Godkendelse af 3 tilfælde af aflåsning af døren til patientens stue\nSundhedsvæsenets Patientklagenævn tiltræder den afgørelse, der er truffet af Det Psykiatriske Patientklagenævn ved den 12. februar 2003 om aflåsning af s patientstue på psykiatrisk afdeling, .\nSundhedsvæsenets Patientklagenævn tiltræder den afgørelse, der er truffet af Det Psykiatriske Patientklagenævn ved <****> den 12. februar 2003 om aflåsning af <****>s patientstue på psykiatrisk afdeling, <****>.\nhavde siden 16-års alderen haft symptomer på skizofreni og siden 20-års alderen været i behandling herfor på Psykiatrisk Afdeling i . Siden 1999 havde hun været indlagt på psykiatrisk afdeling, . I 2000 var hun blevet sigtet for vold og havde modtaget dom til psykiatrisk behandling.\nI februar 2002 blev aktuelt overført til psykiatrisk afdeling, , da der den 4. februar 2002 blev udstedt farlighedsdekret, idet hun havde foretaget mange selvbeskadende handlinger og flere gange havde forsøgt at tage kvælergreb på såvel plejepersonale som læger.\nI det følgende år havde flere gange været bæltefikseret med samtidig anvendelse af remme for at forhindre selvbeskadigelse, da hun flere gange havde foretaget svære, selvmutilerende handlinger. Hun havde således blandt andet lukseret sine fingre, således at de har måttet reponeres, ligesom hun havde slugt batterier. Endvidere havde hun gentagne gange under indlæggelsen beskadiget sig selv ved dels at dunke hovedet mod sengekanten, væg eller lignende, dels ved at lade sig falde ned på begge knæ fra bordhøjde i den hensigt at brække sine knæskaller. Hun havde desuden påført sig en anden grads forbrænding ved at hælde kogende vand ud over sin hånd. Herudover havde hun udvist farlig adfærd rettet mod personalet.\nForløbet under indlæggelsen havde således været præget af, at pludseligt og impulsivt og uden forvarsel havde foretaget drastiske selvbeskadigende handlinger. Lægerne havde vurderet, at selvbeskadigelserne blev udløst, når som følge af for mange udefrakommende impulser og stimuli opbyggede en indre spænding, som fik afløb i selvbeskadigende handlinger. Endvidere havde lægerne erfaret, at lettere kunne kontrollere sig selv, når dagligdagen var forudsigelig og lagt i faste rammer.\nI perioden fra den 12. til den 21. januar 2003 havde været fikseret med bælte, hånd- og fodremme på grund af farlighed. I denne periode havde hun dog også været selvbeskadigende og for eksempel forsøgt at brække sine lillefingre ved at vride hårdt i disse, hvorefter der måtte foretages en røntgenundersøgelse. Den 21. januar 2003 vurderede afdelingslæge , at nu var faldet til ro i en sådan grad, at hun kunne løsnes af bælte og remme. Da tidligere havde reageret kaotisk og selvbeskadigende ved forskellige stimuli, traf lægerne beslutning om, at hun skulle skærmes på sin stue ved aflåsning af stuedøren og kun være i fællesskab med andre 2 gange dagligt af ½ time samt i forbindelse med måltiderne. Samtidig blev det af hensyn til selvmordsfaren besluttet at begrænse hendes ejendele på stuen.\nDen 22. januar 2003 slugte 3 batterier fra sin walkman. Efter konference med bagvagten på mave-tarmkirurgisk afdeling fandt lægerne det forsvarligt at afvente batteriernes naturlige afgang gennem tarmsystemet. Samme aften kl. 20.35 anmodede selv om igen at blive lagt i bælte, hvilket skete, hvorfor aflåsningen af stuedøren ophørte. var efterfølgende bæltefikseret og fik herunder, da der ikke skete naturlig afgang af batterierne, foretaget gastroskopisk fjernelse på .\nDen 28. januar 2003 blev løsnet af bælte, og skærming på stuen med aflåsning af stuedøren med mulighed for fællesskab ½ time 2 gange dagligt blev geninstitueret.\nDen 5. februar 2003 truede personalet med, at hun ville smadre sig selv. Lægerne vurderede, at hun var så udadreagerende, at tvangsfiksering var nødvendigt. Denne blev iværksat kl. 14.20 og blev bragt til ophør samme dag kl. 17.15, hvorefter aflåsning af stuedøren blev geninstitueret. Denne foranstaltning blev efterfølgende den 17. februar 2003 18.40 bragt til ophør i forbindelse med, at blev tvangsfikseret, efter at have forsøgt at brække begge knæ ved at hoppe ned med knæene først.\npåklagede beslutningen om, at hendes stuedør blev aflåst i perioden fra den 21. januar 2003 kl. 11.10 til dagen efter kl. 20.35, i perioden fra den 28. januar kl. 10.30 til den 5. februar 2003 kl 14.20 samt i perioden fra den 5. februar 2003 kl. 17.15 til den 17. februar 2003 kl. 18.40 til Det Psykiatriske Patientklagenævn ved .\nKlagen blev herefter den 12. februar 2003 behandlet i Det Psykiatriske Patientklagenævn ved . Nævnet godkendte beslutningen om aflåsningen. Der blev som begrundelse henvist til s sygehistorie og selvdestruktive handlinger samt lægens oplysninger om, at der dagligt blev foretaget en vurdering af, hvorvidt hendes tilstand tillod en begrænsning eller ophævelse af tvangsindgrebet.\nSundhedsvæsenets Patientklagenævn kan oplyse, at aflåsning af en patientstue på psykiatrisk afdeling , i medfør af psykiatrilovens § 18 a kan anvendes i behandlingsøjemed med henblik på at etablere nødvendige faste rammer i behandlingen af patienten eller med henblik på at skærme patienten mod for mange stimuli. Herudover kan aflåsning af patientstue bringes i anvendelse for at afværge fare for andre, afværge at en patient forfølger eller forulemper medpatienter samt for at afværge udøvelse af hærværk i ikke ubetydeligt omfang.\nDet fremgår af bemærkningerne til psykiatrilovens § 18 a, at aflåsning af en patientstue som udgangspunkt er mindre indgribende end en tvangsfiksering.\nDet fremgår af psykiatrilovens § 21, stk. 1, at overlægen til stadighed har ansvaret for, at aflåsning af patientstue ikke foretages i videre omfang end nødvendigt.\nAflåsning i perioden fra den 21. januar 2003 kl. 11.10 til den 22. januar 2003 kl. 20.35.\nSundhedsvæsenets Patientklagenævn finder, at betingelserne for at anvende aflåsning af s patientstue i perioden fra den 21. januar 2003 kl. 11.10 til dagen efter kl. 20.35 var opfyldt, idet aflåsningen blev anvendt i behandlingsøjemed med henblik på at etablere nødvendige faste rammer i behandlingen af hende og med henblik på at skærme hende mod for mange stimuli. Nævnet har lagt vægt på, at i perioden fra den 12. til den 21. januar 2003 havde været tvangsfikseret med bælte, hånd- og fodremme på grund af farlighed, og at hun på trods heraf havde været selvmutilerende. Da tvangsfikseringen ophørte den 21. januar 2003 besluttede lægerne, på baggrund af tidligere erfaringer med, at reagerede kaotisk og selvmutilerende ved at blive udsat for forskellige belastninger, at hun herefter skulle skærmes på sin stue og kun være i fællesskab med andre 2 gange dagligt af ½ time samt i forbindelse med måltiderne.\nSundhedsvæsenets Patientklagenævn finder, at der i den konkrete situation ikke fandtes andre, mindre indgribende alternativer til aflåsningen, hvorfor princippet om mindst indgribende foranstaltning må anses for opfyldt. Nævnet har lagt vægt på, at lægerne havde erfaret, at profiterede af faste rammer i behandlingen, og at hendes selvmutilerende adfærd ofte blev forstærket, når hun blev udsat for mange stimuli og impulser.\nSundhedsvæsenets Patientklagenævn finder, at udstrækningen af aflåsningen opfyldte kravet om mindst indgribende foranstaltning. Nævnet har lagt vægt på, at personalet ifølge sygeplejekardex flere gange dagligt tilså , og at aflåsningen ophørte den 22. januar 2003 kl. 20.35, da efter blev lagt i bælte efter eget ønske herom, efter at have slugt 3 batterier fra sin walkman.