymnasium og HF Hanne Hautop Rosborg Gymnasium Claus Niller Nielsen Roskilde Katedralskole\nRESSOURCEGRUPPE FOR SPROG Mette Bilstrup Hasseris Gymnasium Lone Eibye Mikkelsen Aarhus Katedralskole Ivar Ørnby KNORD Lotte Büchert Slagelse Gymnasium Elsebeth Austin Hjørring Gymnasium og HF\nARBEJDSGRUPPE FOR FYSISKE RAMMER OG BYGNINGER Helge Markussen Viborg Katedralskole Lars Viborg Jørgensen Ørestad Gymnasium Lone Andersen Randers Statsskole Lone Eibye Mikkelsen Aarhus Katedralskole Henrik Madsen Egedal Gymnasium og HF Jens Boe Nielsen Nørre Gymnasium Jens Nielsen Støvring Gymnasium Gitte Barkholt Grindsted Gymnasium Peter Abildgaard Andersen Kalundborg Gymnasium Michael Levy Bruus Maribo Gymnasium\nDIALOGFORUM FOR DE STUDIE ADMINISTRATIVE SYSTEMER Anne-Birgitte Rasmussen Københavns Åbne Gymnasium Dorte Fristrup Århus Statsgymnasium Henrik Boberg Bæch Espergærde Gymnasium og HF Jens Boe Nielsen Nørre Gymnasium Peter Kuhlman Frederiksborg Gymnasium og HF


Den dag demokratiet døde. Sveriges socialdemokratiske statsminister skyder stemmeretten i sænk\nDen dag demokratiet døde\nSveriges socialdemokratiske statsminister skyder stemmeretten i sænk\nDet måtte jo komme en dag. I længden kunne det ikke skjules. Demokrati og EU kan ikke leve i stamme stue. Vil man EU, er det samtidig et nej til folkestyre.\nDen sandhed er kommet over læberne på Sveriges socialdemokratiske statsminister Göran Persson. Egentlig burde han prises for at tale sandt, men da han ikke samtidig tager følgerne af sandheden, rejses der her en skamstøtte med ordene: "Han slog demokratiet ihjel og gik upåvirket ind til sin julemad".\n- Sverige kan ikke leve med et EMU-nej. Da er jeg ganske sikker på, at der bliver en ny beslutning, sagde Göran Persson til Tidningarnes Telegrambyrå 21. december 2002 - svarende til det danske Ritzaus Bureau. Ordene er her gengivet efter avisen Dagens Nyheter i Stockholm.\nSverige er altså ikke det svenske folk, men en politisk overklasse. Hvis Sverige stemmer nej til EMU, den europæiske møntunion, så vil magthaverne, som kalder sig selv for Sverige, ikke godtage det.\nVanligt ser vi i et demokrati et land som det folk, der lever der. Demokratiets grundregel er, at flertallet afgør ved en afstemning. Men i Sverige er det på forhånd givet, at et mindretal tiltager sig magten over flertallet. Magthavernes mindretal vil gøre folke-flertallets vilje ugyldig og lave afstemningen om, til der bliver stemt ja.\nDet overrasker ingen dansker, at virkeligheden er sådan. Vi bliver selv gjort til trælle på samme vis. Men ingen har dog tidligere ytret, at det er sådan. Man kan lige så godt stemme, som magthaverne vil have det, for ellers bliver man sat til at stemme igen.\nSådan gik det i Danmark med det danske nej til den EU-traktat, der bar Maastrichts navn. Danskerne sagde nej. Det mindretal, der tabte folkeafstemningen, tvang en ny afstemning igennem året efter. Men man udsmykkede det, som om det var noget andet, der blev stemt om - skønt der ikke var rettet et ord i den forkastede traktat.\nSådan gik det i Irland i 2002. Irernes flertal havde sagt nej til den EU-traktat, der bar Nices navn. Det mindretal, der tabte den irske folkeafstemning, tvang en ny afstemning igennem. Heller ikke her var der rettet et ord. Men nu sagde pave-kirkens irske udgave ja til traktaten - og så gled den ned.\nSådan sker det i Danmark lige nu. Især socialdemokrater og radikale vil gennemtvinge en folkeafstemning i 2003 om de danske forbehold, skønt socialdemokraterne netop ikke gik til valg for godt et år siden med krav om en ny folkeafstemning. Men da de tabte regerings-magten, prøver de nu at drille den Venstre-konservative regering med krav om en ny EU-folkeafstemning. Det sker alene, fordi regeringens flertal bygger på Dansk Folkeparti, som er imod en afstemning om forbeholdene. Socialdemokrater og radikale spiller blot deres eget spil ved at spytte på vælgerne.