NatXpressen 2012 by Syddansk Universitet Det Naturvidenskabelige Fakultet - issuu\nLille prut med stor effekt\nKan vandlopper prutte så meget, at det øger den globale opvarmning?\nHvad har en orm med sygdomsforskning at gøre, og hvad gør man, når medicin pludselig bliver skadelig?\nNAT 2. årgang · GRATIS\nSe side 3- 4\nN E S S E R P NATURVIDENSKAB PÅ SYDDANSK UNIVERSITET I ODENSE\nStudiebyen Odense Hvert år starter mere end 6000 studerende på en videregående uddannelse i Odense. Men hvordan er byen egentlig at bo i?\nMin studiestart på Naturvidenskab ”Den første dag startede lidt kaotisk. Jeg skulle cykle til universitetet og havnede på den forkerte adresse, og da jeg endelig nåede frem til campus, var det ved den forkerte indgang!”\nLæs om Camillas studiestart på side 8\nHvor meget narko kan der være i en fodbold? Der er mange forskellige naturvidenskabelige karriereveje, og man kan nemt komme ud for spørgsmål, man aldrig havde forestillet sig at skulle svare på.\nLæs karriereportrætter på side 14-15\nStuderende udvikler mobil-apps Hvert år konkurrerer studerende fra SDU om at udvikle den bedste mobilapp. Vinder-app’en blev kåret ved et kæmpe LAN-party.\nNATXPRESSEN 〉 2. årgang 〉 GRATIS\nUddannelse, vi er stolte af Af Claus Michelsen, prodekan for udddannelse ved Det Naturvidenskabelige Fakultet Du gør dig måske nogle overvejelser om, hvordan det vil være at starte på et universitet. Det kan være en stor omvæltning at starte på et universitetsstudium, og meget er ganske anderledes end i gymnasiet. Alene størrelsen på SDU i Odense kan være overvældende med 20.000 studerende under samme tag. Dertil kommer, at man som ny studerende ofte skal flytte til en ny by, flytte hjemmefra, få nye venner og vænne sig til ikke at være elev men studerende. På Naturvidenskab gør vi alt for, at disse store forandringer foregår så smertefrit som muligt. 98 % af vores studerende oplever, at de ældre studerende i studiestarten gør en stor indsats for at tage godt imod de nye, så du kan også være overbevist om, at de nok skal tage godt imod dig. Du starter sammen med ca. 400 andre på Naturvidenskab, og du kommer på hold med\n20-25 andre studerende, så det er en overskuelig mængde nye medstuderende, du får. I starten foregår der mange sociale og faglige aktiviteter, så du hurtigt lærer de andre at kende.\nVi har arbejdet meget med studiestarten, så du får den bedst mulige start på universitetet. Du bliver en del af en faglig studiestart, hvor du fra den første dag kommer til at arbejde sammen med dine medstuderende, så du både lærer dem bedre at kende og får nogle gode studievaner fra starten. På Naturvidenskab i Odense gør vi i 2012 indholdet på det fælles første år endnu bedre. Fra 2012 bliver det første års indhold sat sådan sammen, at du allerede\nfra begyndelsen af dit studium kan fokusere på det fagområde, der interesserer dig mest. Samtidig får du en grundlæggende viden inden for de andre naturvidenskabelige fag, så dit interesseområde bliver sat i perspektiv i forhold til den bredere\nnaturvidenskab. Vi er stolte af vores naturvidenskabelige første år, fordi det klæder dig på til at være en del af fremtidens moderne naturvidenskab, der sker på tværs af de traditionelle faggrænser. Og med det nye første år kan du, hvad enten\ndu interesserer dig for biologi, matematik, fysik eller noget helt fjerde, hele tiden genkende dit fagområde i de kurser og opgaver, du arbejder med. Samtidig holder første året dine muligheder åbne, for du kan nemlig frit skifte uddannelse inden for\nnaturvidenskab i løbet af dit første studieår. Vi glæder os til at byde dig velkommen! \nKOLOFON Udgivet af Det Naturvidenskabelige Fakultet Syddansk Universitet 2. årgang Layout:\tKreativGrafisk Tryk:\nFoto:\tEmil Ryge Christoffersen Søren Borgstrøm Colourbox Shutterstock Oplag:\nUdgivet:\tJanuar 2012\nSupermodel med demens\nAt “slukke” for et gen\nDemenssygdomme er vanskelige at stille noget op over for, men nu tager en supermodel kampen op, for at vi skal blive klogere på, hvordan demens virker på mennesker. Modellen, der er tale om, er en orm – men hvordan kan en orm være supermodel?\nNår man “slukker” for et gen, blokerer man det, sådan at det, genet koder for, ikke kommer til udtryk i organismen. I forsøget med C. elegans slukker man for et gen ved at fodre ormen med bakterier, der udskiller RNA, som klæber til matchende RNA i ormen og forhindrer udtrykket af det pågældende gen.\nAf Cecilie Thibel Olesen Måske har du svært ved at huske, hvad det lige var, der foregik oppe ved tavlen sidste time, eller hvad det var, du skulle på næste mandag. Men heldigvis for dig skyldes det nok ikke demens, da det fortrinsvis er ældre mennesker, der lider af demens. Og heldigvis ser det nu ud til, at man med små skridt er ved at nærme sig et svar på, hvad man kan stille op over for demenssygdomme. Muteret protein giver demens I laboratoriet på Institut for Biokemi og Molekylær Biologi er rundormen C. elegans fast inventar i forskningsprojektet omhandlende demenssygdomme som Alzheimers, Parkinson og Huntingtons sygdom. Ormen er genmanipuleret, så der hos den opstår et muteret huntington-protein. Det er dette protein, der giver demenssygdommen Huntingtons sygdom. Sygdommen opstår, fordi det muterede protein ændrer form og klumper sammen i ormens nervesystem, hvor det skaber forstyrrelser. Ormen må stå model til meget Grunden til, at ormen C. elegans\nmå gå så grueligt meget igennem for forskningens skyld, er, at vi mennesker har overraskende meget tilfælles med sådan en orm. “Vi ligner ormen rigtig meget – i hvert fald deler vi mange af de gener, der giver anledning til forskellige sygdomme”, forklarer Julius Fredens, der er ph.d.-studerende ved Syddansk Universitet i Odense og arbejder på projektet. Det et derfor håbet, at de opdagelser, man gør med C. elegans, også vil have rele-\nvans for personer, der lider af en demenssygdom. C. elegans er desuden en god modelorganisme for forskerne, da den er et rimeligt simpelt dyr. Genetisk set er ormen et let puslespil at løse, og forskerne har derved også mulighed for at “pille ved brikkerne”. De kan op- og nedregulere forskellige gener ved at “slukke” for et gen og derved sætte det ud af spillet for at se, hvilken konsekvens det får.\nEt første gennembrud Projektet er først lige sat i gang, så der er lang vej endnu, før forskerne har løst gåden om demenssygdommene. Men forskerne har gjort et første gennembrud: “Vi har opdaget, at når man piller ved gener, der indvirker på fedtmetabolismen, har det en gavnlig effekt i forhold til demenssygdomme og de sammenklumpede proteinaggregater”, fortæller Julius. Hvad det præcist er, der sker, når man piller ved fedtmetabolismen, er endnu uopklaret, men Julius fortæller, at “man forestiller sig, at nogle fedtmolekyler virker bedre end andre i nervesystemet og får det til at være mere modstandsdygtigt over for de farlige protein-aggregater.” Men der er nok at tage fat på endnu, og faktisk taler man om, at projektet på længere sigt skal gøres til et førsteårsprojekt, så nye studerende får mulighed for at få fingrene i det. Måske kan de i fremtiden hjælpe med at finde ud af, hvordan man kurerer demenssygdomme ved at lave forsøg med modelorganismen C. elegans, der trofast stiller op. \nJulius Fredens, ph.d.-studerende ved Syddansk Universitet i Odense\nOrmens menneskelige side Af de gener, der forbindes med sygdom hos mennesker, findes ca. 40 % også i ormen C. elegans.\nBiokemi og molekylær biologi handler om reaktioner i celler, proteiner og deres funktioner og om organismens gener. Det er centrale områder i forskningen inden for bl.a. kræft, sukkersyge og smitsomme sygdomme. www.sdu.dk/uddannelse/bmb\nBiomedicin kombinerer biokemi og molekylær biologi med medicinske fag. Du lærer at forstå sygdomme på molekylært og cellulært niveau og bygger bro mellem den medicinske og den naturvidenskabelige verden. www.sdu.dk/uddannelse/biomedicin Følg uddannelserne på Facebook på siden Biomedicin på SDU / Biokemi og Molekylær Biologi på SDU\nFra farlig til effektiv behandling\nHvad nu hvis man får så meget forskellig medicin, at det faktisk slet ikke gør en rask, men derimod mere syg? Hvem kan hjælpe med at sortere i medicinen og få blandet den rigtige cocktail? Fru Jensen er 78 år. Hun har astma, har tidligere haft en blodprop i hjertet, lider af hjerteflimmer, og hun har netop fået konstateret leddegigt. Fru Jensen får en lang række af forskellig medicin mod alle disse sygdomme, men pludselig får hun det dårligt og bliver indlagt med voldsomme blødninger, som kan ses under huden. Hvad er der galt med fru Jensen? De gamle ingredienser Som led i hendes behandling på sygehuset gennemgår en farmaceut, hvilken medicin hun får. Farmaceuten er ekspert i, hvordan medicin virker, og hvilken indflydelse forskellige lægemidler har på hinanden, så farmaceuten er den, der bedst kan vurdere, om patienten får den rigtige medicin - og om det er i de rigtige kombinationer. Fru Jensen fortæller, at hun har store problemer med sin astma, og hun har også fået svamp i munden. Farmaceuten\nspørger, om hun tager sin astmamedicin, og hvordan hun gør det, og det viser sig, at fru Jensen faktisk hverken tager medicinen hver dag, som hun skal, eller tager den på den rigtige måde. Sandsynligvis er svampen i munden opstået, fordi hun tager astmamedicinen forkert, og fru Jensen har nu fået lægemidlet Fluconazol mod svampen. Der er altså ikke noget i vejen med astmamedicinen. Den hjælper selvfølgelig bare ikke, hvis den ikke bliver taget rigtigt. Fordi fru Jensen tidligere har haft en blodprop i hjertet, får hun hver dag kolesterolsænkende og blodfortyndende medicin i form af det kolesterolsænkende Simvastatin og det blodfortyndende Marevan. Men fru Jensen er jo indlagt med voldsomme blødninger, som kan ses under huden, så hvad har hjertemedicin, astma og svamp i munden med blødningerne at gøre? De nye ingredienser Ved at gennemgå al fru Jensens medicin finder farmaceuten ud af, at den blanding af medicin, som fru Jensen får for de forskel-\nFarmaceuten anbefaler Det er ikke farmaceuten, der ordinerer medicin til patienterne, men farmaceuten kan komme med anbefalinger til lægen om ændring af medicineringen. Udover at anbefale at skifte fru Jensens blodfortyndende Marevan ud med Pradaxa har farmaceuten også anbefalet andre ændringer på medicinlisten: Fru Jensen fik tidligere to blodfortyndende lægemidler, men det er der ingen grund til, så farmaceuten anbefaler, at hun kun får et. Fru Jensen fik også tre forskellige smertestillende midler, men farmaceuten foreslår, at hun nu kun skal tage Panodil, og så kan hun få morfin, hvis der er ekstra behov. Denne løsning vil både være bedre og billigere for patienten.\nlige sygdomme, faktisk er skadelig for hende. Blødningerne kan nemlig skyldes kombinationen af det blodfortyndende Marevan og medicinen mod svamp, Fluconazol. Fluconazol hæmmer et enzym i leveren, som lægemiddelstoffet i det blodfortyndende Marevan omdannes af, og det betyder, at når man tager de to lægemidler samtidig, så bliver lægemiddelstoffet i Marevan ikke fjernet fra kroppen lige så hurtigt som normalt. På den måde kan der opstå farlige blødninger i kroppen. Nu hvor farmaceuten har fundet ud af, at bivirkningen kommer, når fru Jensen tager de to lægemidler samtidig, er spørgsmålet, hvordan man bedst kan løse problemet. Farmaceuten må her kigge på patientens\nbehov, og hvis fru Jensen ofte får svamp i munden, har hun brug for at kunne få Fluconazol imod det. Så må man finde et andet blodfortyndende middel til hende. Farmaceuten kender et nyt lægemiddel, Pradaxa, som patienten kan få i stedet for Marevan, og det vil virke meget bedre. Pradaxa bliver nemlig ikke påvirket af Fluconazol, og hvis fru Jensen får det, kan hun slippe for den øgede risiko for blødninger. Farmaceuten har på den måde medvirket til, at fru Jensen får det meget bedre og kan komme hjem til sig selv igen med en bedre sammensætning af medicin. \nFarmaceut handler om, hvordan man udvikler og fremstiller medicin. Her får du en dybere forståelse af, hvad lægemidler består af, og hvordan de forskellige typer af medicin virker. www.sdu.dk/uddannelse/farmaceut\nKemi har stor indflydelse på hverdagen og findes overalt i vores omgivelser. Du kan fx beskæftige dig med kemiske stoffer til nye medicinalprodukter og modificeret DNA, der vil hjælpe os til at gå målrettet efter syge celler i kroppen. www.sdu.dk/uddannelse/kemi Følg uddannelserne på Facebook på siden Farmaceut på Syddansk Universitet\nMatematik handler om matematikkens grundlæggende videns dannelse, teori og eksperimentelle metoder. Det er