\nAflåsning i perioden fra den 28. januar kl. 10.30 til den 5. februar 2003 kl 14.20.\nSundhedsvæsenets Patientklagenævn finder, at betingelserne for at anvende aflåsning af s patientstue i perioden fra den 28. januar 2003 kl. 10.30 til den 5. februar 2003 kl. 14.20 var opfyldt, idet aflåsningen blev anvendt i behandlingsøjemed med henblik på at etablere nødvendige faste rammer i behandlingen af hende og med henblik på at skærme hende mod for mange stimuli. Nævnet har lagt vægt på, at i perioden fra den 22. til den 28. januar 2003 havde været tvangsfikseret på grund af farlighed. Da tvangsfikseringen ophørte den 28. januar 2003 traf lægerne beslutning om, at hun skulle skærmes på sin stue ved aflåsning af stuedøren og kun være i fællesskab med andre 2 gange dagligt af ½ time samt i forbindelse med måltiderne. Beslutningen blev begrundet med, at tidligere havde reageret kaotisk og selvmutilerende ved mange og forskellige stimuli.\nSundhedsvæsenets Patientklagenævn finder, at der i den konkrete situation ikke fandtes andre, mindre indgribende alternativer til aflåsningen, hvorfor princippet om mindst indgribende foranstaltning må anses for opfyldt. Nævnet har lagt vægt på, at lægerne tidligere havde erfaret, at profiterede af faste rammer i behandlingen, og at hendes selvmutilerende adfærd ofte blev forstærket, når hun blev udsat for mange stimuli og impulser.\nSundhedsvæsenets Patientklagenævn finder, at udstrækningen af aflåsningen opfyldte kravet om mindst indgribende foranstaltning. Nævnet har lagt vægt på, at personalet ifølge sygeplejekardex flere gange dagligt tilså , og at aflåsningen ophørte den 5. februar 2003, da iværksættelse af tvangsfiksering blev nødvendigt.\nAflåsning i perioden fra den 5. februar 2003 kl. 17.15 til den 17. februar 2003 kl. 18.40.\nSundhedsvæsenets Patientklagenævn finder, at betingelserne for at anvende aflåsning af s patientstue i perioden fra den 5. februar 2003 kl. 17.15 til den 17. februar 2003 kl. 18.40 var opfyldt, idet aflåsningen blev anvendt i behandlingsøjemed med henblik på at etablere nødvendige faste rammer i behandlingen af hende og med henblik på at skærme hende mod for mange stimuli. Nævnet har lagt vægt på, at den 5. februar 2003 havde været tvangsfikseret fra kl. 14.20 til kl. 17.15. Da tidligere havde reageret kaotisk og selvmutilerende ved at blive udsat for forskellige belastninger, traf lægerne i forbindelse med tvangsfikseringens ophør beslutning om, at hun skulle skærmes på sin stue og kun være i fællesskab med andre 2 gange dagligt af ½ time samt i forbindelse med måltiderne.\nSundhedsvæsenets Patientklagenævn finder, at udstrækningen af aflåsningen opfyldte kravet om mindst indgribende foranstaltning. aflåsningen ophørte den 5. februar 2003, da iværksættelse af tvangsfiksering blev nødvendigt.\nSundhedsvæsenets Patientklagenævn finder, at udstrækningen af aflåsningen opfyldte kravet om mindst indgribende foranstaltning. Nævnet har lagt vægt på, at personalet ifølge sygeplejekardex flere gange dagligt tilså , og at aflåsningen ophørte den 17. februar 2003 kl. 18.40 i forbindelse med en tvangsfiksering af .\nSundhedsvæsenets Patientklagenævn kan på denne baggrund tiltræde den afgørelse, der er truffet den 12. februar 2003 af Det Psykiatriske Patientklagenævn ved om aflåsning af s patientstue på psykiatrisk afdeling, .


Arthritis - en række forskellige former og komplikationer - Cooking\nMadlavning - anbefalinger til mennesker med gigt\nHvis du er ved at forberede mad derhjemme, lad ikke Gigt stoppe dig i dette.\nBrug kogegrej, der skåner leddene\nHvis gigt ramte dine hænder, er det lettere at håndtere emner, der har lange håndtag. Når du køber køkkengrej, først prøve at tage dem i hånden, for at se, om de er komfortable. Soak i hænderne af retterne i forskellige former i jagten på sig selv behageligt. Hvis du har svært ved at bruge almindelig køkkenkniv, så prøv at bruge en kniv med en buet kniv.\nSaks og hjul til at skære pizza kan også hjælpe arthritis syge. For at reducere stress i deres hænder, når åbning dåser bruge specielle enheder, der fanger låget, så du kan holde krukken med begge hænder.\nBrug lys gryder og pander\nHvis du har problemer med at løfte tunge gryder og pander, erstatte tunge støbejern redskaber til lys, for eksempel aluminium. Brug lettere plastbeholdere til opbevaring af fødevarer.\nAutomatisere processen med madlavning\nSådanne anordninger, ligesom elektriske knive til åbning dåser, blendere, foodprocessorer, i høj grad lette processen med madlavning. Men ikke alle de automatiske enheder er nemme at bruge, så før du køber et nyt produkt, kontrollere deres præstationer.\nÆndre placeringen af kroppen\nUnder madlavning, prøv ikke at sidde eller stå i en position i lang tid. Hyppigt forandre sin stilling for at forhindre overdreven pres på leddene. Hvis du har til at stå længe, sætte den ene fod på en skammel eller en lav skammel til at lindre tilbage stamme.\nKog i dobbelt størrelse\nHvis du tilberede en frisk måltid, koge det to gange for at holde halvdelen i fryseren. Så i de dage, hvor du ikke føler dig godt, vil du være i stand til at få mad, optøning og du behøver ikke at tilberede en ny skål. Hold på håndtasker og beholdere til frysning. Log beholdere ved angivelse af indhold og dato for frost, så vil du altid vide, hvad der er i din fryser.\nPre-tænke over, hvordan man kan håndtere de nødvendige ergonomiske enheder under madlavning og opvask. Prøv at reducere antallet af retter, som forbereder sig på at sænke vask og tør den. Soak gryder, pander, plader i varmt sæbevand, for at gøre det lettere at hvidvaske. Ty til konventionelle visdom, er det muligt at "overliste" gigt, og for at mindske smerten til et minimum, uden at opgive de sædvanlige ting, du elsker at gøre.\nArthritis - en række forskellige former og komplikationer - Seksuel Life\nGigt smerter - seksuelle liv er ikke aflyst\nHvis du lider af gigt, er der mange grunde til, at du måske ikke lyst til at have sex. Ledsmerter og begrænset mobilitet kan slå sex til en byrde snarere end en fornøjelse, og du vil føle alle de ændringer i din krop i din tilstand. Eller du kan bare føler dig udmattet i slutningen af dagen for at give fri tid samleje.\nMen gigt skal ikke give op på dit sexliv. Sex - en vigtig del af vores identitet. Det giver en dybere forening med en partner og hjælper med at føle sig godt, både fysisk og følelsesmæssigt. En smule tålmodighed, masser af sjov og nogle kreativitet, og du kan fortsætte et aktivt sexliv, selv ved tilstedeværelse af gigt. Eksperter i studiet af arthritis, tilbyder seks måder at forbedre sexliv.\nPlanlæg en dag\nHvis du føler træthed og smerter i slutningen af dagen, er det ikke det bedste tidspunkt for sex. I stedet planen ethvert tidspunkt af dagen, hvilket er mest egnet til intimitet. For mange arthritis syge kan det være for sent formiddag eller eftermiddag.\nPå dette tidspunkt, kan du tage et varmt brusebad eller bad for at lindre smerter i leddene Ledsmerter - hvordan man kan forstå, hvad der foregår? . Bad 30 minutter før seksuel aktivitet kan bidrage til en mere behagelig sex.