\nI december 2002 kunne man endda læse den radikale Elisabeth Arnolds ord til Jyllands-Posten, hvor hun gav tilslutning til, at Danmark bør kunne smides ud af EU, hvis danskerne igen stemmer nej til en EU-traktat. Hun sagde: »Jeg ville foretrække, at de lande, der siger nej til en ny traktat, ikke mere er medlemslande."\nDet er det hidtil længste, politikere har fjernet sig fra demokratiet. Nu har den svenske statsminister taget skridtet fuldt ud. Svenskernes stemmeret er skudt i sænk. Det vigtigste led i folkestyrets arbejdsform er fjernet. Stemmeretten har selvsagt ingen mening, hvis magthaverne fastsætter, hvad der må stemmes.\n21. december 2002 blev den dag, demokratiet døde. Når der ikke længere er demokrati, hvor EU går ind, hvordan vil man da opretholde en magt, der også bygger på stemmeretten? Hvorfor skulle nogen agte den magt, vælgerne udpeger ved demokratiske valg, når magthaverne ikke selv gør det? Hvorfor skulle nogen lyde den magt, der springer af en stemmeret, som magten selv smider i skraldespanden?\n© Poul Erik Søe 27. december 2002


VVS firma i Blæsenborg Kerteminde ⇒ Spar penge på 60 sekunder! | Faatilbudnu.dk\nFind nemt og hurtigt en VVS firma Blæsenborg Kerteminde\nHvis du er på jagt efter en VVS-firma i Blæsenborg Kerteminde, er det heldigt, at du er landet på faatilbudnu.dk. Vi har nemlig et stort netværk af VVS-firmaer i hele Danmark, det betyder, at vi også kan hjælpe dig med, at finde en VVS-firma i Blæsenborg Kerteminde. Det er faktisk super nemt, og det kræver kun, at du trykker på vores “indhent-tilbud-nu-knap”. Herefter vil du blive komme hen til vores indhent tilbuds side. Her får du muligheden for at beskrive din opgave. Et eksempel på dette kunne være:” Jeg søger en VVS-firma Blæsenborg Kerteminde, til at hjælpe mig med noget, som jeg ikke selv lige kan finde ud af.” Så simpelt er det, og det skal du naturligvis benytte til din fordel. Så hvad venter du på? Indhent tilbud nu og modtag dem inden for 48 timer!\nAlle kan indhente 3 tilbud på VVS firma i Blæsenborg Kerteminde\nVVS firma Stubberup Kerteminde\nVVS firma Vedby Nordfyns\nVVS firma Storholm\nVVS firma Uggerhal\nVVS firma Skovsby\nVVS firma Ferring\n← VVS installatør Øster Sandbjerg Rudersdal


Gymnasielærer til forældre: Gider I lige opdrage jeres børn?\nViralt Skrevet af Sol Stoffregen | 27.09.16 | 12:30\n09.09.16 / 19:41\nFoto: Polfoto arkiv 2013\nGrænsen er nået for gymnasielæreren Sonja Poulsen, der dagligt skal lære uopdragne unge mennesker at begå sig i stedet for at undervise dem.\nAffald i klasselokalet, fødder på bordene, spil og sms på mobiltelefoner, uro, utallige toiletbesøg, manglende skriftlige afleveringer, provokerende opførsel og så videre.\nGymnasielæren fra Esbjerg, Sonja Poulsen, ville ønske, at hverdagen var en anden i hendes klasser, hvor en stor del af undervisningstiden går med meget andet end faglighed. Derfor har hun skrevet et opråb til landets forældre i form af et læserbrev til avisen JydskeVestkysten.\nMange unge ringer til alarmcentralen med småskader: "De er ikke opdraget til at tage sig af sig selv"\n- Jeg underviser 1. års klasser og har 20 års erfaring. 28-29 unge mennesker i hver klasse, som kommer lige hjemme fra mor og far. Den tvungne folkeskole er slut, og de unge mennesker har for første gang selv valgt, hvor de ønsker at møde hver morgen. Eller måske har mor og far valgt for dem, skriver gymnasielæreren, der underviser i kemi, i læserbrevet.\nHelt basale ting, som det forventes, at børn i folkeskolens mindste klasser kan, oplever Sonja Poulsen er et problem i klasselokalerne på Rybners Tekniske Gymnasium i Esbjerg, selvom hendes elever er væsentlig ældre.\nSonja Poulsen ville så gerne undervise, men manglende opdragelse fra forældrenes side spænder ben for hendes planer. Foto: Privat.