væsentlige forudsætninger både for matematikkens egen videreudvikling og for anvendelser i andre fagområder. www.sdu.dk/uddannelse/matematik\nDatalogi beskæftiger sig med idéerne bag beregning og infor mationsbehandling, og med hvordan computer systemer konstrueres og programmeres. Vælg fx at fokusere på computerspil, netværk og avancerede algoritmer, softwareudvikling eller optimeringsprojekter. www.sdu.dk/uddannelse/datalogi\nKinect fra Xbox fanger flagermus\ner ikke en særlig slags matematik, men en måde at arbejde med matematik på. Du lærer at modellere og løse problemer fra den praktiske verden ved hjælp af avancerede matematiske værktøjer. www.sdu.dk/uddannelse/anvendtmatematik Følg Naturvidenskab på Facebook på siden Det Naturvidenskabelige Fakultet, Syddansk Universitet\nDatalogistuderende Rasmus Jakobsen fra Syddansk Universitet har udviklet et program, der sammen med et Kinect-kamera kan sætte flagermus ind i en virtuel verden bygget op på computerspilsprincipper. Det giver nye muligheder for at undersøge, hvordan flagermusene i virkeligheden bevæger sig. En biologisk forskningsgruppe på Syddansk Universitet arbejder med flagermus og ville i forbindelse med deres forskning gerne undersøge, hvordan flagermus bevæger sig rundt i et rum. De tog derfor kontakt til datalogerne for at høre, om de kunne hjælpe med at udvikle et program, der kunne registrere\nflagermusenes bevægelsesmønstre. Det kunne Rasmus Jakobsen, som læser datalogi på 5. år. Rasmus brugte et Kinect-kamera, som man ellers kender fra Xbox, til at optage flagermusene, når de fløj rundt i deres bur. Kinect-kameraet består i virkeligheden af to kameraer: et der optager almindelige farvebil-\nleder (et RGB-kamera), og et der registrerer dybde – altså afstanden til de ting eller væsner, det filmer. Rasmus analyserede og bearbejdede outputtet fra de to kameraer og lavede et program, der kunne samle signalerne fra kameraerne og sætte dataene ind i en virtuel verden bygget op af 3D-grafik.\nDen virtuelle verden, som Rasmus programmerede, er en kopi af den virkelige verden, men når man sætter de optagne data ind i “computerspilsverdenen”, kan man pludselig se og registrere flagermusenes flyvemønstre i 3D. Man har også mulighed for at ændre perspektivet, så man “drejer” det virtuelle kamera og dermed ser på gengivelsen af virkeligheden fra en ny vinkel. Hvor mange pixels går der på en flagermus? Rasmus’ program skulle dog mere end bare at optage. Det skulle også kunne genkende en flagermus’ bevægelse i billedet og vise bevægelsen i den virtuelle 3D-verden. Rasmus kodede derfor programmet sådan, at det hele tiden trækker to optagne billeder fra hinanden for at finde frem til ændringer fra det ene billede til det andet. Det vil sige, at programmet tager to billeder – optaget med en brøkdel af et sekunds mellemrum – og så trækker programmet billederne fra hinanden pixel for pixel. Hvis en gruppe af pixels, som Rasmus har defineret som ca. svarende til størrelsen på en flagermus, forandrer sig fra det\nene billede til det andet – enten i farve eller i afstand – er programmet kodet til at forstå det som en flagermus, der flyver forbi. Programmet sætter så et punkt i den virtuelle gengivelse af verden der, hvor forandringen var, og forbinder efterhånden de registrerede punkter, så man kan se, hvilken rute, flagermusen har fløjet. Hidtil har biologerne kunnet følge flagermusene via de ekkolokaliseringsskrig, de hele tiden udsender, men det kræver dataanalyse og kan ikke gøres online.\nPå den måde kan man heller ikke sætte flagermusenes bevægelser ind i en 3D-verden. Rasmus’ program giver sammen med en Kinect fra Xbox mulighed for at få en helt ny type data, der kan hjælpe med at opklare, hvordan flagermus opfatter og reagerer på deres omverden, som de sanser ved hjælp af lyd.  Se filmklip fra Rasmus’ program\n3D-grafik Man kan lave 3D-grafik til fx computerspil ved at bygge elementer op af trekanter. Hver trekant har tre hjørnepunkter, som er placeret et sted i det tænkte rum, og hver placering har tre dimensioner: højde, bredde og dybde. Ved at sætte mange trekanter sammen kan man danne mange forskellige former, som har en hel masse hjørnepunkter. På baggrund af hjørnepunkterne kan grafikprogrammer ud fra matematiske metoder beregne, hvordan fx farver, lys, genskin og afstand skal se ud i den virtuelle verden for at se “virkeligt” ud. Der er omkring 1 mio. punkter på en skærm, og til computerspil laver man ca. 30 billeder i sekundet, så der er utroligt mange beregninger, der skal foretages rigtig hurtigt, for at grafikken i et computerspil kan køre rigtigt. Det er det arbejde, et grafikkort udfører.\nLysende nanokrystaller viser vejen for nyt lægemiddel\nOmkring 320.000 danskere lever med en hjertekarsygdom, og mere end hver fjerde dansker dør af en. Men hvordan skal medicin mod disse sygdomme designes, hvis den skal virke bedst muligt? For at finde svaret, skal vi helt ned i nano-skala og undersøge, hvad små selvlysende partikler kan fortælle os. Proteinet Angiotensinreceptoren er en af synderne i forbindelse med forhøjet blodtryk og hjerteanfald, men vi ved ikke præcis, hvordan proteinet opfører sig, og hvordan det forvolder skade. Det er vi nødt til at finde ud af, hvis der skal designes et nyt lægemiddel, der kan modvirke hjertekarsygdomme. Kan man hæmme en kaskade af signaler? Angiotensinreceptorer sidder i cellemembraner. Når hormonet angiotensin binder til receptoren, sættes en kaskade af signaler i gang, og disse signaler gør, at musklerne omkring blodårerne trækker sig sammen og øger blodtrykket og presset på hjertet. Hvis man vil forhindre forhøjet blodtryk, kan det derfor være en løsning af hæmme signalerne, og det kan man muligvis gøre ved at hæmme selve receptoren. Men for at designe et lægemiddel, der kan netop det, må man først undersøge, præcis hvad der sker med receptoren, når den binder angiotensin. Forskerne har mistanke om, at mødet med angiotensin får receptorerne til at binde sig sammen to og to, og at det er det, der gør, at kaskaden af signaler bliver sat i gang. Hvis det viser sig\nBiofysik Biofysik er et grænsebrydende forskningsområde mellem fysik og biologi. Med fysikken udvikler man modeller, opstiller ligninger og anvender naturens love til at udforske naturen og de biologiske fænomener. I biofysikken indgår alle niveauer af biologien, lige fra molekyler og DNA til hele organismer og økosystemer. Interaktioner mellem eksempelvis proteiner og biologiske membraner er et af de store biofysiske forskningsområder, og i forskningsgruppen Memphys på Syddansk Universitet i Odense arbejder man netop med at opklare, hvordan proteiner og kemiske stoffer passerer gennem membraner.\nat være rigtigt, vil det være oplagt at designe hjertemedicin, der forhindrer denne sammenbinding og dermed angriber den mekanisme, der fører til muskelsammentrækningerne. Men det skal først undersøges, om det faktisk er det, der sker. Partikler kaster lys over sagen Eva Arnspang Christensen forsker i biofysik på Syddansk Universitet, og hun er ekspert i en avanceret metode, som netop kan bruges til at følge helt små partikler for at se, hvordan de opfører sig. Metoden kaldes Single Particle Tracking, og den går ud på, at man gør partikler selvlysende og derefter følger deres bevægelser i en cellemembran gennem et særligt mikroskop. Med Single Particle Tracking har det vist sig at være muligt at komme et godt skridt videre i forståelsen af, hvordan kaskaden af signaler, der fører til sammentrækning af musklerne omkring blodårerne, sættes i gang. Evas indledende forsøg har nemlig afsløret, at der faktisk sker en ændring af receptorerne, som tyder på en sammenbinding, når de møder angiotensin. Der skal dog flere forsøg til for at finde ud af, om det er muligt at blokere sammenbindingen, som sætter signalkaskaden i gang. Men resultaterne lover godt for en fremtidig udvikling af lægemidler, der effektivt kan regulere et højt blodtryk. \nEva Arnspang Christensen, forsker i biofysik på Syddansk Universitet\nTil forsøg med Single Particle Tracking af angiotensinreceptorerne bruger man celler fra mus, som tilsættes det DNA, der koder for netop det protein. Dermed bliver angiotensinreceptorerne dannet i store mængder og sætter sig i cellemembranen. Derefter farves receptorerne med Quantum Dots, som er nanokrystaller, der kan fluorescere – altså udsende lys. På den måde kan man følge proteinerne i et mikroskop. For at få det fluorescerende farvestof til at lyse, skyder man energi ind i nanokrystallernes elektroner. Man\nkalder det at excitere dem, og det gøres ved at lyse på dem med blåt lys fra en UV-lampe. Når elektronerne exciteres, kommer de op på et højere energiniveau i forhold til deres grundtilstand, men her bliver de ikke længe. Snart falder elektronerne tilbage til grundtilstanden, og når de gør det, udsender de rødt fluorescerende lys. Med et fluorescensmikroskop kan man opfange det røde lys, og på den måde kan man følge nanokrystallernes færden – og dermed angiotensinreceptorernes bevægelser i cellemembranen.\nligger i spændingsfeltet mellem nanovidenskab og traditionel molekylær biologi, biomedicin, fysik og kemi. Lær fx at udnytte biologiske molekyler til opbygning af funktionelle nanomaterialer med en lang række nyskabende anvendelsesmuligheder. www.sdu.dk/uddannelse/nanobioscience\nFysik handler om fænomener fra de mindste elementarpartikler til kosmos og beskæftiger sig med de grundlæggende love, der styrer universet. Dyk ned i fysikken i dens mange former via teoretiske, eksperimentelle og numeriske studier. www.sdu.dk/uddannelse/fysik Følg Naturvidenskab på Facebook på siden Det Naturvidenskabelige Fakultet, Syddansk Universitet\nKan vandlopper prutte havene til med drivhusgas?\nBiologi handler om, hvordan levende organismer fungerer. Biologi dækker over et stort spektrum af emner – fra molekyler til økosystemer og fra det tidlige liv på Jorden til klimaforandringer på landjorden og i havet. www.sdu.dk/uddannelse/biologi Følg uddannelsen på Facebook på siden Biologi på Syddansk Universitet\nArktisk biologi i Grønland Kan et lille dyr som en vandloppe virkelig påvirke global opvarmning? Det er svært at tro, men det kan gå hen og vise sig at være sandt. Foto: Karl Attard\nAf Stine Petersen Waller På Arktis forskes der ihærdigt i konsekvenserne af global opvarmning. I denne forskning har man fået mistanke om, at en lille fyr som vandloppen kan sætte sit spor i det store drivhusgasregnskab. Man kom på sporet af vandloppen, da man opdagede, at der ind imellem er for meget metan i havvandet. Metangas minder om en prut Professor Ronnie Glud ved Syddansk Universitet, der er med til at undersøge denne, måske for nogen, lidt pudsige sammenhæng, fortæller, at da vandloppen er en af verdens mest udbredte flercellede organismer, er den for forskerne et meget relevant dyr at kigge på i forhold til produktionen af drivhusgasser i havets øvre lag. For at finde ud af præcis hvor meget metan- og kvælstofgas, vandloppen slipper af sted, har Ronnie Glud og hans kolleger studeret den lidt nærmere. Da\ndrivhusgasserne minder om en prut, var det oplagt at undersøge vandloppens tarm. Undersøgelse på mikroskopniveau Undersøgelsen foretages ved at fiksere loppen med lim til et lille hår og stikke en minimal elektrode ind i dens tarm. Den lille elektrode måler iltforholdene inde i tarmen. Hvis der skal være en produktion af metaneller kvælstofgasser, skal der være iltfrit. Metan er en af de\ndrivhusgasser, der medvirker til Jordens opvarmning. Derfor er den lille vandloppe blevet meget interessant, da man formoder, at vandloppens prut muligvis udgør en brik i det store drivhusgaskredsløb. En lille brik i et stort puslespil På Biologisk Institut ved Syddansk Universitet forsker Ronnie Glud og hans kolleger i klimaforandringerne. De er en del af Grønlands Klimaforsknings-\nDrivhusgas En drivhusgas er en luftart, som er i stand til at absorbere den infrarøde stråling (varmestråling), som udsendes fra Jorden. Kuldioxid (CO2), metan (CH4) og dinitrogenoxid (N2O, lattergas) er blandt de gasser, der har en drivhuseffekt. Jo større indholdet af disse drivhusgasser er i atmosfæren, jo mere infrarød stråling vil der blive tilbageholdt, og jo mere bliver Jordens atmosfære og overflade derfor opvarmet.