\nOpret en elskovsrede\nFor de fleste mennesker, sex er kun i soveværelset. Men sex uden for soveværelset kan være meget mere sjov. Du kan oprette din egen hjørne af kærlighed, indrettet det med egnede tekstiler og puder. Hvis du ikke har en ekstra plads, bruge gæsteværelset eller konvertere rummet ind i stuen eller på kontoret. Eller eksperimentere ved at have sex i forskellige rum. Dette kan forbedre dit forhold til din partner.\nPrøv en usædvanlig og behagelig kropsholdning\nMange mennesker med gigt ses problemer med mobilitet, som kan hindre nogle rejser, især i gigt af hoftebenet, knæ eller ryg. Sådanne mennesker ofte sat til en måde at have sex, og når det kan de ikke give op. Men det er OK - bare tænk på sex som en mulighed for at eksperimentere dit liv.\nPrøv at tale åbent med din partner om behagelige og ubehagelige stillinger. Hvis ikke udvikler mundtlig samtale, henvises til skriftlig dialog. Brug dine hænder og fagter efter spor. Du kan eksperimentere med nye måder at røre. For eksempel, hvis gigt ramte dine hænder, så prøv at rører din partners bagsiden af hånden, eller bruge en kuglepen eller en silke tørklæde.\nHvis fugerne er meget smertefuld og svært for dig bare at flytte, kan puder eller andre elementer spiller en rolle for støtte. Seksuelle stimulanser såsom vibratorer og smøremidler, kan også spille en rolle i høj kvalitet sex. Vibratorer kan være meget nyttigt for dem, der lider af gigt af de øvre ekstremiteter. Det kan være meget spændende at brugen af sexlegetøj.\nUdforsk nye måder forførelse\nDet er vigtigt at huske, at intimitet - det er ikke kun samleje eller har en orgasme. Den vigtigste del af sex - det er hudkontakt med huden af sjælen med sjælen af din partner og din vilje til at lukke med denne person. Giv nogen Deres fulde opmærksomhed - det er en af de mest seksuelle manifestationer.\nHvis seksuel kontakt ikke er mulig, udforske andre måder at lukke. Din seksuelt forhold Seksuelle relationer: hvordan man kan bringe lidenskab Vi skal ikke bare ende på grund af den manglende seksuel kontakt. Søge andre måder at den fysiske enhed og tage sig tid til at sætte en stopper for den seksuelle liv. Brug massage som forspil. Spørg din partner til at massere blidt pat eller såre kroppen. Du vil nyde den blide massage og lovende, og dine muskler vil også modtage en del af fysisk aktivitet.\nForandringer i kroppen og forholdet\nSeksualitet er ikke statisk. Det udvikler sig som vores udvikling. Det betyder, at noget, du har haft som en ung mand under fravær eller sygdom, kan føre dig nu afskrækket. Men det bør ikke være en negativ faktor. Vi skal se på mulighederne for at fortsætte med at føle betydningen af deres sexliv som de bliver ældre. Det betyder ikke noget, hvis vi har en form for kronisk sygdom, såsom gigt eller ej.


Kendskab og holdninger til et aktivt medlemskab i DP - PDF\nDownload "Kendskab og holdninger til et aktivt medlemskab i DP"\n1 Kendskab og holdninger til et aktivt medlemskab i DP EN SPØRGESKEMAUNDERSØGELSE BLANDT MEDLEMMER AF DANSK PSYKOLOG FORENING\n2 Indhold Kort Fortalt... 2 Tak til... 2 Etik... 2 Baggrund... 3 Hovedkonklusioner... 3 Metode & dataindsamling.. 4 Undersøgelsens resultater.. 9 Bilag: Spørgeskema. 26 Kvalitative udsagn 31 1\n3 Kort Fortalt Rapporten Kendskab og holdninger til et aktivt medlemskab i DP bygger på en spørgeskemaundersøgelse blandt medlemmer af Dansk Psykolog Forening. Undersøgelsen er en del af arbejdsprogrammets opgave pkt med at skabe attraktiv adgang til indflydelse for alle medlemmer. Vi har været nysgerrige på at afdække, i hvilken udstrækning medlemmer af Dansk Psykolog Forening kender til eksisterende muligheder for at blive aktiv og arbejde frivilligt i foreningen samt hvad der kendetegner de af vores medlemmer som har mere eller mindre kendskab hertil. Vi har også været interesseret i at få kendskab til medlemmernes holdning til organiseringen af det aktive medlemskab, samt deres interesse for at engagere sig. Tak til Alle medlemmer som tog sig tid til at besvare spørgeskemaet. Etik Alle data er behandlet fortroligt. Udarbejdet af Dansk Psykolog Forening. For spørgsmål vedrørende design og analyse kontakt projektleder Monica Lorenzo Pugholm 2\n4 Baggrund Rapporten Kendskab og holdninger til et aktivt medlemskab i DP bygger på en spørgeskemaundersøgelse blandt medlemmer af Dansk Psykolog Forening. Undersøgelsen er et af flere tiltag, som bestyrelsen har igangsat på baggrund af en GF16 beslutning om at arbejde for at mobilisere flere aktive medlemmer i foreningsarbejdet. Opgaven i arbejdsprogrammet pkt Samarbejde med decentrale enheder om attraktiv adgang til indflydelse for alle medlemmer indledtes tilbage i 2016 med en kvantitativ undersøgelse Adgang til Indflydelse -blandt foreningens aktive medlemmer med en post i en eller flere styrelser, og er sidenhen fulgt op med dialog i regi af Formandskollegiemøder og rådsmøder i foreningens decentrale enheder dvs. kredse, sektioner, selskaber og netværk. Nærværende undersøgelse har til formål at give et øjebliksbillede af, hvor langt Dansk Psykolog Forening er med at skabe attraktiv adgang for alle medlemmer. Undersøgelsen søger svar på medlemmers grad af kendskab til foreningens frivillige arbejde og muligheder for at engagere sig, samt hvilke faktorer som evt. kan ses i sammenhæng med medlemmets kendskab til foreningen samt lyst til at involvere sig i det frivillige og aktive foreningsarbejde. Rapporten bidrager med svar fra og om vores medlemmer, som skal assistere foreningens videre arbejde med skabe attraktive adgange til indflydelse og være en gennemskuelig forening for alle medlemmer. Hovedkonklusioner Rapporten Kendskab og holdninger til et aktivt medlemskab i DP bygger på en spørgeskemaundersøgelse blandt alle medlemmer af Dansk Psykolog Forening. Undersøgelsen fandt sted i perioden 12. december 2017 til den 22. december I alt 2159 medlemmer valgte at besvare spørgeskemaet. Det svarer til en svarprocent på 22 procent. Undersøgelsen er et af flere tiltag, som bestyrelsen har igangsat på baggrund af en GF16 beslutning om at arbejde for at mobilisere flere aktive medlemmer i foreningsarbejdet. Undersøgelsens viser, at vores respondenter er repræsentative for den samlede gruppe af medlemmer af Dansk Psykolog Forening, for så vidt angår køn, alder og geografi sammenlignet med, hvordan fordelingen ser ud i vores medlemssystem. Respondenterne er også repræsentative i forhold til hvor mange der har, hhv. ikke har tillidsposter i foreningen. Undersøgelsen inddeler sine respondenter i 5 respondentgrupper. Respondenterne fordeler sig således: o medlem af DP og har ikke nogen tillidspost i foreningen (89%) o medlem af DP og har en eller flere tillidsposter i en decentral enhed (4%) o medlem af DP og TR-repræsentant (4%) o medlem af DP og TR-repræsentant og valgt ind i en styrelse i en decentral enhed (1%) o medlem af DP og har en anden tillidspost fx medlem af udvalg eller fagnævn (2%) foreningens medlemmer på nær de, som i forvejen er engageret og arbejder frivilligt i foreningen - generelt har et manglende kendskab til muligheder for at engagere sig i foreningens fagpolitiske arbejde. På en skala fra 1 til 5, hvor 1 er lig meget lavt kendskab og 5 er meget højt kendskab svarer 30% af vores samlede respondenter, at de vurderer deres kendskab som lig 1, andre 30 % svarer at deres kendskab er lig 2. Kun 2 % af vores respondenter vurderer, at deres kendskab er lig 5 og 10 % vurderer, at deres kendskab er på en skala fra 1-5 er lig 4. 