\n- Det helt elementære som at skabe ro i klassen, få eleverne til at sætte sig ned på en stol, når timen starter, og bede dem om at få fundet relevant materiale frem til timen. Derudover selvfølgelig stoppe spil, Facebook, musik og andet irrelevant for undervisningen. Ja - kære forældre - det er faktisk nødvendigt, da jeres børn ikke er læringsparate, når timen starter, skriver Sonja Poulsen.\nOgså provokerende opførsel og ukoncentrerede elever tager meget af tiden fra den egentlige undervisning.\nPolitiet advarer: Får du denne SMS bør du slette den omgående\n- En elev vil gerne diskutere sine rettigheder og FN's konventioner med mig i forhold til at hente vand midt i timen. Hvilket eleven i øvrigt har fået lov til….Et par håndfulde elever sidder åbenlyst og laver alt muligt andet på deres computer, og de kan selvfølgelig efterfølgende ikke finde ud at løse opgaverne.\n- Elever, som ikke kan forstå fælles beskeder, skal jeg enkeltvis kigge dybt i øjnene og gentage beskeder til. Midt i timen må jeg tænde af over for en elev, som efter gentagne henstillinger bliver ved med at forstyrre, skriver Sonja Poulsen.\nDet er Sonja Poulsens håb, at hun en dag i den nærmeste fremtid, kan få lov til at gøre sin pligt som gymnasielærer - nemlig at gøre den enkelte elev så dygtig som mulig i en reformtid med masser af udfordringer. Men det kræver en aktiv indsats fra forældrene, understreger den trætte gymnasielærer med følgende bøn til landets forældre:\n- Kære forældre - gider I opdrage jeres børn, så jeg kan bruge tiden på at lære jeres børn noget fagligt?, afslutter Sonja Poulsen læserbrevet.


Hjemmeside » Sitely\nSkab din online personlighed med Sitely i dag.\nKom rigtigt fra start med en professionel hjemmeside i WordPress uden hemmelige priser, underlige kontrakter, lange bindinger eller krav til store budgetter.\nFå et gratis prisestimat!\nMed vores prisberegner, kan du få et prisestimat, der er ekstremt sikkert! Her kan du vælge præcis, hvad du vil have i pakken med din hjemmeside!\nVed køb af en hjemmeside hos os, tilbyder vi 3 måneders gratis webhosting oveni! Dette gør vi, fordi vi synes, at vores kunder kun fortjener det bedste!\nVi designer din hjemmeside i det mest kendte CMS, nemlig WordPress. Dette gør det nemmere for dig at overtage og vedligeholde din hjemmeside!\nVi sørger for, at din hjemmeside er 100% responsiv, at hjemmesiden ser perfekt ud, ligemeget hvilken platform kunder besøger dig fra\nDin WordPress hjemmeside er en fremtidssikret løsning\nDa WordPress konstant holdes opdateret, falder din virksomhed aldrig bagud! Når du vælger Sitely, sørger vi for kun at bruge plugins og designs, der aldrig falder bagud!\nFå et gratis prisestimat med vores prisberegner!\nVi har hjulpet mere end 50 danske virksomheder siden 2016!\nHver dag leverer vi fantastiske resultater til vores kunder! Om det er webhosting, webdesign eller andet, sørger vi altid for, at kvaliteten er i top! Når man er kunde, er man altid velkommen til at kontakte os, og så kommer vi flyvende til hjælps!\nHvorfor vælge Sitely?\nHos Sitely handler det om kundens behov og kvaliteten af det arbejde vi leverer! Vi lytter altid til feedback under hele forløbet og sørger for, at levere den bedste service vi kan! Alle vores kunder er ovenud glade for vores fleksible service, der altid leverer et godt stykke arbejde.\nHos Sitely er du og din virksomhed i gode hænder, og vi stopper ikke før vi er færdige!\n“Har brugt Sitely i snart 2 år. Service er udover hvad man kan forvente og bliver serveret med et smil. Professionel og personlig behandling. Kan klart anbefales til store som små.”\n“Kan kun give min varmeste anbefaling til Sitely og Marcus. Vi har fået lavet vores website med rigtig god sparring, samt en god overlevering da vi selv overtog siden. 5 stjerner herfra ⭐⭐⭐⭐⭐“\n“Havde absolut ingen forstand på hjemmeside, host osv. men igennem Sitely blev alt let og overskueligt. Servicen er bedre end forventet, altid klar på at hjælpe også med nye projekter, kan kun anbefales!“\nLæs mange flere af vores anmeldelser på vores Facebook side.