\ncenter, og de undersøger konsekvenserne af global opvarmning. I disse undersøgelser ser de på de store kredsløb af drivhusgasser, og her er vandloppen blot en lille brik. Men Ronnie Glud forestiller sig, at undersøgelser af vandloppens gasudvikling kan gå hen og få høj prioritet. Arktisk ekspedition Om kort tid drager Ronnie Glud sammen med en lille gruppe af forskere til Nordøstgrønland. Her skal de ud på en ekspedition, hvor de skal foretage undersøgelser fra små både i et hav fyldt af is og med temperaturer, der kan komme et godt stykke under frysepunktet. Det er hverken ufarligt eller kedeligt at være forsker inden for arktisk biologi, men Ronnie Glud håber, at de kan vende hjem med svar, der bringer dem et skridt nærmere viden om, hvordan Jordens klimaudvikling ser ud i fremtiden. \nRonnie Glud og hans gruppe arbejder både i Grønland og Danmark. En af Ronnies studerende er Heidi Sørensen, som læser biologi på Syddansk Universitet. Hun er i gang med sit speciale hos Ronnie Glud, og lige nu er hun i Grønland, hvor hun laver undersøgelser af nogle\nsøer. Der er andre studerende fra gruppen, der ligeledes snuser rundt i det kolde nord og bliver klogere på klimaforandringerne, og hvert år tilbyder Biologisk Institut økonomisk støtte til studerende, der gerne vil til Grønland og studere arktisk biologi.\nEn minimal lille elektrode føres ind i vandloppens tarm. Inde i tarmen måles iltforholdende. Foto: Ronnie Glud\nSTUDIELIV Camilla Helene Teller Jarløv 20 år Startede på Naturvidenskab i 2011 Student fra Midtfyns Gymnasium\nMin studiestart på Naturvidenskab Den første dag startede lidt kaotisk. Jeg skulle cykle til universitetet og havnede på den forkerte adresse, og da jeg endelig nåede frem til campus, var det ved den forkerte indgang! Jeg nåede heldigvis frem til velkomstarrangementet til tiden. De startede nemlig 15 minutter for sent, for de vidste godt, at folk først skulle finde auditoriet. Den første dag på universitetet var ret vild. Jeg opdagede eksempelvis først flere timer senere, at jeg var kommet på hold med en fra min gymnasieklasse, for det var bare så nyt det hele, og jeg var helt ved siden af mig selv.\nrede havde haft undervisning på det tidspunkt, for de var først rigtig i gang efter 14 dage. Jeg synes, at det var fedt at komme tidligt i gang.\nMen henover weekenden, hvor der var Science Rally om lørdagen, hjalp det på det. Science Rally var rigtig sjovt. Vi skulle opklare mordet på prodekanen, og om aftenen var der fest inde i byen på en bar, som hedder Barracuda.\nDer var også en lille eksamen lige omkring studiestarten. Det var en opgave, som var obligatorisk, og som skulle bestås. Det fungerede godt, for det var en god måde at komme i kontakt med ens medstuderende på. Vi mødtes og snakkede om det faglige og gennemgik pensum, og så havde vi det også ret hyggeligt i læsegruppen.\nFest, fag og forelæsninger Fra om mandagen var vi i gang med det faglige, og tirsdag havde vi vores første rigtige forelæsning. Min veninde på CBS var helt overrasket over, at vi alle-\nMen der var også masser af plads til andre sociale ting i løbet af studiestarten. Vi holdt eksempelvis “tour de chambres”, hvor vi var rundt hos alle fra holdet. Det var vildt sjovt! Og så var der\nselvfølgelig Science Campen, som universitetet arrangerer. Den afholdes godt 14 dage inde i studieforløbet over en weekend. Det var en vildt god tur, hvor der var mulighed for at lære hinanden rigtigt godt at kende - og selvfølgelig feste igennem. Naturvidenskab var min 4. prioritet Jeg havde egentlig valgt medicin som 1. prioritet, men det blev den 4. prioritet, som jeg startede på, altså Naturvidenskab.\nJeg tænkte: “Nu prøver jeg det her – jeg kan jo altid skifte.” Men nu vil jeg slet ikke skifte.\nDet her er det rigtige for mig, og jeg synes, at fagene er super spændende.\nJeg kan godt lide kemi og biologi, og jeg føler mig godt tilpas på studiet. Men jeg er lidt i tvivl om, hvad jeg skal vælge efter det 1. år. Det skal måske være noget med at udvikle og designe nye lægemidler, så måske vælger jeg biomedicin eller kemi. \nAdgangskrav For at blive optaget på de naturvidenskabelige bachelor uddannelser skal du have bestået en adgangsgivende eksamen: enten stx, hf, hhx eller htx. Du skal også have bestået:  Dansk A  Engelsk B  Matematik A  Fysik B  Kemi B eller Bioteknologi A Hvis du søger ind på Datalogi skal du have bestået en adgangs givende eksamen og:  Dansk A  Engelsk B  Matematik A\nStudiestart 2011 i tal Optaget i alt:\tFordeling:\n394 personer Farmaceut: 88 Naturvidenskab: 219 Biologi: 37 Datalogi: 50\nGennemsnitlig alder:\t21,9 år Kønsfordeling:\tPiger: 50,6 % Drenge: 49,4 %\nJeg har fået svar på alt! Shuna på 18 år prøvede livet som studerende for en dag på Syddansk Universitet Shuna har gået på Odense Tekniske Gymnasium og blev student sidste år. Hun har siden 9. klasse været helt sikker på, at hendes fremtidige studium skulle være inden for det naturvidenskabelige felt, og Shuna bruger nu sit sabbatår til at blive helt afklaret omkring sit endelige valg af uddannelse. Shuna valgte at benytte sig af tilbuddet om at blive studerende for en dag og tilbringer nu dagen sammen med Bo, der studerer anvendt matematik. Hvorfor har du valgt at besøge anvendt matematik? Fordi jeg ELSKER matematik! Jeg kan rigtig godt lide den logiske tænkning, der er bag, men\njeg er også rigtig glad for de generelle naturvidenskabelige fag, især kemi og fysik. Derfor valgte jeg også matematik-fysik linjen på gymnasiet. Jeg valgte at besøge anvendt matematik her på SDU, fordi jeg synes, at de har en af landets bedste matematiklinjer, og det ville jeg gerne bekræftes i. Jeg hørte om muligheden for at blive studerende for en dag på mit gymnasium, og så tilmeldte jeg mig på hjemmesiden, så det var nemt nok. Er der noget, der har overrasket dig i dag? Jeg er blevet positiv overrasket over det hele. Jeg har lige været til en kemiforelæsning, og der synes jeg, at underviseren vir-\nkede meget professionel, og jeg var især overrasket over, hvor god han var til at introducere det nye stof og sørge for at alle var med. Der var både gentagelser og tilført noget nyt stof. Han formulerede det rigtig godt til de studerende. Fik du et godt indblik i universitetet og i anvendt matematik? Jeg har haft rigtig mange spørgsmål i løbet af dagen, og jeg har fået svar på alt, lige fra hvordan det hele fungerer på universitetet til selve uddannelsen i anvendt matematik. Bo har været rigtig god til at fortælle og har præsenteret Syddansk Universitet rigtig godt. Jeg synes, det var sjovt at se,\nKom til Åbent Hus den første lørdag i marts\nHer slår Syddansk Universitet dørene op - og du har mulighed for at få et indblik i dit drømmestudium. hvordan de studerende på IMADA (Institut for Matematik og Datalogi) sidder rundt omkring og læser sammen, spiller spil og hygger sig. Alle bordene var jo fyldte, så man fik både et godt indtryk af det sociale og det faglige. Bo fortalte mig også om alle de sjove arrangementer, de holder på IMADA. Hvad har været det bedste ved dagen? Det hele! Det har bare været en rigtig god oplevelse og en spændende dag. Jeg kan sagtens se mig selv herude til sommer, men jeg skal lige hjem og tænke lidt mere. \nAlle de naturvidenskabelige uddannelser er der, og du kan høre om dem på vores uddannelsesmesse. Hør om:  Anvendt matematik  Biokemi og molekylær biologi  Biologi  Biomedicin  Datalogi  Farmaci  Fysik  Kemi  Matematik  Nanobioscience I løbet af dagen får du en unik chance for at snakke med:  Studerende  Forskere  Undervisere  Studievejledere Du kan også få en rundvisning i vores undervisningslokaler, besøge laboratorierne og komme med til små foredrag, hvor de studerende fortæller om hverdagen på naturvidenskab. Vi glæder os til at byde dig velkommen, og tag endelig din familie eller venner med.\nAdresse: Syddansk Universitet Campusvej 55 5230 Odense M\nVil du også være studerende for en dag? Sådan gør du:\nEt godt tip Bo Stentebjerg-Hansen er rundviser for Studerende for en dag på anvendt matematik. Hans tip er: ”Når du starter på studiet, så husk at sætte noget tid af til at lære de andre at kende. De fleste af dem, man møder, skal man læse med de næste 5 år, og det er altid rart at kunne lave noget ikke-studierelateret i nogle af mellemtimerne.”\nGå ind på www.sdu.dk/moednaturvidenskab\n Find “Studerende for en dag” på listen over brobygningstilbud\nKonkurrencer og othellolagkage på LAN’et I november brugte 170 studerende en hel weekend på universitetet, hvor undervisning, studiegrupper og bøger var erstattet af computerspil, konkurrencer, store mængder cola og næsten ingen søvn. De deltog nemlig i S7LAN på SDU, som er Danmarks tredjestørste LAN-party. LAN’et bliver arrangeret af de datalogistuderende, og der bliver lavet meget andet sjov og hygge end bare at stirre ind i skærmen 45 timer i træk! Kl. 18 fredag den 11.11.11 blev SDUs store LAN-party skudt i gang. Der var masser af events og konkurrencer ved S7LAN, og en af turneringerne var Wikipedia race. Her blev der i flere heats dystet om, hvem der hurtigst\nkunne komme fra en bestemt artikel til en anden på Wikipedia ved kun ved at bruge links fra artiklen. Vinderen af et af heat’ene bevægede sig fx fra “January 1” til “Doomsday Clock” på kun 4 klik og 30 sekunder. Mashup Hovedkonkurrencen, som blev afgjort ved S7LAN, var Mashupkonkurrencen. Den gik ud på, at deltagerne inden LAN’et skulle designe og programmere den mest innovative mashup til studerende ved SDU. En mashup\nChristian Sommerlund (til venstre), René Nordtop (i midten) fik overrakt deres præmier af SDUs IT-chef Kurt Gammelgaard (til højre).\nbetyder, at man samler data og viser dem på en smart måde – enten på web, tablet eller i form af en mobilapplikation. Mashup’en skulle være designet til at hjælpe de studerende med at holde styr på informationer, som de har brug for i forbindelse med studiet eller i fritiden. Kl. 17 om lørdagen blev spændingen udløst, og vinderne af Mashup-konkurrencen blev kåret. Christian Sommerlund, René Nordtop og Jonas Nyrup, som desværre ikke kunne være til\nSe film fra S7LAN\nstede, vandt konkurrencen for den bedste Mashup og fik overrakt deres præmier af SDUs ITchef Kurt Gammelgaard. De tre datalogistuderende har skabt mobil-app’en SDU Guru, som giver de studerende adgang til deres personlige skema, kort og vejvisning på SDU, oversigt over undervisningslokaler, eksamensresultater, nyheder fra underviserne information om busafgange fra campus, og en bogbørs, hvor man kan købe og sælge brugte bøger. SDU Guru er ikke helt færdigudviklet endnu, men det er pla-\nVinder af Othellolagkage crash blev Sasan Mottaghipour (nr. 2 fra venstre)\nnen, at version 1.0 skal gøres tilgængelig for alle de naturvidenskabelige studerende inden sommeren 2012. Kl. 18 var der Othellolagkage crash. Det gik ud på at spise en halv othellolagkage på tid, og vinderen Sasan Mottaghipour klarede opgaven på kun 1 minut og 30 sekunder! Aftenen og natten fortsatte med turneringer i spillene Heroes of Newerth, Worms Reloaded, Sims 2 og Starcraft II. LAN’et sluttede kl. 15 søndag eftermiddag. \nMashup-vinderen SDU Guru\nStar Craft II var et af de spil, der blev dystet i ved S7LAN.\nFørsteårsstuderende – og forsker En gang om året bliver der afholdt Postersession for alle førsteårsstuderende på de naturvidenskabelige uddannelser, hvor alle førsteårsprojekter bliver præsenteret for undervisere, medstuderende, venner og familie.\nFørste år på studiet Det første år på de fleste af de naturvidenskabelige uddannelser er et fælles år, hvor du både lærer de grundlæggende naturvidenskabelige discipliner at kende og samtidig hele tiden har mulighed for at fokusere på det fag, du er mest interesseret i. Hvis du søger ind på biologi, datalogi eller farmaceut, har uddannelsen dog sit eget første år. For alle uddannelserne gælder det, at det første år sluttes af med et forskningsprojekt – førsteårsprojektet.\nUnikt studiemiljø Studiemiljøet på de naturvidenskabelige uddannelser på Syddansk Universitet er unikt. I uddannelsernes studiestart bliver der taget særligt godt hånd om de nye studerende, såvel fagligt som socialt, og du får derfor den optimale start på din uddannelse. Samtidig er du aldrig bare et nummer i rækken, da studiemiljøet ikke er særlig stort. Der er et godt sammenhold blandt de ca. 1.300 studerende, og du kommer hurtigt til at lære mange af dine medstuderende godt at kende.\nDu kommer i løbet af studiet også til at deltage i forskningen og lave førsteårsprojekt, bacheloropgave eller speciale i samarbejde med en forskningsgruppe, og du kommer hurtigt på fornavn med de forskere, der underviser dig.