3\n5 særligt foreningens yngre medlemmer (alderskategorien op til 29 år) har ringe kendskab til de psykologfaglige og fagpolitiske enheder i foreningen. Hele 50%, svarer, at de ikke ved, hvordan man kan være aktiv. 37%, svarer, at de er i tvivl om, hvordan man som medlem kan være aktiv. foreningens yngre medlemmer udtrykker interesse for at involvere sig mere i foreningen. Til spørgsmålet kunne du tænke dig at være aktiv i en af foreningens fagpolitiske eller psykologfaglige enheder svarer respondentgruppen -29-årige Ja (22%) og ved ikke (52 %). 25 % svarer nej. Medlemmer siger ja tak (70%) til mulighed for at stemme digitalt ved GF. 4\n6 Metode & dataindsamling Undersøgelsens dataindsamling er en spørgeskemaundersøgelse, som forløb over perioden fra den 12. december 2017 til den 22. december Alle medlemmer, som har registreret sig i vores medlemssystem med en gyldig mailadresse blev inviteret til at deltage via med et link til et elektronisk spørgeskema. I alt 2159 medlemmer valgte at besvare spørgeskemaet. Det svarer til en svarprocent på 22 procent. Design af spørgeskema Spørgeskemaet kombinerer spørgsmål med brug af fritekstfelter, hvor den enkelte respondent er inviteret til at give sine kommentarer. Denne rapport er først og fremmest en deskriptiv analyse af det kvantitative dataset. Undersøgelsens bilagsmateriale inkorporerer et bredt udsnit af undersøgelsens kvalitative udsagn fra respondenter. Vores respondenter Tabel 1 viser, at 2159 medlemmer har gennemført undersøgelsen. Dermed har medlemsundersøgelsen en svarprocent på 22 procent. Vi refererer herfra til disse medlemmer som undersøgelsens respondenter. Tabel 1.1: Status for undersøgelsen Vi har haft en antagelse om, at kendskab til foreningens fællesskaber og fagpolitiske arbejde hænger sammen med, hvorvidt medlemmet i forvejen er engageret i foreningens fagpolitiske arbejde. Vi bad derfor vores respondenter sætte kryds indenfor den kategori, som bedst kendetegner dem som medlem. Respondenten kunne vælge at placere sig indenfor følgende kategorier: Jeg er. medlem af DP og har ikke nogen tillidspost i foreningen medlem af DP og har en eller flere tillidsposter i en decentral enhed medlem af DP og TR-repræsentant medlem af DP og TR-repræsentant og valgt ind i en styrelse i en decentral enhed medlem af DP og har en anden tillidspost fx medlem af udvalg eller fagnævn 5\n7 Af tabel 1.2 ses fordelingen af respondenter indenfor de fem kategorier: Tabel 1.2: Fordeling af respondenter indenfor 5 respondent kategorier Jeg er... Repræsentativitet For at få et billede af, hvorvidt vores respondenter er repræsentative for den samlede gruppe af medlemmer af Dansk Psykolog Forening, har vi set på, hvorledes vores respondenter fordeler sig på køn, alder og geografi sammenlignet med, hvordan fordelingen ser ud i vores medlemssystem. I vores analyse af repræsentativitet har vi derudover forsøgt at få et billede af hvor repræsentative vores medlemmer er med hensyn til, om de har én eller flere typer poster eller funktioner i foreningen. Tabel 2.1 nedenfor viser en oversigt over vores respondenter. Vores undersøgelse er stort set repræsentativ med hensyn til køn, geografi og alder i henhold til vores fulde registrerede medlemsantal. Der er dog en mindre overrepræsentation af respondenter fra Selvstændige Psykologers Sektion. 6\n8 Tabel 2.1: Fordelingen af respondenter i undersøgelsen sammenholdt med fordelingen af medlemmer i vores medlemssystem fordelt på: Køn, geografi, alder, og post/funktion i DP Medlemmer Medlemmer der har gennemført undersøgelsen Difference (Procentpoint) Antal (svarprocent = 22%) Køn Kvinde 79% 80% +1% Mand 21% 20% -1% Geografi Hovedstaden 44% 43% -1% Nordjylland 9% 8% -1% Midtjylland 27% 27% 0% Syddanmark 12% 13% +1% Sjælland 7% 8% +1% Alder % 22% -1% % 20% -1% % 18% -1% % 18% +3% % 17% +1% 70+ 6% 5% -1% Sektion Hospitalssektionen 14% 16% +2% Kommunalt Ansatte Psykologers Sektion 19% 18% -1% Privat Ansatte Psykologers Sektion 6% 6% 0% Pædagogiske Psykologers Sektion 2% 1% -1% Sektionen for Ledere 3% 3% 0% Selvstændige Psykologers Sektion 16% 22% +6% Studentersektionen 16% 13% -3% Universitetssektionen 2% 3% +1% Ingen Sektion 22% 18% -4% Aktiv i styrelse Ingen tillidspost i foreningen 89% 90% skøn Har én/flere tillidsposter i decentral enhed 4% 10 % skøn TR 4% TR og valgt ind i en styrelse 1% Har en anden tillidspost, fx medlem af udvalg el. fagnævn 2% 7\n9 Undersøgelsens resultater I de følgende afsnit gennemgår vi undersøgelsens resultater. Vi gennemgår respondenternes kendskab og holdninger til foreningens fagpolitiske og psykologfaglige enheder og fællesskaber, og deres interesse i at involvere sig i foreningen. Endelig indgår der en kort analyse af respondenternes holdning til at kunne stemme digitalt ved foreningens generalforsamling. Indledende kryds af data har vist, at variablene køn, geografi og sektionsforhold generelt har ringe indflydelse på respondenternes svar på de stillede spørgsmål. Derimod har vi fundet et tydeligt sammenfald mellem respondenternes svar og alder. Vi har også fået bekræftet vores antagelse om, at der er et tydeligt sammenfald mellem medlemmernes forhåndskendskab til foreningens fællesskaber og fagpolitiske enheder og deres kendskab til foreningens aktive medlemskab. Vi vil i det følgende derfor koncentrere os om at se på, hvordan respondenternes svar fordeler sig på undersøgelsens 5 respondentgrupper. Herudover vil vi se på sammenfald mellem respondenternes svar og alder. Tabel 3.1: Fordeling af respondenter indenfor 5 respondent kategorier. Jeg er... krydset med Jeg er... 8\n10 Kendskab til fagpolitiske eller psykologfaglige enheder Vi spurgte vores respondenter hvilke fagpolitiske eller psykologfaglige enheder, de har kendskab til. Vi var interesseret i at vide om de kendte til foreningens 4 decentrale enheder: Kreds, selskab, netværk og sektion. Tabel 4.1 og 4.2 viser, hvordan svarene fordeler sig indenfor de 5 respondentgrupper. Tabel 4.1: Hvilke af følgende fagpolitiske eller psykologfaglige enheder har du kendskab til fordelt på Jeg er.. Tabel 4.2: Hvilke af følgende fagpolitiske eller psykologfaglige enheder har du kendskab til fordelt på Jeg er.. Størstedelen af vores 2159 respondenter befinder sig i undersøgelsens respondentkategori medlem af DP og har ikke nogen tillidspost i foreningen. Der er som det også fremgik af tabel 3.1 tale om i alt 1927 respondenter eller 89%. Indenfor denne respondentgruppe angiver 477 respondenter, 25%, at de er uden kendskab til kreds, selskab, netværk og sektion. Som det fremgår af tabel 4.1 og 4.2 sker der et markant fald i det manglende kendskab så snart respondenten er tilknyttet en tillidspost. Generelt har vores respondenter størst kendskab til Kreds, 57%, med 1045 respondenter, samt Selskab, 59%, med 1078 respondenter. 