zalando damesko. Find de helt rigtige her\nHvor finder jeg zalando damesko ?\nDer er mange steder at købe sko, støvler, sandaler og især zalando damesko. Der er meget at holde styr på om mode og fodtøj. Og heldigvis er du kommet til det rigtige sted. Vi hjælper med det hele. Bare gå videre via vores henvisning eller læs videre her på siden, så finder du alt hvad du skal bruge.


Profil – Starup Marketing\nVi er en lille velfungerende virksomhed med 8 ansatte, som har specialiseret sig indenfor skriveunderlag, musemåtter, unikke snapseetiketter og tekstforfatning til virksomheder. \nVores 26 års erfaring på området sikrer vores kunder optimal kvalitet, hvad angår produkt såvel som trykkvalitet.\nDet ligger os meget på sinde aldrig at gå på kompromis med kvaliteten af underlaget, så vi holder altid nøje øje med fremstillingen, helt frem til det færdige produkt. Det har sikret os en høj kvalitet gennem alle årene, med et skriveunderlag som kan tåle at blive brugt. Det er fleksibelt og kan rulles og er derfor hurtig at distribuere. Det er samtidigt heller ikke sart overfor pletter som fx papirunderlag er.\nVores musemåtter er bygget op med en skridsikker bagside samt en klar folie som forside. Din virksomheds reklame bliver svejset ind mellem disse, og giver derved et kvalitetsprodukt, hvor din reklame ikke slides væk ved daglig brug.\nSnaps med etiketter i din virksomheds eget design, er unik fremstillet på Den Bornholmske Spritfabrik, og kan bestilles helt ned til en mængde på 12 stk.\nVi skriver skarpe, professionelle tekster, der rammer virksomhedens målgruppe. Tekster til sociale medier, tekster til web, SEO tekster, tekster til blog, artikler mm. bliver alle skrevet forskelligt, alt afhængig af, hvad formålet er, og hvilken målgruppe de skal ramme.\nVi sørger for at formulere teksterne, så budskabet er klart og samtidig fanger læserens opmærksomhed – og ikke mindst skrive SEO tekster, hvis det er dét I har brug for.\nKontakt Starup Marketing for at få et godt tilbud.


Dagpenge Beskæftigelse Arbejdsudbud\nNår man i den offentlige debat diskuterer tilstanden på det danske arbejdsmarked, fremhæves ofte to tal: den faktiske ledighed og den strukturelle ledighed. Den faktiske ledighed opgøres af Danmarks Statistik og svinger med konjunktursituationen.\nDen strukturelle ledighed angiver derimod det ledighedsniveau, der er i overensstemmelse med en normal konjunktursituation. Dvs. det ledighedsniveau, der er forenelig med en stabil pris- og lønudvikling på nogle års sigt, jf. nedenfor.\nDen strukturelle ledighed er nedbragt fra 340.000 personer i 1993 til ca. 110.000 i 2018, jf. figurenDen strukturelle ledighed kan ikke umiddelbart observeres, men skal estimeres, og derfor er der usikkerhed om det præcise niveau. . Når den strukturelle ledighed er reduceret med 230.000 personer, skyldes det blandt andet økonomiske reformer, herunder kortere dagpengeperiode. Siden 1990’erne er dagpengeperioden blevet afkortet fra at være uden en maksimumsgrænse til i dag 2 år. Desuden indebar Thornings skattereform fra 2012 en mindreregulering af overførselsindkomster, herunder dagpenge, på 5 pct.Mindrereguleringen indfases i perioden 2016-2023.\nDer er solid evidens for, at når det bliver mere attraktivt at være i beskæftigelse frem for på dagpenge (fx pga. lavere dagpenge eller kortere dagpengeperiode), vil flere tage job fremfor at gå ledige.\nHver gang en person flyttes strukturelt fra ledighed til beskæftigelse (fx gennem reformer), forbedres de offentlige finanser i gennemsnit med 325.000 kr. ifølge Finansministeriet. Ifølge Dagpengekommissionen vil 10 pct. lavere dagpenge yderligere reducere den strukturelle ledighed med 13.000 personer.\nHvilke økonomiske mekanismer sikrer, at den faktiske ledighed svinger omkring det strukturelle niveau? Hvis den faktiske ledighed fx er lavere end den strukturelle ledighed, så vil den lave ledighed give et opadgående pres på lønningerne. Det dæmper efterspørgslen efter arbejdskraft, dvs. ledigheden vokser. Denne situation opstod i årene op til finanskrisen i 2008, hvor den faktiske ledighed var meget lav, hvilket bidrog til høje lønstigninger.\nOg omvendt hvis den faktiske ledighed er større end den strukturelle ledighed: Den høje ledighed vil give et nedadgående pres på lønningerne. De lavere lønninger vil øge virksomhedernes efterspørgsel efter den ledige arbejdskraft, hvilket får den faktiske ledighed til at falde.