\nDennis Bruhn, 20 år, læser fysik og lavede førsteårsprojekt i 2011: - Førsteårsprojektet minder om et rigtigt forskningsprojekt, og det er første gang på studiet, at vi arbejder med forskning på den måde. Det helt store højdepunkt til Postersession er, når det bedste videnskabelige projekt og publikums favoritprojekt bliver kåret. Samarbejde med forskerne Førsteårsprojektet er et gruppeprojekt, som man laver som afslutning på det første år på studiet. Man vælger selv, hvad projektet skal handle om, og så får man vejledning af forskere inden for området. I min gruppe var vi tre studerende: Simone Andersen, Mogens Buse og mig selv. Vi havde stor indflydelse på projektets indhold helt fra\nstarten, og ud fra, hvad vi gerne ville lægge vægt på i projektet, har vores vejledere så hjulpet os med at komme videre og med at få det hele struktureret. Det er rigtig spændende at få lov til at lave sådan et projekt, for man får en god ide om, hvordan et stort projekt skal planlægges, og hvordan samarbejdet skal fungere.\nDet var fedt at få lov til at arbejde med forskningsgruppen og direkte sammen med vores vejledere så tidligt i studiet. De tog rigtig godt imod os, og\nvi fik et indblik i, hvordan en forskningsgruppe fungerer. Kan man kopiere naturen? Vores projekt handlede om overfladefysik, og vi undersøgte blandt andet, hvordan Lotusplantens blade holder sig rene. Vi analyserede bladenes overflade helt ned på nanoskala, og vi fandt ud af, at det er en kombination af en vandafvisende voks og en meget fin overfladestruktur, der gør, at overfladen altid holdes ren. Overfladen tvinger vand til at danne små dråber på bladet, og når vandet så triller hen over bladets overflade, fjerner det skidt og bakterier på vejen. Da vi havde fundet ud af, hvordan overfladen virkede, forsøgte\nvi at efterligne dens effekt. Vores projekt var en succes, for det lykkedes os faktisk at udvikle en kunstig overflade, som var vandafvisende, ved at lave bittesmå plastikkugler, som var hydrofobe (vandafvisende). Vores kunstige overflade endte med at blive superhydrofob, præcis som det ægte Lotusblad. Og vinderen er... Og min gruppe vandt! Mogens, Simone og jeg vandt den videnskabelige pris for det bedste projekt. Desværre kunne Simone ikke være med til Postersession, men det var vildt fedt, at dommerne syntes, at vores projekt var det allerbedste, og det var en god fornemmelse at modtage diplomerne fra dekanen. \nStudiebyen Odense Mads, 20 år, læser til farmaceut og bor på kollegium ”Hvor går du hen, når du”: - vil vise din ven/veninde fra et andet sted i landet noget af det bedste ved Odense? Så skal de selvfølgelig en tur med på gågaden, især ved juletid er der hyggeligt i Odense med julelys og -træer overalt. Ellers skal de med en tur ud i nattelivet. Stemningen er rigtig god og bærer præg af, at alle folk helst vil have det sjovt uden komplikationer. - vil se en god film? Cafe Biografen er anbefalelsesværdig. Den er ikke ret stor, men de viser tit nogle film, der ikke går i de store biografer. - skal have den bedste drink? Så går jeg helt klart på Barracuda. De har superlækre drinks til SU-venlige priser.\n- vil hygge med vennerne/veninderne? Enten bliver det på Universitetet eller en hyggelig pub i byen. Ryans har nogle rigtig gode specialøl. - trænger til en god burger? Hvis der skal kød på bordet, foretrækker jeg Bull. Her får man en god burger til prisen, og man undgår det værste snask. - vil slikke sol? Hvis der skal sol på kroppen, bliver det om sommeren. Gerne i Kongens Have eller Eventyrhaven. - vil bruge din krop/lave noget fysisk? Jeg foretrækker at styrketræne, så det bliver det nærmeste fitnesscenter. Ellers kan man til-\nmelde sig diverse aktiviteter på Universitetet. Her er bl.a. springgymnastik. - trænger til et godt grin? Jeg kan godt lide at gå i biografen, så hvis der skal grines, finder jeg en god komedie og slæber nogle venner med. - skal have en fest? Fredagsbaren på SDU er altid et godt sted at starte. Der er altid en god stemning og god musik, og bartenderne er altid rigtig flinke. - vil have Odenses billigste øl? Her skal man smutte en tur på Bodegaen, hvor der er billige øl om torsdagen. Ellers er Fredagsbaren igen et rigtig godt sted at starte.\nMads i Cafe Biografen\nMichaela, 23 år, læser til matematiker/datalog, bor på kollegium og er sommerferieafløser på plejehjem ”Hvor går du hen, når du”: - skal have den bedste drink? Bodegaen er meget god til at lave drinks, men en god øl i Fredagsbaren er nu heller ikke værst. - vil hygge med vennerne/veninderne? Hvis der bare skal hygges lidt, tager jeg gerne på Huset, som er kollegiets fælleshus eller i Fredagsbaren på SDU. - trænger til en god burger? Hvis jeg bare skal have en burger, tager jeg på McDonalds eller Burger King, men hvis jeg gerne vil gøre lidt mere ud af det, tager jeg på Bull. - vil slikke sol? Hvis vejret bare skal nydes, så tager jeg ned til Skovsøen ved Fruens Michaela i sit kollegiekøkken\nBøge, hvor der også er mulighed for en is. Ellers er græsplænerne foran kollegiet meget gode, når bikinien skal frem.\n- vil have Odenses billigste øl? Fredagsbaren er det bedste sted at tage hen til det formål. Her koster en øl kun 10 kr.\n- vil bruge din krop/lave noget fysisk? Nogen tager i fitness, men jeg kan godt lide at røre mig til noget musik, så derfor går jeg til gymnastik. Ellers går jeg på dansegulvet, når jeg er i byen.\n- vil vise din ven/veninde fra et andet sted i landet noget af det bedste ved Odense? Fredagsbaren er et af de steder, min veninde bør se, da man altid kan finde de mest hyggelige mennesker her. Der er mange, jeg kender, som tager i Fredagsbaren, og de er med til at gøre Odense til en meget dejlig by at studere i. Derudover ville jeg nok tage min veninde med ned på bl.a. Barracuda eller tage hende med i Rosengårdscentret.\n- skal have en fest? Barracuda eller LA Tequila Bar er de steder, jeg tager mest i byen, men der er også nogle rigtig gode institutfester i løbet af året, som man ikke bør gå glip af. Skal jeg selv holde en stor fest, så lejer jeg gerne Huset på HC Ørstedskollegiet.\nI ODENSE Odense i tal\nI Odense er der mange muligheder for at finde en bolig. Tilbuddene er spredt udover byen, så du har mulighed for at vælge, om du vil bo i centrum eller med udsigt over grønne marker.\nOdense er Dannmarks 3. største by Odense Kommune har 190.147 indbyggere (2010) Odense har mere end 25.000 studerende Hvert år starter mere end 6.000 studerende på en videregående uddannelse i Odense Odense er med sine 1022 år en af Danmarks ældste byer Odense er kåret som national cykelby med sit 510 km lange stisystem Odense har mere end 500 foreninger Odense har 38 km sti langs åen og 124 parker Odense har mottoet “At lege er at leve”\nKollegieværelse: ca. 2 måneders ventetid\tPris ca. 1.600-2.000 kr./måned Ungdomsbolig:\tca. 3-6 måneders ventetid\tPris ca. 2.300-2.800 kr./måned Du skal søge om en studiebolig gennem “den fælles opnotering”: www.studiebolig-odense.dk\nDer er også mange studerende, som bor i lejlighed. Prisen på en lejlighed i Odense er kun 2/3 af, hvad en lejlighed i Aarhus eller København koster. Når du vælger Odense som studieby, så er du garanteret en bolig med “Tag over hovedet”-garantien. Du kan få tilbudt en bolig i løbet af 3 dage, hvis du ikke har fundet en bolig i ugen op til din studiestart. For at garantien træder i kraft, er der nogle krav, du skal opfylde. Dem kan du læse nærmere om på www.odense.dk/studerende\nMichelle, 22 år, læser til biomediciner, bor snart i lejlighed med kæresten og arbejder som tjener ”Hvor går du hen, når du”: - vil hygge med vennerne/ veninderne? En tur i Munke Mose med grillen om sommeren er et hit! Plænerne er fyldt op med sommerglade mennesker, og sommetider er der linet op med kæmpe anlæg, som spiller musik. I de kolde stunder er jeg mere til hygge på Café Cuckoo’s Nest eller Café Gertruds. Hvis jeg hellere vil have en øl, bliver det Den Smagløse Café! - skal have den bedste drink? Hvis det står på hyggesnak over en cocktail eller to, foretrækker jeg helt sikkert Froggies eller Cafe Kræz, som har de mest cremede og lækre cocktails – meget gode alternativer til hvad man ellers finder i byen. Derudover oser caféerne af hygge.\n- trænger til en god burger? Cafe Chino lidt uden for centrum laver absolut den bedste burger! Der mangler slet intet. - vil bruge din krop/lave noget fysisk? Seriøs træning foregår i min lokale Fitness World, men hvis det bare er for at svinge hofterne, er det på dansegulvet på Barracuda. - skal have en fest? Fakulteterne på Universitetet holder mange fester i løbet af året, og dem elsker jeg at deltage i. Her er man sammen med alle dem, man kender, og der er billige øl og drinks. Hvis der ikke er fest på Universitetet, starter festen på Bodegaen, og alt efter hvad humøret er til, ender jeg på\nBarracuda eller Blomsten og Bien. - vil se en god film? Jeg er stamkunde hos BioCity på Odense Banegård. Er man til specielle film, skal man prøve Cafe Biografen. - vil vise din ven/veninde fra et andet sted i landet noget af det bedste ved Odense? Jeg vil tage min ven/veninde med ned til H.C. Andersens hus, og derefter slentre rundt i gaderne i nærheden af H. C. Andersens hus, hvor der findes de smukkeste bindingsværkshuse. Derefter ville jeg tage ham/hende med ned i Eventyrhaven og gå langs stierne hen til Munke Mose.\nMichelle i Fitness World\nJens i fagrådslokalet på SDU\nJens, 24 år, læser til fysiker, bor i delelejlighed med ven, arbejder som bartender og er instruktor i 1.-års fysik ”Hvor går du hen, når du”: - skal have den bedste drink? Når der ikke bare skal drikkes øl, foretrækker jeg rommen på Bar Rar, hvor de også disker op med nogle rigtig gode mojitos og andet godt, hvis man er til det. - vil hygge med vennerne/veninderne? Jeg hygger ofte med de andre studerende på instituttet i vores fagrådslokale, som huser billige drikkevarer og masser af godt selskab. Når vennerne er i byen, ender vi oftest på Den Smagløse Café, der byder på bordfodbold, hyggelige omgivelser og billige drikkevarer. - vil slikke sol? Eventyrhaven er det optimale sted i Odense at sidde i solen\nmed vennerne, og her er der også mulighed for at tage en tur i den kølige å, hvis man tør. - vil bruge din krop/lave noget fysisk? Jeg svømmer ugentligt i den nyrenoverede svømmehal på Klosterbakken lige ved Flakhaven og Eventyrhaven, hvilket er lækkert og super centralt. - trænger til et godt grin? Kulturmaskinen er mit foretrukne sted for den slags underholdning. De huser en hel masse stand-up arrangementer med de bedste danske komikere - både i den dyre og den billige ende. - skal have en fest? Jeg deltager ofte i de mange fester, som arrangeres af forskellige studenterforeninger på\nUniversitetet, hvor man møder alle slags studerende. Det sociale fællesskab på instituttet er meget stærkt, og vores egne julefrokoster eller fastelavnsfester er som regel ret episke. Afhængigt af selskabet ender de fleste aftener typisk enten på Boogies eller Barracuda, hvor der er høj musik og mange mennesker. De sene aftener lukkes helst af på Den Standhaftige Tinsoldat. - vil vise din ven/veninde fra et andet sted i landet noget af det bedste ved Odense? Jeg synes, at byens charme ligger i de mange hyggelige små stræder med caféer som for eksempel ved Brandts og i Vintapperstræde, samt de grønne områder ved Munke Mose og Eventyrhaven, hvilket er et besøg værd.