9\n11 Respondenternes selvvurderede grad af kendskab til foreningens fagpolitiske og psykologfaglige enheder Vi spurgte vores respondenter, hvordan de selv vurderer deres kendskab til foreningens fagpolitiske eller psykologfaglige enheder. Vi bad respondenterne vurdere deres kendskab på en skala fra 1 til 5, hvor 1 er lig meget lavt kendskab og 5 er lig meget højt kendskab. Tabel 5.1 og 5.2 viser, hvordan svarene fordeler sig indenfor undersøgelsens 5 respondentgrupper. Tabel 5.1: Hvordan vil du generelt vurdere dit kendskab til foreningens fagpolitiske og psykologfaglige enheder fordelt på Jeg er.. Tabel 5.2: Hvordan vil du generelt vurdere dit kendskab til foreningens fagpolitiske og psykologfaglige enheder fordelt på Jeg er.. Tabel 5.1 og 5.2 viser, at respondenternes selvvurderede kendskab til foreningens fagpolitiske og psykologfaglige enheder er lavest indenfor medlemskategorien medlem af DP og har ikke nogen tillidspost i foreningen. Omvendt ser vi, at kendskabet vurderes størst indenfor gruppen medlem af DP og har en eller flere tillidsposter i en decentral enhed. 10\n12 Medlemmer får kendskab til foreningens decentrale enheder via arrangementer og kurser Vi spurgte vores respondenter, hvorfra de har deres kendskab til foreningens decentrale enheder. Figur 6.1 og 6.2 viser svarene fordelt på undersøgelsens 5 respondentgrupper. Tabel 6.1: Hvorfra har du dit kendskab til foreningens decentrale enheder fordelt på Jeg er.. Tabel 6.2: Hvorfra har du dit kendskab til foreningens decentrale enheder fordelt på Jeg er.. Størstedelen af respondenterne har kendskab til foreningens decentrale enheder via arrangementer eller kurser eller 48% respondenter angiver dette svar. Derudover er nyhedsbreve, kollegaer og DP s egen hjemmeside også steder, der står højt på respondenters liste over steder, hvorfra de har deres kendskab. 435 respondenter, 20%, angiver, at de intet kendskab har til foreningens decentrale enheder. Den største faktor for kendskab til foreningens decentrale enheder ligger i medlemmers tilknytning til foreningen. Tabel 6.1 og 6.2 viser, at kendskabet til foreningens decentrale enheder i høj grad ændrer sig, så snart respondenten har en eller flere tillidsposter. 11\n13 Til spørgsmålet hvorfra har du dit kendskab til foreningens decentrale enheder havde vores respondenter også mulighed for at angive på anden vis. En gennemgang af de kvalitative udsagn viser, at respondenternes kendskab også hænger sammen med hvorvidt de tidligere har været aktive i foreningen med en eller flere poster. Respondenternes selvvurderede grad af kendskab til aktiviteter indenfor foreningens decentrale enheder Vi spurgte vores respondenter, hvordan de selv vurderer deres kendskab til aktiviteter indenfor foreningens decentrale enheder. Vi bad respondenterne vurdere deres kendskab på en skala fra 1 til 5, hvor 1 er lig meget lavt kendskab og 5 er lig meget højt kendskab. Tabel 7.1 og 7.2 viser, hvordan svarene fordeler sig indenfor undersøgelsens 5 respondentgrupper. Tabel 7.1: Hvordan vil du vurdere dit kendskab til de aktiviteter, som foregår indenfor de decentrale enheder, dvs. kredse, sektioner, selskaber og netværk fordelt indenfor Jeg er.. Tabel 7.2: Hvordan vil du vurdere dit kendskab til de aktiviteter, som foregår indenfor de decentrale enheder, dvs. kredse, sektioner, selskaber og netværk fordelt på Jeg er.. Af tabel 7.1 og 7.2 ser vi, at der er mindst kendskab til de aktiviteter, som foregår i de decentrale enheder indenfor respondentgruppen medlem af DP og har ikke nogen tillidspost i foreningen. 659, 34%, af respondenter indenfor denne gruppe angiver et selvvurderet meget lavt kendskab. 12\n14 Respondenternes kendskab til hvordan man kan være aktiv i foreningen Vi spurgte vores respondenter Ved du, hvordan man som medlem kan være aktiv i en af de fagpolitiske eller psykologfaglige enheder. Tabel 8.1 og 8.2 viser svar fordelt indenfor undersøgelsens 5 respondentgrupper. Tabel 8.1: Ved du, hvordan man som medlem kan være aktiv i en af de fagpolitiske eller psykologfaglige enheder fordelt på Jeg er.. Tabel 8.2: Ved du, hvordan man som medlem kan være aktiv i en af de fagpolitiske eller psykologfaglige enheder fordelt på Jeg er.. Tabel 8.1 og 8.2 viser, at der er stor forskel på viden om, hvordan man som medlem kan være aktiv indenfor de 5 respondentgrupper. Hvis vi kigger isoleret på respondentgruppen medlem af DP og har ikke nogen tillidspost i foreningen ser vi, at 651, 37%, af vores respondenter indenfor denne gruppe, angiver, at de ved, hvordan man som medlem kan være aktiv. 584 respondenter indenfor samme respondentgruppe, 30%, svarer nej til spørgsmålet ved du hvordan man som medlem kan være aktiv i en af de fagpolitiske eller psykologfaglige enheder. 697, 36%, respondenter indenfor gruppen svarer det er jeg i tvivl om. Til sammenligning svarer 95% af respondenterne indenfor respondentgruppen medlem af DP og har en eller flere tillidsposter i en decentral enhed ja til spørgsmålet Ved du, hvordan man som medlem kan være aktiv i en af de fagpolitiske eller psykologfaglige enheder. 13\n15 Aktive medlemmer indenfor og udenfor decentrale enheder Vi stillede vores respondenter spørgsmålet Er du aktiv i en af foreningens fagpolitiske eller psykologfaglige enheder. Tabel 9.1 viser respondenternes svar på tværs af respondentgrupper. Tabel 9.1: Er du aktiv i en af foreningens fagpolitiske eller psykologfaglige enheder? Med aktiv mener vi her, om du er valgt ind i en styrelse og/eller hjælper til med at arrangere fx arrangementer eller udfører andre handlinger. I tabel 9.2 og 9.3 har vi krydset respondenternes svar på spørgsmålet om de er aktive, således, at svarene opdeles for de 5 respondentgrupper. Tabel 9.2: Er du aktiv i en af foreningens fagpolitiske eller psykologfaglige enheder? Med aktiv mener vi her, om du er valgt ind i en styrelse og/eller hjælper til med at arrangere fx arrangementer eller udfører andre handlinger fordelt på Jeg er.. Tabel 9.3: Er du aktiv i en af foreningens fagpolitiske eller psykologfaglige enheder? Med aktiv mener vi her, om du er valgt ind i en styrelse og/eller hjælper til med at arrangere fx arrangementer eller udfører andre handlinger sammenholdt med Jeg er.. Af Tabel 9.2 og 9.3 ser vi, at 1943, 90%, af respondenter svarer, at de ikke er aktive i nogle af foreningens fagpolitiske eller psykologfaglige enheder. Tabel 9.2 og 9.3 viser desuden, at man som medlem indenfor 14\n16 respondentgruppen medlem af DP og har en eller flere tillidsposter i en decentral enhed og medlem af DP, TR-repræsentant og valgt ind i en styrelse godt kan vurdere, at man ikke er aktiv. På lignende vis kan man som medlem indenfor respondentgruppen medlem af DP og har ikke nogen tillidspost i foreningen godt vurdere, at man er aktiv. Tabel 10.1 herunder giver os et indblik i hvordan man som medlem vurderer, at man er aktiv. Tabel 10.1: Hvordan er du aktiv? Af tabel 10.1 fremgår, at 79 eller 38%, af vores respondenter angiver jeg er aktiv på anden vis som svar på spørgsmålet hvordan er du aktiv. Af de kvalitative udsagn som vores respondenter har tilføjet ser vi, at aktiv på anden vis dækker alt fra hjælp ved arrangementer til afholdelse af oplæg. Næsten halvdelen af vores respondenter ved ikke om de har lyst til at være aktive Vi spurgte vores respondenter kunne du tænke dig at være aktiv i en af foreningens fagpolitiske eller psykologfaglige enheder. Tabel 11.1 viser respondenternes svar på tværs af alle respondenter. Tabel 11.1: Kunne du tænke dig at være aktiv i en af foreningens fagpolitiske eller psykologfaglige enheder? Tabel 11.1 viser, at 279 eller 14 % af respondenterne svarer, at de godt kunne tænke sig at være aktive. Næsten halvdelen af respondenterne eller 43% svarer ved ikke, og de resterende - 42% - svarer nej. Ser vi på tabel 11.2 og 11.3 nedenfor finder vi, at tallene fordeler sig ens på gruppen medlem af DP og har ikke nogen