Eksperter advarer om ny børsboble\nDanske investorer investerer i stor stil milliarder af kroner i de mest risikable virksomhedsobligationer.\nSamtidig advarer flere eksperter om, at markedet for disse obligationer begynder at ligne en boble.\nHvis udviklingen fortsætter, kan det ende med ordentlige kurssmæk, lyder advarslen fra landets største private kapitalforvalter, Formuepleje.\n»Jeg kan ikke sige, at markedet kollapser umiddelbart, men jeg synes, at de er dyre nu. Hvis det fortsætter, vil det nok vise sig at være en boble,« siger Leif Hasager, investeringsdirektør i Formuepleje.\nIfølge ham har den enorme efterspørgsel efter de mest risikable papirer gjort dem dyre. Men det afholder ikke bankerne fra at sælge obligationerne til danskerne i stor målestok. Interessen for papirerne er nærmest eksploderet, i takt med at renten på de sikre obligationer fra stater og solide virksomheder er faldet kraftigt.\nAlene sidste år lagde danskerne 14 mia. kr. ekstra i investeringsforeninger med de såkaldte højrente-obligationer – en stigning på knap 35 pct., således at de ved årsskiftet ejede gældsbeviser for 55 mia. kr., viser tal fra Investeringsforeningsrådet.\nOgså kreditvurderingsbureauet Moody’s har advaret om, at mange virksomheder nu betaler en rente, der ikke afspejler den reelle risiko ved papiret.\nATP maner også til forsigtighed. Pensionskassen er således holdt op med at købe nye højrente-obligationer. Det samme gælder PensionDanmark, mens foreningen Maj Invest helt har solgt ud af sin beholdning.\nEt højt afkast\nPå verdensplan blev der sidste år solgt højrenteobligationer for næsten 600 mia. kr., påpeger analysehuset Morningstar. Trods muligheden for høje afkast er de historisk set blandt de mest risikofyldte obligationstyper.\nUnder finanskrisen i 2008 tog de et kursdyk på mindst 33 pct., og siden 1990 har der været 10 tilfælde af kursfald på over 5 pct.\nNordea, som sælger obligationerne igennem sin investeringsforening, er dog ikke urolig.\n»Jeg kunne godt tænke mig at se, hvilke tegn man ser på en boble, for jeg kan ikke se dem,« siger seniorstrateg Henrik Drusebjerg.\n»Jeg kan dog godt være nervøs for, om folk er klar over, hvilken risiko de påtager sig ved at købe disse obligationer.«\n06.02.13 Mongoliets vej til markedet\n06.02.13 Pensionskasserne slår bremsen i på junk


Skal du på kursus? - cafelerouge.dk\nSteffen Petersen 28. april 2022 power apps kurser\nSkal du på kursus? Hvis du går og leger med idéen om at tage på et kursus, så bør du virkelig overveje at gøre det. Et kursus kan være en god måde for dig at styrke dine færdigheder på og få en større viden indenfor et bestemt område. Der findes mange forskellige kurser, som du kan vælge imellem, hvorfor det kan være svært at vælge en.\nI dette indlæg vil vi introducere dig til nogle af de kurser, som kunne have gavn for din videre professionelle karriere.\nMicrosoft Office er verdens mest populære kontorpakke af software. Hvis du arbejder med Microsoft Word, Excel eller PowerPoint regelmæssigt, kan det være meget nyttigt at lære mere om dem.\nDer findes mange websteder, der tilbyder onlinekurser og certificering, som kan hjælpe dig med at forbedre dine færdigheder. Det bedste ved denne type kurser er, at du kan gøre dem i din fritid og i dit eget tempo.\nHvis du arbejder regelmæssigt med PowerApps, kan du overveje at tage et kursus. Der er mange forskellige kurser tilgængelige, som kan hjælpe dig med at lære mere om PowerApps og om, hvordan du bruger det effektivt.\nDu kan finde kurser, der fokuserer på specifikke aspekter af PowerApps, f.eks. oprettelse af brugerdefinerede formularer eller integration af datakilder. Det kan være et kursus, der kan åbne op for mange døre indenfor din branche, så overvej et PowerApps kursus i dag!\nHvis du arbejder med et af Adobe Creative Suite-produkterne, f.eks. Photoshop, Illustrator eller InDesign, kan det være en god idé at tage et kursus. Der findes mange forskellige kurser, som kan hjælpe dig med at lære mere om Adobe Creative Suite, og hvordan du bruger den effektivt.\nDu kan finde kurser, der fokuserer på specifikke aspekter af Adobe Creative Suite, f.eks. fotoredigering eller webdesign.\n← Få taget skaderne på asfalten i opløbet\nFå nye kvalifikationer i dag →