\nRetskemiker med fokus på narkotika Frederik Nielsen på 27 er uddannet kemiker, og han er nu ansat på Retsmedicinsk Institut ved Syddansk Universitet. I sit job hjælper han bl.a. politiet og retsmedicinerne med at analysere prøver for at finde frem til narkotiske stoffer. - Jeg har rigtig mange forskellige opgaver og udfordringer i mit arbejde som retskemiker, og jeg har aldrig to ens arbejdsdage. En del af mit arbejde er at undersøge vævsmateriale og blod fra personer. Sammen med retsmedicinerne undersøger jeg prøverne for at finde frem til narkotiske stoffer og for at finde ud af, om koncentrationerne er på et toksisk eller måske endda et dødeligt niveau. Hvor meget narko kan der være i en fodbold? En anden del af mit arbejde går ud på at analysere materialer, der er blevet konfiskeret af politiet. Det kan være beslaglagt materiale i form af pulver, væsker eller eksempelvis en colaflaske for at finde spor af narkotika, og politiet har også tit brug for min hjælp, når de\nbeslaglægger hampplanter. Her er det min opgave at vurdere hvor meget narkotika, der er tale om. Engang skulle jeg vurdere hvor meget narkotika, en fodbold svarer til. Det skulle bruges i en retssag, hvor et vidne havde udpeget en person til at have gået rundt med en pose narkotika på størrelse med en fodbold. Studiet har rustet mig til opgaverne Jeg bruger det, jeg lærte i løbet af kemistudiet, meget i mit daglige arbejde. Fx bruger jeg mine erfaringer med analysekemi og de mange analysemetoder, og det første år på universitetet havde jeg en lille smule biologi og fysik, og det har jeg også brugt rigtig meget. Men der er også nogle erfaringer, som først er kommet til senere, bl.a. de toksikologiske vurderinger. \nKvalitetssikring af medicin Inge Dørk Villsen på 42 har en ph.d. i celle- og molekylær biologi, og hun arbejder som kvalitets sikringsspecialist i medicinalfirmaet Orifarm i Odense. Her er hun med til at sørge for, at kvaliteten af produkterne altid er i orden. - Orifarm er parallelimportør af medicinalprodukter, hvilket betyder, at vi køber medicinalprodukter i lande, hvor de er billigere, ompakker dem og sælger dem i de nordiske lande og Tyskland, hvor produkterne typisk er dyrere. Jeg er ansat i Quality Assurance-afdelingen i parallelimport, hvor det primære formål er at sikre kvaliteten af vores produkter og dermed\nsikkerheden for vores kunder – altså patienterne, som bruger vores produkter. Hvor svært kan det være? Før jeg startede på Orifarm, tænkte jeg: “Hvor svært kan det være? De pakker jo bare produkterne om”. Men der er faktisk rigtig mange steder i sådan en proces, hvor der kan ske fejl, som kan påvirke kvaliteten af\nvores produkt. Vi skal også til enhver tid kunne spore vores medicin: Hvor kommer den fra, hvordan er den opbevaret, hvad er der sket med den, og hvor er den solgt til? Alt dette kræver, at man har et velfungerende kvalitetssikringssystem, hvor alle trin i ompakningsprocessen er kontrollerede og dokumenterede, og det er det, vi har ansvaret for i den afdeling, hvor jeg er ansat. Andre er afhængige af dit arbejde Den største omvæltning, når man går fra at være studerende til at varetage et job, er nok, at på en arbejdsplads er andre afhængige af dig og dit arbejde. Du har et ansvar over for andre,\nder forventer, at dit arbejde bliver gjort ordentligt og til tiden, mens du på universitetet størstedelen af tiden kun er ansvarlig over for dig selv. På en arbejds-\nplads er man selv med til at gøre sit job spændende, så man skal være åben over for alle muligheder. Det er hårdt at starte på et nyt job, men der ikke er andet\nat gøre end at spørge, spørge og blive ved med at spørge. Alle er villige til at hjælpe. \nNaturvidenskab betaler sig Så meget tjener en cand.scient. i gennemsnit om måneden som nyuddannet og efter 5, 10, 15 og 20 år\nEn ny undersøgelse viser, at 80 % af de naturvidenskabelige kandidater, der blev færdige mellem 2005 og 2010, synes, at de har et drømmejob. Og udover glæden ved arbejdet er der også god økonomi i at tage en naturvidenskabelig uddannelse. Figur 1 viser lønnen for cand.scient. er (kandidater fra naturvidenskabsområdet). Startlønnen er typisk mellem 30.000 og 35.000 kr./måned i både det offentlige og private erhvervsliv. Lønnen stiger væsentligt hurtigere for cand.scient.er ansat i det private\nerhvervsliv end for deres kolleger i det offentlige. Forskellen er dog ikke helt så markant, som afbilledet på grafen, da offentligt ansatte typisk har en bedre pensionsordning end de privatansatte, og pensionen er ikke medregnet i lønnen i figuren. Uanset om du som cand.scient. bliver ansat i det offentlige eller private, så er lønnen væsentligt højere end som ufaglært arbejder, så det kan betale sig at tage en videregående uddannelse.\nNaturvidenskabelige kandidater i job Det er dejligt, og for nogen også vigtigt, at tjene en god løn. For andre er det udsigten til, om de efter endt uddannelse kan få job eller ej, der har betydning for valget af uddannelse. Af Figur 2 fremgår det, at ledigheden for alle kandidater fra det naturvidenskabelige område er meget lav, selvom den her under finanskrisen er steget lidt. Særligt lav er ledigheden for kandidater i de klassiske natur-\nvidenskabelige fag som matematik, fysik og kemi, mens den er en smule højere for biologer og farmaceuter. Alle har dog en noget lavere ledighed end gruppen af alle andre akademikere (grå kurve) og gruppen af ledige blandt alle arbejdere (rød kurve). Forskellen i ledighed er blevet væsentligt forøget under finanskrisen, hvor de naturvidenskabelige kandidater har haft betydeligt lettere ved at få job end andre på arbejdsmarkedet.\nHurtigst i arbejde Figur 3 viser, at de naturvidenskabelige kandidater har en lavere ledighed blandt nyuddannede end humanister, samfundsfaglige og ingeniører. Det har altid været svært at få det første job, fordi man som nyuddannet ikke har nogen eller ret meget erfaring, og typisk har kandidaterne også brug for lidt tid til at overveje, hvilke typer af jobs, de vil søge. Ledigheden blandt nyuddannede er derfor\nhøjere end blandt ældre kandidater. 1 år efter afsluttet eksamen er ca. 90 ud af 100 kandidater i job, men for de klassiske naturvidenskabelige fag er det 98 ud af 100 kandidater. Farmaceuter har en betydeligt højere ledighed i løbet af det første år efter kandidateksamen med mere end 30 % ledige, men ledighedsniveauet falder herefter drastisk, så der 2 – 4 år efter kandidateksamen næsten ikke er nogen ledige farmaceuter.\nFigur 3: Kilde: Akademikernes Centralorganisation (AC)\nDer er hjælp at hente Heldigvis tilbød virksomheden en introuddannelse til deres system og udviklingsværktøjer i løbet af den første måned, hvor jeg blev klædt godt på til arbej-\ndet. Og i min afdeling sidder vi omkring 20 rigtig skarpe udviklere, så hvis jeg har brug for hjælp, er den aldrig langt væk. Det er en god fornemmelse, at grundlaget hurtigt er på plads,\n60000 55000 50000 45000 40000 35000 30000 25000\nFigur 1: Kilde: Lønguiden Dansk Magisterforening. Se også temanummer af Magisterbladet om naturvidenskabelige kandidater på www.dm.dk\nLedige i pct. inden for forskellige arbejdsgrupper 7 6 5 4 3 2 1 0\nLedige i alt Biologer + geologer Farmaceuter\nLedige akademikere Mat + dat + fys + kemi + biokemi\nFigur 2: Kilde: Danmarks Statistik og Akademikernes Centralorganisation (AC)\nLedige i pct. efter afsluttet kandidatgrad 35 30 25 20 15 10 5 0\nUnder 1 år Humanister Samfund Ingeniører\n2-4 år Biologer + geologer Mat + dat + fys + kemi + biokemi Farmaceuter\nFra studerende til systemkonsulent på seks dage Anders Helmar på 26 er uddannet anvendt matematiker og er nu ansat som systemkonsulent i softwarefirmaet Schilling A/S. Hans første job blev en naturlig forlængelse af uddannelsen. - IT-virksomheden, hvor jeg arbejder, er specialiseret i system løsninger og know-how til forlagsbranchen. Jeg er ansat i udviklingsafdelingen og arbejder til daglig med fejlrettelse, analyse, udvikling og dokumentation. På længere sigt skal jeg også fungere som kundekonsulent og have mere direkte kontakt med nuværende og fremtidige kunder. Det første job Jobbet er mit første efter, jeg\nafsluttede min uddannelse, og trods finanskrisen har det slet ikke været svært for mig at finde job. Jeg afleverede mit speciale 1. september og startede på jobbet 7. september, så overgangen fra studieliv til erhvervsliv gik meget hurtigt. Men selvom jeg næsten fra dag til dag gik fra at være studerende til ansat i en ambitiøs IT-virksomhed, føler jeg, at min uddannelse har givet mig den faglige ballast til at kunne bestride jobbet. Jeg kan hurtigt\nlære nye ting og tilpasse mig skiftende arbejdsgange, og det har jeg brugt rigtig meget i starten af min karriere. Det system, jeg arbejder med, er meget omfattende og bærer præg af, at mange udviklere gennem tiden har rettet i den samme funktionalitet. Udover selve programkoden bruger virksomheden mange andre teknologier, som fx versionsstyringssystemer, Unix-, Linux- og OSX-platforme, så der har været mange nye ting at lære.\nså man kan komme godt i gang med det, det i virkeligheden handler om, nemlig systemudviklingen! \nHandsker Den nødvendige: Når du arbejder med syrer og baser, så er det denne handske, du skal benytte. De beskyt ter dig imod at få ætset fingrene, til gengæld er den ikke særlig effektiv imod andre kemikalier. Som en ekstra bonus, så er den nem at puste op, hvis man vil lave handske-balloner.\n- smart på den sikre måde\nDen meget nødvendige: Nitrilhand sken skal du bruge hver gang, du arbejder i et organisk laboratorium. Den beskytter dig imod opløs ningsmidler og andre mere eller mindre giftige kemikalier. Og så har den en meget flot grøn farve, som pepper dit look op.\nSikkerhedsbriller De billige: De er hverken flotte eller smarte. Til gengæld er de billige, og de opfylder sikkerheds kravene. De selektive: Er du til det lidt smartere look, så vælg disse røde sikkerhedsbriller, som filtrerer rødt laserlys fra og giver omverdenen et lummert skær. De lækre: Med disse briller går det rå streetlook og behovet for laboratoriesikkerhed op i en højere enhed. Glassene er spejlblanke og brillen sidder tæt til hovedet så ingen kemikalier finder vej til øjnene. Brillerne ligger i den dyre ende, men til gengæld følger der et chikt etui med, lige til at montere i bæltet.\nUdvid dit look\n– vælg handsker der passer til netop dit forsøg\nDen allermest nødvendige: Disse store, tykke handsker beskytter dig imod biologisk farlige stoffer såsom bakterier og virus, som du kan arbejde med i de biokemiske laboratorier. De er ikke specielt praktiske, men de er absolut nødvendige. De er blødt foret, så de egner sig også som både vinterhand sker og havehandsker.\nPipetter Den billige: Engangspipetten er lige til: brug den, og smid den ud. Til gengæld kan den ikke afmåle præcist, så du kan kun bruge den til ting, der må afmåles på slump. Den nemme, men dyre: Auto matpipetten er for dig, der gerne vil nå det hele og helst mere til. Den gør hele arbejdet for dig, og den gør det endda fuldstændig præcist. Indstil pipetten, tryk på knappen, og så er du i gang. Den gammeldags: I gamle dage, inden man opfandt sugebolden, sugede man bare i pipet tens ende med munden. Heldigvis har man nu sugebolden til glaspipetten. Det kræ ver en del fingerspidsfornemmelse at afmåle præcist, til gengæld virker den hver gang.\nMix og match med farver og udstyr\ntil at skabe din personlige laboratoriestil\nSandheden om dyreforsøg\nNaturvidenskab på kryds og tværs Find 10 ord som stammer fra naturvidenskab. Ordene gemmer sig lodret, vandret og diagonalt. Løsningen kan findes på www.sdu.dk/moednaturvidenskab\nSyddansk Universitet Det Naturvidenskabelige Fakultet\nNaturvidenskabelig avis fra Det Naturvidenskabelige Faktultet på Syddansk Universitet


Landsholdsspillere kan se familien efter Eriksen-hændelse - sn.dk - Sport\nFlere af landsholdsspillerne har haft behov for at se deres familie, efter at de lørdag var vidne til, at Christian Eriksen fik hjertestop på banen i Parken.\nFoto: Friedemann Vogel/Reuters\nArtiklen: Landsholdsspillere kan se familien efter Eriksen-hændelse\nNogle landsholdsspillere er trådt ud af coronaboblen for at se familien efter oplevelsen i Parken.\nSport - 13. juni 2021 kl. 18:05\nFodboldlandsholdet lever under strikse coronarestriktioner under EM, men lørdagens dramatiske begivenhed i Parken har fået Dansk Boldspil-Union (DBU) til at lempe på kravene.\nFlere af spillerne har efterfølgende været sammen med familie, der ellers ikke er en del af den coronaboble, som landsholdet har etableret i Helsingør.\nDet fortæller fodbolddirektør i DBU Peter Møller på søndagens pressemøde.\n- I forhold til spørgsmålet om, hvorvidt vi har opfordret spillerne til at bryde boblen. Det har vi selvfølgelig ikke. Men vi har lyttet til den professionelle hjælp, vi har fået, og de krisepsykologer, der har forstand på, hvordan mennesker, der har oplevet situationer som den her og er i chok, bedst muligt kan komme videre.\n- Vi ønsker at komme videre og fortsætte i turneringen. Vi ønsker at gøre danskerne stolte og samle dem om det her hold. Spillerne ønsker at spille den her turnering, men de har hver især individuelle ønsker og behov for, hvordan de skal komme videre.\n- Nogle har behov for at være sammen med deres allerkæreste, og det har vi selvfølgelig ikke stillet os i vejen for. Om det er at bryde boblen, ved jeg ikke. Vi viser bare det, der skal til for at løfte spillerne. Det er det, vi bekymrer os om nu, siger fodbolddirektøren.\nLørdagens kamp mellem Danmark og Finland blev afbrudt i en time og tre kvarter, da Christian Eriksen kollapsede og fik hjertestop.\nInter-stjernen modtog livreddende behandling på græstæppet i Parken og blev flankeret af de chokerede holdkammerater på vej ud af stadion.\nHerefter blev Eriksen fragtet til det nærliggende Rigshospital, hvor hans tilstand søndag blev beskrevet som stabil. Først efter en række forskellige test kan specialisterne vurdere, hvordan fynboens helbred vil blive påvirket af episoden.\n13. juni 2021 kl. 15:17 Opdateret: kl. 15:18\nLouise og Hans Mailand har oprettet et vikarbureau, som parret driver...