tillidspost i foreningen Dvs. 145 af de i alt 1861 respondenter, som er i gruppen medlem af DP og har ikke nogen tillidspost i foreningen angiver ja til spørgsmålet kunne du tænke dig at være aktiv i en af foreningens fagpolitiske eller psykologfaglige enheder. Hele 43% er i tvivl. Vi kan af undersøgelsen ikke se, om en del af de 43% ville være interesseret i at blive aktive, hvis de vidste, hvad det gik ud på. 15\n17 Tabel 11.2: Kunne du tænke dig at være aktiv i en af foreningens fagpolitiske eller psykologfaglige enheder? Krydset med: Jeg er... Tabel 11.3: Kunne du tænke dig at være aktiv i en af foreningens fagpolitiske eller psykologfaglige enheder? Krydset med: Jeg er... medlem af DP og har ikke nogen tillidspost i foreningen medlem af DP og har en eller flere tillidsposter i en decentral enhed medlem af DP og TR repræsentant medlem af DP, TR repræsentant og valgt ind i en styrelse i en decentral enhed medlem af DP og har en anden tillidspost, fx medlem af udvalg eller fagnævn Ja ,3% Nej ,2% Ved ikke ,5% I alt I alt Vi vil i de næste afsnit se på udvalgte svar på undersøgelsens spørgsmål, som de fordeler sig indenfor respondenternes alder. Mere specifikt vil vi se på kendskab til foreningens fagpolitiske eller psykologfaglige enheder fordelt på aldersgrupper, samt interesse i at være aktiv fordelt på alder. 16\n18 Alder og kendskab til fagpolitiske eller psykologfaglige enheder Som det fremgik af tabel 3.1 befinder størstedelen af vores respondenter sig i respondentkategorien medlem af DP og har ikke nogen tillidspost i foreningen (89 %). Af tabel 12 og 12.1 ser vi hvordan aldersintervaller fordeler sig indenfor de 5 respondentkategorier Tabel 12.1: Alder Krydset med: Jeg er... Tabel 12.2: Alder Krydset med: Jeg er... 17\n19 Vi er interesseret i at se, hvordan respondenterne vurderer deres kendskab til foreningens fagpolitiske eller psykologfaglige enheder indenfor aldersgrupper. Tabel 13.1 og 13.2 viser, hvordan respondenternes svar fordeler sig på alder uafhængig af undersøgelsens 5 respondentgrupper. Tabel 13.1: Hvordan vil du generelt vurdere dit kendskab til foreningens fagpolitiske og psykologfaglige enheder? Du bedes vurdere dit kendskab på en skala fra 1-5, hvor 1 er lig meget lavt kendskab og 5 er meget højt kendskab. Krydset med: Alder Tabel 13.2: Hvordan vil du generelt vurdere dit kendskab til foreningens fagpolitiske og psykologfaglige enheder? Du bedes vurdere dit kendskab på en skala fra 1-5, hvor 1 er lig meget lavt kendskab og 5 er meget højt kendskab. Krydset med: Alder I alt ,5% ,2% ,5% ,8% ,0% I alt Som det fremgår af tabel 13.1 og 13.2 er det selvvurderede kendskab til foreningens fagpolitiske og psykologfaglige enheder lavest indenfor aldersgruppen optil 29 år. Samtidig viser vores analyse som det fremgår af tabel 14.1 og 14.2 nedenfor- at aldersgruppen optil 29 år samtidig er den gruppe som ved mindst om, hvordan man bliver aktiv. 18\n20 Tabel 14.1:Ved du hvordan man som medlem kan være aktiv i en af de fagpolitiske eller psykologfaglige enheder? Krydset med: Alder Tabel 14.2: Ved du hvordan man som medlem kan være aktiv i en af de fagpolitiske eller psykologfaglige enheder? Krydset med: Alder I alt Ja ,0% Nej ,5% Det er jeg i tvivl om ,5% I alt\n21 I tabel 15.1 og 15.2 ser vi på aktivitet indenfor foreningens fagpolitiske eller psykologfaglige enheder fordelt på alder Tabel 15.1: Er du aktiv i en af foreningens fagpolitiske eller psykologfaglige enheder? Med aktiv mener vi her om du er valgt ind i en styrelse og/eller hjælper til med at arrangere fx arrangementer eller udfører andre handlinger. Krydset med: Alder Tabel 15.2: Er du aktiv i en af foreningens fagpolitiske eller psykologfaglige enheder? Med aktiv mener vi her om du er valgt ind i en styrelse og/eller hjælper til med at arrangere fx arrangementer eller udfører andre handlinger. Krydset med: Alder I alt Ja ,7% Nej ,3% I alt\n22 Foreningens unge vil engagere sig i det aktive medlemskab Med det lave kendskab til foreningens aktive medlemskab i aldersgruppen optil 29 år viser det sig samtidig, at det netop er indenfor denne ungekategori, at vi finder den højeste udtalte interesse i at engagere sig. Tabel 16.1 nedenfor viser, hvordan svar på spørgsmålet er du aktiv i en af foreningens fagpolitiske eller psykologfaglige enheder fordeler sig på tværs af alle vores respondenter. Herefter zoomer vi ind på de respondenter 1949 eller 90% (jf. tabel 16.1), som svarer, at de ikke er aktive. Vi har stillet alle de som svarer nej til spørgsmålet er du aktiv det opfølgende spørgsmål: Kunne du tænke dig at være aktiv. Tabel 17.1 og 17.2 viser respondenternes svar fordelt på alder. Tabel 16.1: Er du aktiv i en af foreningens fagpolitiske eller psykologfaglige enheder? Med aktiv mener vi her om du er valgt ind i en styrelse og/eller hjælper til med at arrangere fx arrangementer eller udfører andre handlinger. Vi spurgte de 1949 respondenter som svarede nej, om du kan tænke dig at være aktiv. Tabel 17.1 og 17.2 nedenfor viser, hvordan interessen for det at være aktiv i foreningen fordeler sig indenfor aldersgrupper. Tabel 17.1: Kunne du tænke dig at være aktiv i en af foreningens fagpolitiske eller psykologfaglige enheder? Krydset med: Alder Tabel 17.2: Kunne du tænke dig at være aktiv i en af foreningens fagpolitiske eller psykologfaglige enheder? Krydset med: Alder I alt Ja ,3% Nej ,2% Ved ikke ,5% I alt\n23 Når vi sammenholder respondenternes ønske om at være aktiv med alder, ser vi, at der er forskel indenfor aldergrupperne. Når vi zoomer ind på aldersgruppen op til 29 år tabel 17.1 og 17.2 ser vi at vi indenfor denne ungekategori finder den største interesse for at være aktiv. Her svarer 102 eller 22%, at de gerne vil være aktive i foreningens fagpolitiske eller psykologfaglige enhed. 52% af de unge er i tvivl og svarer ved ikke. Når vi nedenfor tabel 18.1 og 18.2 ser på, hvordan viden om det at være aktiv fordeler sig på alder, finder vi, at ungekategorien (op til 29 år) har et flertal, som svarer, at de ikke ved eller er i tvivl, om hvordan man kan være aktiv Tabel 18.1: Ved du hvordan man som medlem kan være aktiv i en af de fagpolitiske eller psykologfaglige enheder? Krydset med: Alder Tabel 18.2: Ved du hvordan man som medlem kan være aktiv i en af de fagpolitiske eller psykologfaglige enheder? Krydset med: Alder I alt Ja ,0% Nej ,5% Det er jeg i tvivl om ,5% I alt Vores analyse viser, at ungegruppen (op til 29 år) er den gruppe der angiver størst interesse i at være aktive. Samtidig er det dog også den gruppe, der angiver, at de ved mindst om, hvordan man som medlem kan være aktiv (Tabel 18.1 og 18.2). Hele 236, eller 50%, svarer, at de ikke ved, hvordan man kan være aktiv. 