Søndagens Premier League Bonus valg på BN… – BettingNews | Når viden bliver til valuta…\nSøndagens Premier League Bonus valg på BN…\nDagens “Bonus” kategori er hentet i den bedste engelske række Premier League, hvor et ny opblomstret hjemmehold igen ha fået fundet formen og igen er begyndt at henrykke. Men dette til trods, tror vi ikke ta det giver fuldt succes i dag.\nArsenal – Everton = X2 = Odds 1,70\nArsenal virker til at have fået vendt bøtten og er igen et hold der vinder fodboldkampe. For hele december var et mareridt for klubben hjemme, med 4 ud af 4 nederlag. Men nu hvor der er pil op af igen, er der kommet ro i klubben – efter lidt ballade på omklædningsrummet. Men Arsenal står overfor en prioritering.\nDe er stadig med i EL og så længe det står på, må denne turnering vægtes højt. I Premier League er der 6 point op til Tottenham, men også 5 placeringer – så det ser svært ud mht. at spille sig videre til Europa via PL til næste sæson. Efter midtugens strabadser på udebane mod i EL mod Olympiakos – er det også et lidt træt mandskab. De fik dog hentet en smal sejr på 1-0.\nEverton er stadig ubesejrede efter Ancelotti overtog roret i Everton. 5 kampe har givet 3 sejre og 2 gange remis, så ingen tvivl om, at der er sket en radikal forbedring hos de blå i Liverpool. Everton er faktisk det næst stærkeste hold i denne periode, kun overgået af de røde fra samme by.\nSelv om det er på udebane, har vi tiltro til Ancelotti og Co. Nogle vil måske mene at det er skudt forbi, men egentlig tror vi på en remis, når alt kommer til stykket. Vi mener så også, at den fornyede selvtillid er så motiverende, at et lidt EL-træt Arsenal hold, vil føle at de er landet i et hvepsebo. Jo, vi tror på mindst det ene point til Everton i dag, når de besøger London.


Der er vaskeægte rock’n’roll i Pilegården torsdag aften |\nDer er vaskeægte rock'n'roll i Pilegården torsdag aften\nDanmarks længst levende rock ’n’ roll-band serverer det bedste fra 50’ernes og 60’ernes musikskat torsdag aften kl. 20 i Kulturhuset Pilegården. Ingvar ”Chimbo” Kristensen leverer med sin fantastiske stemme og helt særlige guitarstil et af de mest autentiske bud på et uforfalsket rock ’n’ Roll Show.\nMr. Chimbo har som kun ganske få andre dyrket 50’ernes og 60′ ernes Rock ‘n’ Roll og pigtråd fra England og USA, og her er der ikke blot tale om guitarstilen og vokalen, men hele historien omkring tilblivelsen af musikken og artisterne – og Mr. Chimbo er ikke bange for at dele sin meget store viden med andre – så spørg bare.\nMed på bas er Søren Engel, der var med til at starte Delta Blues Band, som han spillede med i 40 år. Søren har været en del af den danske musikscene siden pigtrådsdagene i 60’erne. Og så er han endda bosiddende i Brønshøj !\nPå guitar er Carsten Larsson, der bl.a. spiller på Tamra Rosanes to seneste albums udgivet med bandet Rockabilly Heart. Carsten har ligeledes spillet og indspillet med The Scooters, Jes Holtsø, Cartoons og mange andre.\nTrommerne håndteres af Philip Bo Knudsen, der tidligere har været ankermand i One Way Out og The Thrill. Han er garant for, at musikken swinger, og at Chimbo’s Revival altid kommer sikkert i havn.