Kurer i København – Vi flytter til lave priser\nKurer i København – Vi bringer hurtigt dine ting fra A til B\nHar du noget, der skal flyttes? Og må det gerne ske lidt tjept? Så kan Oniversal hjælpe dig! Vi er nemlig et erfarent kurer firma i København, der brænder for hurtig og effektiv service af høj kvalitet. Uanset om du skal have flyttet lidt eller meget, står vi klar til at rykke ud, og vi flytter både for firmaer og privatpersoner. Med Oniversal er du sikker på en nem flytteproces uden besvær og uforudsete overraskelser.\nKort fortalt er Oniversal din stabile og troværdige kurer i København. Book en flytning på 22 56 18 82. Du kan også skrive til os via kontaktformularen her på siden.\nVi flytter både store og små genstande – Kurer i København, Sjælland\nDet kan både virke uoverskueligt og upraktisk, når man har noget, der skal flyttes. Det kan være svært at slæbe tunge genstande selv, og hvordan skal transporten foregå? Når du bestiller os som kurer i København, sørger vi for at dine ting – uanset størrelse – transporteres sikkert og effektivt fra A til B. Vi pakker altid tingene forsvarligt ind, så de ikke lider overlast under transporten.\nHvis du har få ting, der skal flyttes, og du selv kan hjælpe lidt med at bære, anbefaler vi en enkelt flyttemand, der i samarbejde med dig, får pakket flyttebilen. Efterfølgende står flyttemanden for transporten. Er der tale om en større flytning, anbefaler vi som minimum to flyttemænd – med sådan en løsning tager vi os af alt det praktiske og transporten i sidste ende.\nEffektivt kurer firma i København for både private og virksomheder\nUanset om du står overfor en flytning af virksomheden eller hjemmet – eller du måske blot har brug for at flytte et par småting fra en adresse til en anden – står vi klar med kompetent og professionel service. Ring til os på 22 56 18 82 og aftal nærmere. Vi glæder os til at hjælpe dig.


Bedste måde at øge pennis størrelse på. Den store penis guide\nPenis guide til kvinder I den seneste af de utallige undersøgelser af kvinders ønske til størrelsen på mænds kønsorgan har forskere brugt 3D-modeller af penisser. Hilsen den fortvivlede Kære fortvivlede Gennemsnitstørrelsen på en dansk mands penis er mellem størrelse og 17 cm. Er den stor nok? Testiklerne skal derimod helst have en lidt koldere temperatur end resten pennis kroppen af hensyn til øge. Den svenske krone i massivt fald: Når det kom til lange, faste forhold var størrelsen af mændenes vedhæng knap så vigtig. Man siger altid, bedste det er gørelsen og ikke størrelsen, men er det måde også helt sandt? Her er koncentrationen af nerveender større end på penisskaftet.\nBEDSTE MÅDE AT ØGE PENNIS STØRRELSE PÅ - hotel fåborg fjord vinkort. Sådan får du en større pik\nBedste måde at øge pennis størrelse på, videnskab om ejakulation Det er muligt at forøge længden på det mandlige kønsorgan uden at snitte i det, viser ny forskning\nSelvom det kan være en kamp for mange at tabe vægt, kan det også godt være en udfordring at tage på i vægt. Læs denne guide for at blive klogere på, hvordan man tager på i vægt på den rette måde — med knap så meget ekstra fedt til kroppen, til gengæld godt med muskelmasse. Der findes en masse guides til dem, som ønsker at tabe sig. Prøv vores bedste Find ud af, hvordan du gør din penis større på naturlige og enkle måder! andrag.bedstekone.com har set en masse reklamer om, hvordan at øge min. Prøv vores bedste præparater til at gøre penis større! der er flere naturlige måder at øge størrelsen af penis og væsentligt mindre smertefuld. Naturlige piller til at øge penis størrelse er nu tilgængelig uden bivirkninger, til at ordinere kemiske. Bedste måde at få hårdt på; Hvordan man øger pennis størrelse ayurvedic; for at øge størrelsen af din penis? Den bedste og mest effektive måde at forstørre din penis på er at kombinere flere forskellige metoder og produkter. De ting du skal bruge er en: penis forlænger, penis piller og penis øvelser. De tre ting supplerer hinanden rigtig godt og forøger effekten af hinanden, så du får maksimalt ud af dem. hård sex penis Penis udvidelsen industrien er enorme. Det er faktisk en milliarder dollar en året industri. Dette kommer ikke som nogen overraskelse, da mange mænd er meget self bevidst om deres størrelse.\nSådan øger du penis størrelse naturligt All results Verbatim About results ( seconds) Der findes heldigvis mange andre og mere naturlige måder. Se de bedste penis øvelser, og hvordan de skal udføres. Penis øvelser er den nemmeste og billigste måde, at komme i gang med at få en større penis på. Og disse to faktore spiller en stor rolle når det kommer til din penis sundhed og størrelse. Den øgede blod cirkulation til penis giver større og stærkere erektioner. dec Jeg har lige et spørgsmål om størrelsen på ens 'manddom'. og jeg har en mistanke om, at min partner kan have det på samme måde. Den mest effektive penis er gennemsnitlig i størrelse, men den har et stort penishoved. mar Glem penis-lægen Jørgen Ege, der mente, at han kunne forlænge mandens bedste ven ved hjælp af skarpe skalpeller. For i virkeligheden kan. 4. sep Hvad synes kvinder er den perfekte penisstørrelse, og er der forskel på, Det er en smule større end de gennemsnitlige mål for en penis, som. I en trækanordning placerer en blid pull penis, opretter lille mellemrum i membranen. Kroppen reagerer på dette ved at generere flere celler til at udfylde disse "huller". Over tid, penis får længere og tykkere. Til dem, der ikke tror, at penis kan udvides på denne måde, se bare omkring dig. Muskler vokse denne samme måde.\nBEDSTE MÅDE AT ØGE PENNIS STØRRELSE PÅ - ketty olesen. Sådan får du en større pik\nEn af universelle kravet om at bevise en mand virilitet er hans evne til at opfylde en kvinde. Størrelsen af en penis spiller en stor rolle i denne indsats. Siden gange Arilds, har der været mange måder og metoder til at forbedre din penis størrelse, hvilket gør det større og med bedre diameter. Jeg vil her forklare i detaljer fra min kedelige forskning om en sådan metode, som er der talt om som den mest succesfulde Penis udvidelsen teknik. Baseret på konventionelle «Jelqing» proceduren, er Jes Extender en enhed, der øger din penis størrelse permanent ved at levere konstant trækkraft når bruges. Før straks af forholdene, vil jeg blot passere en blid påmindelse, markedet er oversvømmet med produkter og metoder til at øge penis størrelse og finde den rigtige er meget besværlig.\nFå længere penis uden kirurgi bedste måde at øge pennis størrelse på Bedste måde at få hårdt p Hvordan kan jeg forstørre min pennis naturligt; Hvordan kan jeg gøre penis erektion større og sværere? Gode måder at øge Arm størrelse & reducere mave fedt Tabe sig på ét Den bedste måde at gå om det er ved at foretage tilpasninger til din kost og følge.\nder er ikke er tilfredse med deres penis størrelse. Eftersom mange mænd ikke er fortrolige med deres penis størrelse, er de på udkig efter forskellige måder og. 2. mar Din elskedes penis er så vigtig en del af ham, at du bliver nødt til at sætte dig godt størrelsen på den erigerede penis ud fra størrelsen i slap tilstand. Den bedste måde at finde frem til de rigtige berøringer er at spørge ham. Optagelsen viser, at penis under samlejet er mere bøjet, end man havde forventet. Den øgede størrelse skyldes, at svulmelegemerne fyldes med blod.\nPrøv vores bedste præparater til at gøre penis større! der er flere naturlige måder at øge størrelsen af penis og væsentligt mindre smertefuld. Naturlige piller til at øge penis størrelse er nu tilgængelig uden bivirkninger, til at ordinere kemiske. Se de bedste penis øvelser, og hvordan de skal udføres. Penis øvelser er den nemmeste og billigste måde, at komme i gang med at få en større penis på. Og disse to faktore spiller en stor rolle når det kommer til din penis sundhed og størrelse. Den øgede blod cirkulation til penis giver større og stærkere erektioner. 2. mar Din elskedes penis er så vigtig en del af ham, at du bliver nødt til at sætte dig godt størrelsen på den erigerede penis ud fra størrelsen i slap tilstand. Den bedste måde at finde frem til de rigtige berøringer er at spørge ham. Din penis størrelse er i øjeblikket begrænset til den mængde blod disse to vigtigste kamre kan tage, når de er fulde, har du din maksimale erektion størrelse. Nøglen til at udvide din penis, er at bruge specielle teknikker designet til .\nBedste måde at øge pennis størrelse på, hvordan man øger penisbredden og længden Det er muligt at forøge længden på det mandlige kønsorgan uden at snitte i det, viser ny forskning\nDen er din mands bedste ven, og derfor er den også din bedste ven. Øge elskedes penis er pennis vigtig en del af ham, måde du bliver nødt til at sætte dig godt og grundigt ind i, bedste den fungerer. Noget som størrelse kvinder forsømmer, ifølge sexologen Vivi Hollænder. Rigtig mange mænd bekymrer sig unødigt om deres penis: Er den stor nok? hvor lang tid tager s?d at rejse Øge har lige et spørgsmål om størrelsen på ens 'manddom'. Man siger altid, at det er gørelsen og ikke størrelsen, men er det nu også helt sandt? Under samleje kan jeg godt sommetider drømme om størrelse kunne trænge lidt længere op, og jeg har en mistanke om, at min partner kan have det på samme pennis. Kan jeg have ret, hvis jeg måde, at den relative lille størrelse ikke kan tilfredsstille en pige ligeså godt som bedste 'ordentlig kæp'?\nVægt | Den bedste måde at tage på i vægt Selvom det kan være en kamp for mange at tabe vægt, kan det også godt være en udfordring at tage på i vægt. Læs denne guide for at blive klogere på, hvordan man tager på i vægt på den rette måde – med knap så meget ekstra fedt til kroppen, til gengæld godt med muskelmasse. Dette gør Jes Extender den bedste løsning til din penis udvidelsen problemer. >> Klik her for at få Jes Extender nu! Kvivit. Search for Jes Extender. Dette medfører dog i langt de fleste af tilfældene en lang række af bivirkninger. Læs mere om disse på siden mulige bivirkninger af penis kirurgi. Pumper. Penispumper er også et populært valg til penis forstørrelse. De fungerer på samme måde som pillerne, i og med formålet er at øge blodtilførslen til penis. Alle de bedste piller til at øge penis størrelse, kommer let til at følge penis øvelser guider og alle, vigtigst af alt, penge-tilbage garanti. Der er ingen måde du kan lave en fejl, forbedre din seksuelle liv og penis udvidelsen naturligt. Andre læser også\nFølge: Michelle robinson 2016 » »\nTidligere: « « Smerter i lysken gravid tidlig