173, eller 37%, svarer, at de er i tvivl om, hvordan man som medlem kan være aktiv. Undersøgelsens fund kan i den sammenhæng danne afsæt for en kommunikationsindsats overfor ungegruppen med henblik på at mobilisere flere unge til det aktive foreningsliv i DP. I den sammenhæng ville vi skulle se nærmere på, om antallet af unge, som angiver, at de ønsker at være aktive eller ikke ved det, vil svare ja til 22\n24 at engagere sig, efter at have fået viden om, hvordan man som medlem kan engagere sig i foreningens fagpolitiske og psykologfaglige fællesskaber. Et flertal ønsker mulighed for at afgive stemme digitalt ved GF Et tillægsspørgsmål til undersøgelsen har været at spørge vores respondenter, om interessen for at kunne stemme digitalt ved GF. Tabel 19.1 viser, hvordan respondenternes svar fordeler sig generelt. I tabel 19.2 og 19.3 har vi valgt at se på respondenternes svar fordelt på de 5 respondentgrupper (tabel 19.2) og alder (tabel 19.3) Tabel 19.1: Tak for dine svar om kendskab til og interesse i foreningens netværk. Vi vil nu tillade os at stille dig et lidt andet spørgsmål, som vedrører foreningens højeste myndighed, nemlig Generalforsamlingen. DP s generalforsamling (GF) mødes hvert 2. år. og træffer bl.a. beslutning om rammerne for foreningens strategiske arbejde og lægger budget mv. Alle medlemmer kan deltage i GF, men det kræver i dag, at man møder op og er fysisk til stede på GF for at man har stemmeret og indflydelse via taleret i salen på de beslutninger, der træffes. Bestyrelsen overvejer at åbne op for, at flere medlemmer kan deltage i beslutningerne ved at gøre det muligt for medlemmer, der ikke har tid eller mulighed for at komme til GF i stedet kan stemme digitalt om de beslutninger, der er til afstemning på GF. Dvs. at du som medlem kan få indflydelse på GF-beslutninger uden selv at være tilstede fysisk men via computer fra et andet sted, fx hjemmefra. Synes du, det er en god idé? PS: Det er fortsat nødvendigt at være fysisk tilstede ved GF for at deltage i debatten. Tabel 19.2: ( ) Bestyrelsen overvejer at åbne op for, at flere medlemmer kan deltage i beslutningerne ved at gøre det muligt for medlemmer, der ikke har tid eller mulighed for at komme til GF i stedet kan stemme digitalt om de beslutninger, der er til afstemning på GF. Dvs. at du som medlem kan få indflydelse på GF-beslutninger uden selv at være tilstede fysisk men via computer fra et andet sted, fx hjemmefra. Synes du, det er en god idé? ( ) Krydset med Jeg er.. 23\n25 Tabel 19.3: ( ) Bestyrelsen overvejer at åbne op for, at flere medlemmer kan deltage i beslutningerne ved at gøre det muligt for medlemmer, der ikke har tid eller mulighed for at komme til GF i stedet kan stemme digitalt om de beslutninger, der er til afstemning på GF. Dvs. at du som medlem kan få indflydelse på GF-beslutninger uden selv at være tilstede fysisk men via computer fra et andet sted, fx hjemmefra. Synes du, det er en god idé? ( ) Krydset med: Alder Tabel 19.1 til 19.3 viser, at der er stor opbakning til beslutningen om at åbne op for, at medlemmer kan deltage i DP s generalforsamling digitalt, hvor 1511 respondenter, 70%, svarer Ja mod 251 (12%) der svarer Nej (jf. tabel 19.1). Generelt er der opbakning på tværs af undersøgelsens respondentgruppe og aldersgrupper. 24\n26 Bilag 1: Spørgeskema Kære Medlem Tak fordi du tager dig tid til at besvare dette korte spørgeskema. Spørgsmålene handler først og fremmest om dit kendskab til - og holdning til -de fagpolitiske og psykologfaglige netværk, som du med dit medlemskab af Dansk Psykolog Forening har mulighed for at gøre brug af og involvere dig aktivt i. Når vi er interesseret i at afdække dit og andre medlemmers kendskab til foreningens netværk er det fordi, vi er optaget af at være en gennemskuelig forening, som skaber attraktive netværk for alle medlemmer. Indkomne svar fra spørgeskemaundersøgelsen kan give os et øjebliksbillede af, hvor gennemskuelig vi er som forening - set med dine og andre medlemmers øjne. Det tager ca.5 minutter at udfylde spørgeskemaet, og du besvarer ved at trykke på 'næste'. På forhånd tak Bestyrelsen, Dansk Psykolog Forening Hvilke af følgende fagpolitiske eller psykologfaglige enheder har du kendskab til? Du kan sætte mere end et kryds. (1) Kreds (2) Selskab (3) Netværk (4) Sektion (5) Jeg har ikke kendskab til nogen af ovenstående 25\n27 Hvordan vil du generelt vurdere dit kendskab til foreningens fagpolitiske og psykologfaglige enheder? Du bedes vurdere dit kendskab på en skala fra 1-5, hvor 1 er lig meget lavt kendskab og 5 er meget højt kendskab (1) (2) (3) (4) (5) Hvorfra har du dit kendskab til foreningens decentrale enheder? Du kan sætte mere end et kryds (1) Jeg har forhåndskendskab, fordi jeg selv er aktiv i en eller flere decentral enheder (2) Jeg har hørt om decentrale enheder via foreningens nyhedsbreve? (7) Via (3) Gennem kollegaer (4) Via arrangementer eller kurser, jeg har deltaget i (6) Jeg har aldrig hørt om foreningens decentrale enheder (5) På anden vis (du bedes skrive hvordan) Hvordan vil du vurdere dit kendskab til de aktiviteter, som foregår indenfor de decentrale enheder dvs. kredse, sektioner, selskaber og netværk? Du bedes vurdere dit kendskab på en skala fra 1-5, hvor 1 er lig meget lavt kendskab og 5 er meget højt kendskab (1) (2) (3) (4) (5) Ved du hvordan man som medlem kan være aktiv i en af de fagpolitiske eller psykologfaglige enheder? (1) Ja (2) Nej 26\n28 (3) Det er jeg i tvivl om Vi vil meget gerne høre overvejelserne bag dit svar. Er du aktiv i en af foreningens fagpolitiske eller psykologfaglige enheder? Med aktiv mener vi her om du er valgt ind i en styrelse og/eller hjælper til med at arrangere fx arrangementer eller udfører andre handlinger. (1) Ja (2) Nej Hvordan er du aktiv? (1) Jeg er valgt ind i en styrelse (2) Jeg hjælper ad hoc i styrelser (3) Jeg er aktiv på anden vis (beskriv hvordan) Kunne du tænke dig at være aktiv i en af foreningens fagpolitiske eller psykologfaglige enheder? (1) Ja (2) Nej (3) Ved ikke Er der noget ved Dansk Psykolog Forenings fagpolitiske eller psykologfaglige enheder, du synes bør være anderledes? 27\n29 Tak for dine svar om kendskab til og interesse i foreningens netværk. Vi vil nu tillade os at stille dig et lidt andet spørgsmål, som vedrører foreningens højeste myndighed, nemlig Generalforsamlingen. DP s generalforsamling (GF) mødes hvert 2. år. og træffer bl.a. beslutning om rammerne for foreningens strategiske arbejde og lægger budget mv. Alle medlemmer kan deltage i GF, men det kræver i dag, at man møder op og er fysisk til stede på GF for at man har stemmeret og indflydelse via taleret i salen på de beslutninger, der træffes. Bestyrelsen overvejer at åbne op for, at flere medlemmer kan deltage i beslutningerne ved at gøre det muligt for medlemmer, der ikke har tid eller mulighed for at komme til GF i stedet kan stemme digitalt om de beslutninger, der er til afstemning på GF. Dvs. at du som medlem kan få indflydelse på GFbeslutninger uden selv at være tilstede fysisk men via computer fra et andet sted, fx hjemmefra. Synes du, det er en god idé? PS: Det er fortsat nødvendigt at være fysisk tilstede ved GF for at deltage i debatten. (1) Ja (2) Nej (3) Ved ikke Jeg er... (1) medlem af DP og har ikke nogen tillidspost i foreningen (2) medlem af DP og har en eller flere tillidsposter i en decentral enhed (3) medlem af DP og TR repræsentant (4) medlem af DP, TR repræsentant og valgt ind i en styrelse i en decentral enhed (5) medlem af DP og har en anden tillidspost, fx medlem af udvalg eller fagnævn 28\n30 Hvilke(n) post(er) har du i den styrelse, som du er valgt ind i? (1) Formand (2) Næstformand (3) Kasser (4) Styrelsesmedlem uden særlig funktion I hvilke(n) type decentral enhed sidder du som styrelsesmedlem? (1) Kreds (2) Selskab/netværk (3) Sektion Hvis du har nogle afsluttende kommentarer eller refleksioner omkring de stillede spørgsmål kan du skrive dem her: Tusind tak fordi du tog dig tid til at svare på vores spørgsmål. Det sætter vi stor pris på. Venlig hilsen