Et eventyrligt efterår i Mumleby | Litteratursiden\nVera og Astrid leger og fortæller historier i den hyggelige by Mumleby, hvor de fejrer efterårets traditioner. Byens voksne fortæller sagn og eventyr om de gamle traditioner. Med opskrifter og aktivitetsforslag.\nHyggelig højtlæsningsbog med forskellige opskrifter og forslag til aktiviteter, der passer til årstiden.\n'Et eventyrligt efterår i Mumleby' er både en almindelig oplæsningsbog og en aktivitetsbog. Historien handler om to piger, Astrid og Vera. De bor i en lille hyggelig by, som ligger ud til havet og er omgivet af skov. Det er blevet efterår og pigerne bruger meget tid i naturen omkring Mumleby. Her finder de på alle mulige sjove ting at lave, som for eksempel at lave kastanjedyr og samle bær til marmelade. Vi følger dem også gennem højtiderne, den årlige høstfest, Halloween og mortensaften, hvor vi får lidt at vide om de forskellige traditioner.\nMumleby er også en by med mange forskellige personligheder; vi møder den gnavne, gamle mand de kalder for Gru – måske helt uden grund. Han har for øvrigt Mumlebys bedste æbletræer. Der er også baronen, baronessen og deres søn, som bor på godset lidt udenfor Mumleby og den søde frøken Grød, som ved så mange spændende ting, og den sure dame i bagerbutikken og mange, mange flere.\nPigerne er meget forskellige. Vera, som er historiens jeg-fortæller er en lidt forsigtig pige, der bor alene med sin far. Astrid, som bor med sin mor og far, har masser af krudt i måsen og elsker at klatre og finde på tossede historier og er i det hele taget meget kreativ – også med sine historier.\nEr man vild med Astrid Lindgrens bøger, vil man garanteret også holde af denne bog. Den minder især meget om miljøet i bøgerne om børnene i Bulderby og Astrid minder meget om Pippi Langstrømpe, men i det hele taget er fortællestilen meget ligesom Astrid Lindgrens. Desværre synes jeg, sproget bliver noget anstrengt og forceret sine steder. Der er mange ”vidunderligt” og ”mægtigt” i historien. Sproget er kunstigt gammeldags - og så alligevel sniger der sig nogle bandeord eller vendinger ind, som står i modsætning til resten. Jeg kan ikke lade være med at blive lidt irriteret over, at forfatteren ikke skriver i et mere nutidigt sprog. Det er lidt synd, for det er en sød og hyggelig historie og en rigtig god ide med opskrifterne og anvisningerne på lege og ting man kan lave. Der er i hvert fald et par opskrifter, jeg skal have afprøvet.\nPå trods af det vil jeg dog anbefale bogen til de yngre børn i 6-10 års alderen og deres forældre. Jeg tror, man kan få meget hygge ud af bogen, hvis man selv prøver at lave nogle af tingene der står beskrevet.Kan man ikke få nok af historien er der udkommet yderligere en bog; 'En vidunderlig vinter i Mumleby', og forfatteren har ligeledes en blog og en Facebookside, hvor man kan følge Vera og Astrid.


PRINT STUDIO COPENHAGEN\nDET LITOGRAFISKE VÆRKSTED\nEdition Copenhagens rammeværksted indrammer for private, gallerier, indretningsarkitekter, kunstforeninger, kunstnere, museer og virksomheder. Innovation og kvalitet vægtes højt på rammeværkstedet, hvor udvalget af rammetyper afspejler en nordisk designopfattelse - klassisk, enkel og kvalitetsbevidst.\nRammeværkstedet indrammer mange forskellige typer af værker, og det er essentielt, at der i samarbejde med kunden, udvælges den helt rigtige rammeprofil i forhold til det enkelte værk. Indramning er en individuel smagssag, men i takt med rammeværkstedets mange års erfaring inden for indramning, rådgives kunden sædvanligvis således, at værket kommer til sin ret.\nTil indramning bruger rammeværkstedet kun syrefri produkter bl.a. baggrundskarton, passe-partouter og monteringstape. Indramningen handler ikke blot om rammen eller valg af baggrundskarton frem for passe-partout, også glasset har en væsentlig betydning, alt efter hvor værket skal hænge. Almindeligvis arbejder rammeværkstedet med 2 mm float, men der indrammes også i usynlig museumsglas, der har en UV beskyttelse på 92-96 %.\nRammeværkstedet har flere gange samarbejdet med kunstneren på det litografiske værksted, hvor kunstneren har designet eller valgt en specifik rammetype, der efterfølgende bruges til at indramme de litografier, der er produceret på det litografiske værksted. Samspillet mellem rammeværkstedet og det litografiske værksted skaber en kunstnerisk frihed, der er essentiel i forhold til Edition Copenhagens eksistensgrundlag.\nPersondatapolitik og cookies | Handelsbetingelser\nCopyright © Print Studio Copenhagen - All Rights Reserved.