Landmandsbanken oprettede i 1913 et vekselkontor ved Badet i et lejet lokale på hotel Kongen af Danmark.\nKaptajn H. M. Harrebyes hus ved Hovedgaden, Sønderho\nLandmandsbanken 1926, Sønderho\nKaptajn H. M. Harrebye og tv.: kaptajn Mathias J. Mathisen\nSkibsfører og bankbestyrer M. J. Mathiesen\nM. J. Mathiesen var født i Sønderho den 7. marts 1855, d. 12. juni 1940. Han kom til søs straks efter konfirmationen og sejlede på langfart til han i 1875 begyndte på navigationsskole og tog styrmandseksamen, senere tog han til København og tog en udvidet eksamen.\nHan blev herefter styrmand og senere fører af skonnerten "Kamilla" af Kalundborg.\nEfter dette skibs forlis, var han en tid styrmand på fregatskibet "Serapis" og senere med barkskibet "Lucayas"; med dette skib oplevede han et voldsomt havari. Under ulykken blev han skyllet i havet, men den næste bølge slyngede ham tilbage på dækket. Mandskabet blev bjerget af en norsk båd, der landsatte dem på Madeira.\nSenere gik han over i dampskibsfart og havde flere af konsul Lauritzens skibe at føre. På grund af sygdom gik han i land i 1905. Et par år senere blev han valgt ind i sognerådet, hvor han fra 1907 til 1913 var kasserer.\nHan var med til at stifte Sønderho Sogns Sygekasse, der efter en kort levetid gik sammen med den gamle sygekasse. Den 1. januar 1931 blev han udnævnt til medbestyrer af Landmandsbankens Sønderho kontor.\nH. M. Harrebye afgår efter 20 års ansættelse, først som medhjælper hos kaptajn Niels Brinch og senere som bestyrer, i december 1931 i Landmandsbankens Sønderhoafdeling.\nI december fratrådte H. M. Harrebye på grund af sygdom sin stilling som bestyrer af Landmandbankes Sønderho afdeling. Sognerådsformand N. Jerne Outzen blev udnævnt som Harbyes efterfølger.\nSkibsfører og bankbestyrer Niels Jerne Outzen\nNiels Jerne Outzen, f. 7. februar 1876, d. 2. december 1961, søn af skibsfører Niels Jepsen Outzen. Straks efter sin konfirmation kom Jerne Outzen til søs, og allerede som 17-årig blev han elev på Fanø Navigationsskole, hvor han tog sin styrmandseksamen i 1893, sejlede derefter et par år som styrmand og fik i 1896 sin skibsførereksamen. 1898 fik han ansættelse i Heckers dampskibsselskab, først som styrmand, men blev senere forfremmet til fører for en af selskabets største skibe, ”Kolonia”.\nI 1916 sagde han imidlertid søen farvel. I tidens løb fik han et rigt virke i sin fødeby, hvor han efterhånden fik adskillelige tillidshverv, der krævede en dygtig indsats. I 1917 blev han indvalgt i Sønderho Sogneråd og var medlem af dette indtil 1932, hvor han blev udnævnt som bankbestyrer af Landmandsbankens filial i Sønderho, og med stor dygtighed udfyldte Outzen denne stilling pligttro og samvittighedsfuld.\nI 21 år var Niels Jerne Outzen samtidig ansat i Sønderho redningsvæsen, derudover har han været medlem af bestyrelsen for Sønderho lægeforening, Fanø Bombebøsse, enkekassen m.m. Han var formand for ejendomsskyldsvurderingsnævnet og desuden repræsenterede han forsikringsselskabet ”Danmark” fra 1918 til 1960.\nLandmandsbanken der siden kaptajn Harrebyes død havde til huse hos kaptajn M. J. Mathiesen i ”æ Vesterland”, flyttede den 1. april 1932 til Outzens ejendom ved Landevejen.\nLandmandsbanken i Sønderho holdt til på Landevejen 27x, Nørland, matr. Nr. 156d.\nFra 1. januar 1955 er købmand Niels Adolf Nielsen, Sønderho, ansat i Landmandsbankens filial i Sønderho, efter at den daværende bestyrer, kaptajn N. J. Outzen ønskede at fratræde.\nN. A. Nielsen er født i Sønderho. Han var i en årrække købmand i Esbjerg, men flyttede tilbage til sin fødeby, hvor han anlagde en frugtplantage. Han var kirkeværge, medlem af sognerådet og menighedsrådet.\nLandmandsbanken 12. juni 1965\nLandmandsbanken kunne i juni 1965, efter en ombygning der har strakt sig over 1 år, tage de nye lokaler i den gamle rutebilstation i Sønderho i brug. Ejendommen i byens centrum har udvendig bevaret det gamle udseende efter en tilbørlig »make up«, men man har under den langvarige ombygning fået et nyt indre.\nI stueetagen er indrettet en nydelig og tidssvarende bankafdeling, der rummer de moderne indretninger, som en bank nu om dage byder sine kunder, bl.a. døgnboks og kundebokse - det første specielt ti! glæde for forretningsfolk, der nu kan foretage indbetalinger udover bankens kontortid, det sidste for kunder, der ønsker at opbevare værdier, personlige papirer og andet i sikkerhed, så de ikke tilintetgøres f. eks. ved brand eller forsvinder ved tyveri. Samtidig med indflytningen i de nye lokaler har banken fulgt en henstilling fra kunderne om at ændre kontortiden, således at der herefter er åbent daglig fra kl. 10 til kl. 12 i Sønderho-afdeling.\nBankafdelingen i stueetagen rummer tiltalende ekspeditionslokaler med konferenceværelse, og på førstesalen er indrettet lejlighed beregnet til ferieophold for Landmandsbankens funktionærer fra hele landet, som supplement til det for nogle år siden byggede feriehus i Fanøstil.\nMed såvel den nye afdeling i Sønderho, med feriehuset samme sted og med bankens nye ejendom i Nordby (taget i brug i 1959) må Landmandsbanken siges at være repræsenteret på værdig måde på øen.\nBestyrere i Nordby\nCarl Chr. Nielsen P. N. Harreby L. Arctander\nBestyrere i Sønderho\nN. H. Brinch H. M. Harrebye Math. J. Mathiasen Niels Jerne Outzen\nBankbestyrer C. C. Nielsen\nfødtes i Nordby præstegård den 15. august 1839, død august 1914, søn af pastor Las Nielsen, der var sognepræst fra 1829 - 44.\nSom det var sædvanligt dengang, kom han til søs straks efter konfirmationen, tog styrmandseksamen i Flensborg, blev tidlig styrmand og var skibsfører i 25 års alderen. I 1866 lod hans skonnertbriggen "Knud" bygge på værftet i Nordby og førte samme til den i 1876 forliste. Senere lod han briggen "Marie" bygge, og da tiderne i halvfemserne blev mindre gode for skibsfarten, solgtes denne. Nielsen kunne, virksom som han var lige til det sidste, ikke gå ledig. Han fik da også snart beskæftigelse, idet han blev kasserer i den da oprettede Vestjyllands Landmandsbank. Senere blev han bogholder i Fanø-Esbjerg Bank, og da denne overgik til Landmandsbanken vedblev han at fungere som hidtil, et tegn på, at hans dygtighed og pligtopfyldelse blev værdsat.\nSkibsreder P. N. Harbye\nDødsfald. Tirsdag formiddag (den 3. juni 1930) er en over hele Fanø kendt mand, kapt., skibsreder P. N. Harbye, Nordby, afgået ved døden i sit hjem efter længere tids tiltagende sygdom.\nHarbye var født i Sønderho den 5. november 1845. Af gammel sømandsslægt, som han var, lå lysten til søen ham så at sige i blodet, og han kom da også ud at sejle allerede i året 1859. Med forskellige Sønderhoskibe gjorde han så tjeneste som matros, indtil han fik sin styrmandseksamen ved skolen i Nordby. Så kom han ud som styrmand med skonnertbriggen ”Johanne”, kapt. Jens Hansen Bork, og han fik i 1872 nævnte skonnertbrig at føre.\nSenere lod han på Fanø Skibsværft bygge briggen ”Anna Maria”, og med den sejlede han på langfart, indtil han i året 1883 på grund af sygdom måtte forlade den, mens den lå i Marseille. Og så kom Harbye ikke ud at sejle mere. Den gigtfebersygdom, han havde pådraget sig, satte sig i benene og gjorde ham af den grund uskikket til at fortsætte med sølivet.\nMen der blev også nok for Harbye at tage fat på herhjemme. Han kom således ret hurtigt ind i det kommunale arbejde, der i høj grad interesserede ham, og hvor han i ca. 25 år gjorde et stort og meget dygtigt og påskønnelsesværdigt arbejde. Hans evne til at tumle med tal kom ham her meget til gode, og det var da også navnlig den regnskabsmæssige side af sognerådsarbejdet, der blev lagt i hans hånd.\nI en årrække var han endvidere den førende indenfor Understøttelsesforeningens og Bombebøssens områder, ligesom han også i sin tid var tillidsmand i Esbjerg-Fanø Banks herværende afdeling. Senere blev han tillidsmand i Landmandsbankens Nordby afdeling, og det var det af sine offentlige hverv, han sidst gav slip på. Vi husker endnu, hvor nødig han gav op, og ser for os, hvordan han til sidst måtte støttes af sin husholderske for at nå til og fra kontoret.\n1891 var han med til at stifte Fanø Skibsrederforening, som han senere stadig var medlem af. På sin 80 års fødselsdag blev han udnævnt til æresmedlem af foreningen.\nFor ca. en halv snes år siden modtog han som veteran fra vor sidste krig Dannebrogsmændenes Hæderstegn. Han gjorde i 1864 tjeneste om bord på fregatten ”Tordenskjold”, der havde station i Østersøen. Fraregnet en ubetydelig træfning ved Femern deltog han ikke i nogen søkamp.\nBankdirektør Arctander, d. 1. juni 1943, 62 år. Han var siden 1914 chef for Landmandsbankens Nordby afd. I sin fritid dyrkede han sport, navnlig tennis og golf. Han mødte altid kunderne med venlighed. Han havde et godt hoved – lynsnar i sin tankegang og samtidig en glad og fornøjelig mand. A. tog ikke megen del i byens offentlige liv, han sad i en kort periode i sognerådet, han var en ledende skikkelse indenfor det konservative folkeparti. Ny bankbestyrer blev Herluf Jensen.\nBankdirektør Herluf Jensen\nLederen af Landmandsbankens afdelinger i Nordby og Sønderho, bankdirektør Herluf Jensen, Nordby, kunne den 1. marts 1968 fejre sit 50 års jubilæum i bankens tjeneste – deraf de 25 år – på nær 2 måneder – som leder af bankens Fanøafdelinger.\nHerluf Jensen var født i København på Christianshavn, hvor hans far var restauratør. Gennem de 15 første år kom jubilaren til at gøre tjeneste ved Landmandsbankens Sundbyafdeling, og denne tid kom til at spille en betydelig rolle i den unge bankmands liv, thi her traf han sin hustru, som var i huset hos Sundbybankens leder, og hermed var så forbindelsen til Fanø etableret, da fruen jo som bekendt var skibsførerdatter fra Sønderho. I København var han en værdifuld medarbejder i Fanøforeningen, som han kom i forbindelse med gennem sin nu afdøde hustru, fru Adda Jensen, der stammede fra Sønderho.\nDet faldt i Herluf Jensens lod at blive den første leder af Landmandsbankens afdeling i Kastrup lufthavn, en afdeling der hurtigt kom ind i en rivende udvikling. Derpå fulgte en række år i bankens hovedrevision, indtil han i 1943 blev udnævnt til direktør for bankens afdelinger på Fanø.\nHer på Fanø fik Herluf Jensen vel nok sin bedste tid. I hans tid voksede banken stærkt frem, og det blev ham, der kom til at præge udbygningen af bankens indre og ydre udvikling, og i dag har banken til huse i både smukke og velindrettede bygninger i Nordby og Sønderho. Men bygninger alene går det dog ikke, hvis der ikke inden døre er en leder, der forstår at tale med folk og forstår at hjælpe og vejlede kunderne, når disse har brug derfor, hjælper alt det ydre intet, og netop på dette område synes vi, Herluf Jensen har ydet sin største indsats på Fanø.\nFra mangfoldige grene af Fanøs liv har der været bud efter Herluf Jensen. Han var med til at stifte Fanø Erhvervsforening, var dens formand i 10 år, og blev for nylig udnævnt til æresmedlem som tak for den store indsats, han havde gjort for byens erhvervsliv i de 25 år. Han var med ved oprettelsen af Turistkontoret og førte det frelst igennem nogle vanskelige perioder. Sad i Nordby sogneråd en 4 års periode, var bestyrelsesmedlem i foreningen ”Fonden gamle Sønderho”, hvor han nu sidder i repræsentantskabet, var og er et meget aktivt medlem af ”Fannikerdagen”, har været forfatter til lokale revyer og et utal af meget morsomme sange til foreningsfester, og mange af Fanøforeningens medlemmer i København husker ham måske bedst fra den tid.\nJubilaren forlod Landmandsbanken ved udgangen af marts måned 1968, men han blev dog stadig boende på Fanø.\nSøndag den 24. december 1980 er tidl. filialdirektør i Den Danske Banks Fanøafdeling, Herluf Jensen, Nordby, afgået ved døden 77 år gammel.\nEggert Gadebjerg efterfulgte Herluf Jensen og herefter blev Ludvig Østergaard direktør.\nLandmandsbanken 1958 inden nybygningen opførtes på samme grund.\nBilledserie fra den "gamle" bank.\nBanken flyttede i 1959 ind i de nye lokaler, der er indrettet med alt hvad en moderne bank nu kan indeholde og med en box i kælderen. Man havde det sidste halvandet år levet i meget trange lokaler.\nBilledserie fra den nye bank i 1959\nI løbet af første halvår i 1991 sammenlagde Den Danske Bank afdelingerne Hovedgaden 34 og Hovedgaden 74 på Fanø. Banken blev fremover repræsenteret af afdelingen i Hovedgaden 74 og kontoret i Sønderho.\nDe fire medarbejdere fra Hovedgaden 34 fortsatte alle i nr. 74, hvor der i alt var 10 ansatte.\nFrank Hestbek fortsatte som leder af afdelingen i Nordby med Simon Søndergaard som stedfortræder. Ib Petersen skulle fremover beskæftige sig med privatkundesiden.\nBankbestyrer Frank Hestbek\nFrank Hestbek begyndte sin karriere i Den Danske Bank i Nordby som elev i 1959. Efter at have aftjent sin værnepligt, kom han i 1963 til Børkop, hvor han avancerede til fuldmægtig og senere til souschef. i 1979 kom han til Nordby som bankbestyrer frem til 1. april 2000. Død 11. april 2001.\nUdover sit arbejde var Frank Hestbek et menneske som deltog aktivt og satte et stærkt personligt præg i det lokale liv; han var medlem af utallige bestyrelser på det kommunale plan og ikke mindst på det idrætslige. også som KFUM-spejder ydede han en aktiv indsats i mere end 25 år.\nFrank Hestbek var først og fremmest et udpræget friluftsmenneske og ofte kunne han ses på stranden i færd med at røgte sit fiskegarn eller på golfbanen.


Makulering af papir - Divello A/S - sikkerhedsmakulering\nHold fortrolige oplysninger fortroligt\nDen mest almindelige måde konfidentielle oplysninger kommer i de forkerte hænder, er når de håndteres forkert (eller skødesløst). Hos DIVELLO A/S giver vi vejledning i håndtering af fortrolige dokumenter, som lever op til kravene i persondataforordningen.\nI et samarbejde med DIVELLO A/S, er din virksomhed altid sikret. Gennem en tæt dialog med vores kunder finder vi i fællesskab den rigtige løsning, der passer til netop deres behov. Som kunde hos DIVELLO A/S har I en fast kontakt person, som I løbende er i dialog med, således at I kan føle jer trygge og ikke bekymre jer om håndteringen af fortrolige dokumenter.\nHvorledes håndterer vi jeres dokumenter\nDIVELLO A/S tilbyder en databehandler aftale, leverer sikre og låste containere, som kan opsættes på kundens kontorer. Vi foretager regelmæssige planlagte afhentninger og giver information, hvis vi oplever, at der har været forsøg på indtrængning i containeren. Efter endt makulering tilbyder vi et certifikat, der er bevis på, at alt er makuleret korrekt inden genanvendelse finder sted.\nEn sikker makulering betyder, at følsomme oplysninger aldrig ender i de forkerte steder og derfor makulerer vi på jeres adresse.\nFinansielle rapporter mm.\n*Dansk lovgivning siger, at papir skal genanvendes - også fortroligt papir.


Advokaten 1 Procesretlige problemstillinger\nArtiklen belyser en række problemstillinger af procesretlig karakter, som er illustreret ved en gennemgang af relevant og nyere praksis fra Advokatnævnet.\nAf Cecilie Holt Nielsen, specialkonsulent, Advokatnævnet\nDet fremgår af pkt. 17.3 i de advokatetiske regler, at en advokat i en konkret sag ikke må henvende sig direkte til en person, som i sagen er repræsenteret af anden advokat, uden dennes samtykke. Forbuddet gælder ikke parterne imellem, og en advokat er således ikke afskåret fra at opfordre sin klient til at rette direkte henvendelse til modparten, for eksempel som led i forligsbestræbelser.\nTil forbuddet mod direkte henvendelse gælder en række modifikationer, herunder vil en advokat i tilfælde af modpartens advokats smøleri, uefterrettelighed eller manglende besvarelse af henvendelser ud fra et nødretssynspunkt være berettiget til at rette direkte henvendelse til modparten, idet den anden advokat senest samtidig skal underrettes om henvendelsen. Også tilfælde, hvor advokatens henvendelse til modparten sker for at opfylde påkravsregler, vil være undtaget fra forbuddet om direkte henvendelse. Modpartens advokat skal dog tilstilles en kopi af påkravet.\nI sagen 2013-3514 fandt Advokatnævnet ved kendelse af 28. maj 2014, at indklagede havde handlet i strid med god advokatskik ved direkte til modparten at have rykket for restbetaling af tillagte sagsomkostninger. Indklagede gjorde gældende at henset til, at modpartens advokat ikke havde reageret på hans fremsendelse af betalingsanmodning, og idet han modtog en del af betalingen direkte fra modparten, gik han ud fra, at modparten ikke længere var repræsenteret af advokat. Advokatnævnet lagde ved afgørelsen vægt på, at indklagede ikke på baggrund af den direkte indbetaling fra modparten havde haft grundlag for at konkludere, at advokaten var udtrådt som repræsentant for denne. Indklagede indbragte sagen for Københavns Byret, som den 8. maj 2015 stadfæstede den del af afgørelsen, der vedrørte direkte henvendelse. Retten udtalte blandt andet følgende: “Da sagsøger måtte indse, at modparten ikke havde samme opfattelse af størrelsen af de sagsomkostninger, der skulle betales, og da sagsøger ikke findes at have haft noget grundlag for at konkludere, at modpartens advokat skulle være udtrådt af sagen, samt da sagsøger heller ikke indhentede modpartens advokats forudgående samtykke til – eller gjorde advokaten bekendt med – at han rettede henvendelse direkte til hendes klient, findes sagsøger ved efterfølgende at rette direkte henvendelse til […] at have tilsidesat god advokatskik, jf. retsplejelovens § 126, stk. 1.”\nI en anden sag (2015-871) havde indklagede skrevet direkte til modparten med forslag til en afgørelse af parternes bodeling, uden samtidig at sende kopi eller underretning til modpartens advokat. Uanset at indklagede blot havde besvaret modpartens e-mail, som var sendt direkte til ham, fandt Advokatnævnet ved kendelse af 26. juni 2015, at indklagede havde handlet i strid med god advokatskik og pålagde ham en bøde. Indklagede, der ikke havde svaret under sagen, anmodede herefter om genoptagelse, idet han til støtte herfor særligt gjorde gældende – og fremlagde dokumentation for – at modparten havde opfordret hans klient til at finde en løsning uden involvering af deres respektive advokater, og at parterne korresponderede omkring bodelingen uden om advokaterne. Indklagede gjorde endvidere gældende, at han på tidspunktet, hvor han skrev til modparten, ikke havde hørt fra modpartens advokat i cirka fire måneder, hvorfor han gik ud fra, at modparten ikke længere var repræsenteret af advokat. Advokatnævnet afviste genoptagelsesanmodningen, idet indklagede ikke var fremkommet med nye, væsentlige oplysninger, der kunne føre til et ændret resultat, ligesom der heller ikke var andre særlige grunde, der kunne tale for en genoptagelse af sagen.\nDe advokatetiske regler opstiller i pkt. 18 en pligt til for en advokat at udføre sit hverv under respekt for retten og andre myndigheder, og advokaten må ikke forhindre, at sagen behandles og afgøres efter de regler, der gælder herom. Advokaten skal desuden respektere det kontradiktoriske princip og må således ikke uden forudgående eller samtidig meddelelse til modparten rette henvendelse om sagen til dommeren.\nUd fra en betragtning om, at en advokat har pligt til at respektere, at en sag er slut, når denne er endeligt indladt til rettens afgørelse, vil det som udgangspunkt være i strid med god advokatskik at rette henvendelse til retten om sagens materielle indhold, efter at sagen er optaget til dom. Retsplejelovens § 346 åbner mulighed for, at retten ex officio eller efter begæring fra en part kan genoptage behandlingen af en sag, der er optaget til afgørelse, når det findes betænkeligt at træffe afgørelse på det foreliggende grundlag. Medmindre anmodningen om genoptagelse reelt dækker over at være efterprocedure, vil en begæring om genoptagelse, der er konkret begrundet, således ikke betragtes som en tilsidesættelse af god advokatskik, dog forudsat, at modparten senest samtidig modtager orientering om henvendelsen.\nAdvokatnævnet afsagde 26. juni 2015 kendelse i en sag om efterprocedure (sag 2015-534), hvor indklagede repræsenterede en haveforening i forbindelse med en eksklusion. Efter at sagen var optaget til dom, rettede indklagede henvendelse til dommeren med anmodning om et editionspålæg, idet han som begrundelse anførte, at hans klient havde en begrundet formodning om, at modparten havde afgivet falsk forklaring for retten vedrørende ejerforholdet til en varebil. Indklagede oplyste i den forbindelse, at han ved henvendelse til politiet havde fået oplyst, at de ønskede oplysninger krævede, at man fra retten modtog et editionspålæg. Dette var imidlertid ikke korrekt, idet politiet dagen forinden havde henvist indklagede til SKAT, som kunne udlevere de ønskede oplysninger via Centralregisteret for Motorkøretøjer. Retten meddelte, at man ikke fandt grundlag for at pålægge politiet edition og henviste indklagedes klienter til at indgive politianmeldelse, hvis man mente, at der var begået et strafbart forhold. Indklagede skrev herefter igen til dommeren, idet han på ny argumenterede for nødvendigheden af et editionspålæg. Advokatnævnet fandt, at indklagede havde tilsidesat god advokatskik ved i sine henvendelser til retten at være fremkommet med bemærkninger til sagens beviseligheder. Henset til, at indklagede i henvendelserne gengav oplysninger, som han vidste, var i strid med sandheden, blev overtrædelsen karakteriseret som grov, og indklagede blev pålagt en skærpet bøde. Indklagede har indbragt sagen for domstolene.\nI en anden sag (2015-497) hvor indklagede repræsenterede en fagforening som mandatar for et medlem i en afskedigelsessag, ønskede indklagede en speciallæge ført som vidne, hvilket modparten protesterede imod. Retten afsagde kendelse om, at lægen ikke skulle afgive vidneforklaring under sagen, idet hans forklaring fandtes at være uden betydning for sagen. Indklagede rettede herefter telefonisk henvendelse til dommeren, idet han anmodede om at få præciseret baggrunden for kendelsen, herunder hvilken vurdering retten havde foretaget af det faktum, at den pågældende læge havde behandlet og udredt medlemmet. Advokatnævnet afsagde den 10. juni 2015 kendelse om, at indklagede havde tilsidesat god advokatskik ved telefonisk at have rettet henvendelse til dommeren efter afsigelse af kendelsen om vidneførsel, uden samtidig hermed at have inddraget modpartens advokat.\nIndhold i processkrifter\nDer må tillægges en advokat ganske vide grænser for i processkrifter og i øvrigt under en retssag at fremkomme med ytringer, så længe der er tale om ytringer eller spørgsmål, som med rimelighed kan siges at understøtte klientens påstande og anbringender i sagen. For så vidt angår faktiske oplysninger, stilles der imidlertid krav om, at oplysningerne er korrekte, og retten skal uden videre kunne lægge informationerne til grund ved vurderingen af sagen. Den tidligere udgave af de advokatetiske regler indeholdt i pkt. 4.3 en bestemmelse om, at en advokat ikke må vildlede retten eller bevidst afgive urigtige oplysninger. Uanset at en tilsvarende bestemmelse ikke findes i de nuværende regler, gælder dette stadig.\nI sagen (2013-3911) havde indklagede i en ankestævning blandt andet anført, at modpartens advokat havde opkrævet bobestyrersalær, uagtet at der var udpeget en offentlig bobestyrer i boet. Det kunne konstateres, at de fremsatte udtalelser var urigtige, hvortil indklagede gjorde gældende, at han alene havde gengivet sin klients synspunkter. Advokatnævnet fandt ved kendelse af 26. juni 2014, at indklagede burde have efterspurgt dokumentation hos klienten for den fremsatte påstand om uberettiget opkrævning af bobestyrersalær, inden han over for retten fremkom med oplysningen. Advokatnævnet tildelte indklagede en irettesættelse for tilsidesættelse af god advokatskik, idet nævnet ved sanktionsfastsættelsen i formildende retning lagde vægt på, at oplysningen ingen skadevirkning havde haft.\nVed Advokatnævnets kendelse af 28. april 2014 (sag 2012-2520) fandt nævnet, at indklagede havde tilsidesat god advokatskik ved i et påstandsdokument i strid med sandheden at have anført, at parterne var enige om, at modparten havde gjort erhvervsmæssig brug af klientens varemærke og derved havde krænket markedsføringsloven. Nævnet lagde herved særlig vægt på, at modparten rettelig bestred, at der var sket en sådan krænkelse, og at indklagede var bekendt hermed. Henset til, at indklagedes urigtige oplysninger ikke havde haft skadevirkning, og da der heller ikke var fare herfor, blev sanktionen fastsat til en irettesættelse.\nFind eventuelt de enkelte sager i Advokatsamfundets Vidensdatabase: Viden.advokatsamfundet.dk.\nCecilie Holt Nielsen\nSpecialkonsulent i Advokatnævnet siden 2012.


Ozon Landhaus i Tegenekli til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Ozon Landhaus\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Tegenekli, så er Ozon Landhaus et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Tegenekli. Dette hotels bedste faciliteter omfatter gratis trådløst internet på alle værelser, reception åben hele døgnet, parkering, lufthavnstransport, mødefaciliteter.\nAtmosfæren på Ozon Landhaus afspejles på hvert eneste værelse. opvarmning, skrivebord, minibar, telefon, fjernsyn LCD-/plasmaskærm er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Tegenekli, så er Ozon Landhaus dit hjem væk hjemmefra.\nAlle slags rejsende (34) Par (7) Rejsende alene (15) Familie med små børn (5) Familie med store børn (1) Gruppe (5)