The Factory 4.0TM - Teknologisk Institut\nThe Factory 4.0TM er et virksomhedsspil, der sætter samarbejde og roller i virksomheden på dagsordenen i danske og internationale virksomheder i en tid, hvor robotter bliver kollegaer, og den digitale disruption måske ligger lige om hjørnet.\nDen teknologiske og digitale udvikling ændrer måden, vi løser opgaver på. Nogle opgaver bliver helt overtaget af teknologi – andre opgaver må redefineres. Udviklingen går under navnet Den fjerde industrielle revolution. Fokus er på automatisering og digitalisering. Og bagved ligger der store udfordringer i at tænke i innovation og i at tilpasse forretningen til de nye vilkår.\nHvad betyder den teknologiske udvikling for din virksomhed?\nThe Factory 4.0TM sætter din virksomhed og dens medarbejderes evne til samarbejde og organisering under lup. I spillet laver vi en simulation af, hvilke udfordringer din virksomhed står overfor for at være konkurrencedygtig, når den digitale revolution pludselig er lige om hjørnet. Er virksomheden parat? Er der investeret i de rette kompetencer? Er der ny teknologi, som effektiviserer leveringen?\nKernen i virksomhedsspillet The Factory 4.0™ er samarbejde mellem mennesker. Uanset robotter, computere og sensorer, så lever succesfulde virksomheder af, at ledere og medarbejdere trives, er kreative, løbende kvalifikationsudvikles og kan samarbejde på tværs af funktioner.\nSpillets sætter udviklingen på spidsen og er en øjenåbner for det komplekse spil, virksomheden står over for i hverdagen. Spillet giver en fælles reference i virksomheden og tilbyder en platform for efterfølgende at tilpasse og udvikle virksomheden i forhold til fremtidens behov.\nOg så giver spillet sved på panden, gode grin – og eftertænksomhed.\nLæs mere om udvikling af arbejdspladsen her\nSpillet er et godt og anderledes indspil til strategiudvikling eller lederudvikling.\nThe Factory 4.0TM er en solid ramme for virksomhedssimulation. Spillet tilpasses efter udfordringerne i virksomheden. Der skal være mindst 20 deltagere, men der er ingen øvre grænse. Jo flere deltagere, desto bedre.\nHvem kan spille The Factory 4.0TM?\nSpillet egner sig til:\nIntern strategiudvikling – fx som opvarmningsevent i en større ledelsesgruppe\nEvent på virksomhedsdag for alle medarbejdere\nStørre arrangementer og events for virksomhedsledere fra samme branche\nRamme for arrangementer for virksomhedsledere i en kommune eller region.\nFør spillet forberedes deltagerne med oplæg om dels teknologisk udvikling og om spillets regler.\nSelve spillet tager lidt over en time, hvor der er fuld fart på. Deltagerne opdeles i mini-factories, som er i skarp indbyrdes konkurrence. Ved spillets afslutning udpeges en vinder.\nEfter spillet er det tid til debat og læring. Det tager også en time.\nTeknologisk Institut medbringer det nødvendige udstyr og faciliterer hele processen. Der skal afsættes en time til opstilling og en time til nedtagning af spillet.\nFakta om The Factory 4.0TM\nAntal deltagere: Mindst 20 – men ingen øvre grænse\nVarighed op til tre timer: Forberedelse, spil, debat, læring\nMålgruppe: Ledere og medarbejdere i virksomheder\nHvor: Hvor som helst i Danmark med god indendørs plads\nIndhold: Spillet har en grundform, men kan tilpasses virksomhedens behov\nPris: Fra 65.000 kr., ekskl. moms + 250 kroner pr. deltager.\nTilpasninger efter aftale.