Bestyrelsen, Dansk Psykolog Forening 29\n31 Bilag 2: Kvalitative udsagn fra vores respondenter Svar på spørgsmålet hvorfra har du dit kendskab til foreningens decentrale enheder fremgår af tabel 6.1. På tværs af respondentgrupper svarende 172 (8 %) svarende til 172 respondenter på anden vis. I den gå boks nedenfor har vi samlet et udpluk af respondenternes svar. En optælling viser, at langt de fleste har deres kendskab via tidligere erfaringer som aktiv i foreningen. De mange udsagn er ikke udtømmende, men viser bredden af kommentarer: Jeg er tidligere aktiv Jeg har selv været med til at starte to faglige selskaber Magasinet P Psykolog Nyt Jeg har tidligere været aktiv i et selskab, og har præsenteret en sektion i en følgegruppe i Socialstyrelsen, men jeg har aldrig hørt, at selskaber, sektioner og kredse blev kaldt decentrale enheder og var lige ved at svare negativt på det hele. Gennem mit arbejde som TR. Via mails fra den kreds jeg tilhører. Hvad mener I med "decentrale enheder"? Kredsen kender jeg, fordi jeg får mails derfra. Sektioner og selskaber kan jeg se står nævnt nederst på hjemmesiden. Har hørt lidt, men har aldrig forstået systemet. Har indtil for nylig været i kredsstyrelsen ca. 10 år. Facebook. Gennem mit medlemskab af foreningen i 35 år. Gennem arbejde i Grønland. Via Vingstedkursus hørte jeg om KAPS, og kom (tror jeg) på Kreds Vejles mailliste Fordi jeg blev spurgt om jeg ville holde oplæg i flere af kredsene. Jeg kendte det ikke før det. Fra mine medstuderende, der selv er aktiv i studentersektionen. Via Facebook grupper og opslag. 30\n32 Svar på spørgsmålet: Ved du hvordan man som medlem kan være aktiv i en af de fagpolitiske eller psykologfaglige enheder. Af tabel 8.1 fremgår, at 38 % af vores respondenter svarede ja, mens 28 % svarede nej. 34 % angav det er jeg i tvivl om. I et fritekstfelt bad vi vores respondenter fortælle om overvejelser bag deres svar. Nedenfor har vi samlet et udpluk af respondenternes kvalitative udsagn: Jeg savner et nemt tilgængeligt overblik på fx dp.dk hvor det tydeligt fremgår, hvilke fokusområder de enkelte enheder varetager, og hvilke aktiviteter der foregår, og hvordan man deltager. Jeg var ikke klar over, at det hed decentrale enheder - så har jeg nok svaret forkert - da spørgsmålet bagefter lød hvilke sektioner, man havde kendskab til. Det er forvirrende med alle de forskellige navne, hvad der er hvad har jeg slet ikke styr på ( ). Jeg er i tvivl fordi jeg nok ikke længere har den store interesse i sagen. Har ingen anelse om, hvordan kredsen er organiseret eller organiserer sig. Kommer til de en del arrangementer. Har været aktiv tidligere, men ved ikke, hvordan det fungerer nu. Jeg har ikke selv gjort noget for at engagere mig yderligere. Jeg er pensionist og 75 år. Det er først nu jeg begynder at få overskud til at sætte mig ind i netværk og faglig forening. Jeg går ud fra at man melder sig ind, men ved det ikke. Jeg savner et nemt tilgængeligt overblik på fx dp.dk hvor det tydeligt fremgår, hvilke fokusområder de enkelte enheder varetager, og hvilke aktiviteter der foregår og hvordan man deltager. Kredsen får jeg mail fra og melder mig til alt, medmindre der står andre aftaler i kalenderen. Sektioner og selskaber ved jeg kun lidt om og er usikker på adgang til og eksistens, da det ligner lidt lukkede grupper ( ). Jeg er egentlig ikke klar over, hvad der er af forskellige netværk mv. Jeg ved godt hvordan man kan være aktiv i et fagligt selskab, med ved ikke så meget om de andre netværk. Jeg færdes i nogle organisationspsykologiske kredse og jeg oplever, at vi er ret selvkørende og, at de arrangementer der er interessante for os, er nogle vi selv skaber :). Jeg kender bare ikke så meget til det og har nok heller ikke haft behovet. Jeg er uklar på, hvordan man fx melder sig ind i at være del af sektion/kreds styrelse. Jeg ved, at man kan søge efter arrangementer. Det er ofte tilfældigt, at jeg får informationer. ( ) Det ville være rart med en slags avis på hjemmesiden, så man kunne høre om de forskellige ting, der foregår. Jeg er ikke noget 'foreningsmenneske', men jeg mener at DP som faglig organisation er vigtig for mig som lønmodtager. Så fagforeningsdelen er vigtigere for mig end de aktiviteter der tilbydes. 31\n33 Vi spurgte vores respondenter: Er der noget ved Dansk Psykolog Forenings fagpolitiske eller psykologfaglige enheder, du synes bør være anderledes? De mange udsagn er ikke udtømmende, men viser bredden af kommentarer: Jeg synes hele strukturen er forældet Skarpere profil: fx på hjemmesiden er selskaber og netværk blandet sammen, det fremgår ikke umiddelbart nogen steder hvad forskellen er. Når man 'bladrer' gennem de forskellige selskaber, netværk mm er det ikke alle, der virker aktive - der bør strammes lidt op For mig er det et spørgsmål om ikke at have tid. Når mine børn bliver ældre... Det er svært som ny at komme ind i arbejdet i flere selskaber og kredse, for det er de samme, der har siddet, der i mange år Nej. Synes psykologer i stigende grad bliver hørt/selv formulerer sig offentligt. Endnu større samarbejde mellem bestyrelse og decentrale enheder om holdning og politik udadtil Det selskab jeg er medlem af fungerer godt Jeg har adskillige gange oplevet skuffelse Fagnævns arbejde burde opprioriteres og professionaliseres således at der er klare principper og praksis og det er overkommeligt at være medlem og lave et stykke arbejde, eller få lidt mere i honorar. Måske mere proaktiv information ud. Via mail. Jeg synes foreningen bruger alt for mange penge og burde flytte til en mindre dyr ejendom og ansætte nogle andre faggrupper som faglige sekretærer. Henholder mig til at enhederne som de ser ud d.d. er demokratisk vedtagne. Nej, det har jeg ikke gjort mig nogen tanker om. Større orienterende åbenhed omkring beslutningsprocesser. Mere information om karakteren af det arbejde, som finder sted i enhederne, fx på hjemmesiden. Det er min fornemmelse, at der er for mange lag og enheder, det virker lidt uoverskueligt. Tænker at der er mange aktive, og at de som deltager får noget fagligt og fagpolitisk ud af det. Mere involvering af almindelige medlemmer, mindre elitær. Der må gerne formidles informationer om indhold, deles erfaringer via foreningen hjemmeside eller fagblad. Mere åbenhed om hvad man samles for, arbejder for, opnår gennem den pågældende enhed. Jeg synes, at de der laver et stykke arbejde i eksempelvis kredsen gør det rigtiggodt. Mine kræfter er desværre ikke til en indsats pt. Jeg er meget taknemmelig for den indsats, der bliver gjort i kredsen. Og også i øvrige. Jeg er klar over, at det er frivilligt arbejde og alene af den grund prisværdigt. TAK. 32\nEvaluering af Magasinet P En spørgeskemaundersøgelse 2016 Evaluering af Magasinet P baserer sig på en spørgeskemaundersøgelse blandt Dansk Psykolog Forenings medlemmer. Undersøgelsen fandt sted i perioden


I en rapport, 'Unge i kunst- og kulturprojekter', fra Center for Ungdomsforskning - der er placeret ved Institut for Læring og Filosofi på Aalborg Universitet - fremgår det, at kunst og kultur af de unge bliver opfattet som et vigtigt frirum, som dog samtidig kan være med til at udvikle dem personligt og give dem bedre baggrund for vigtige valg i livet.\nDet er de opmuntrende ord i rapporten, der tager sit udgangspunkt i det treårige modelforsøg, som Børnekulturens Netværk iværksatte i 2011. Hensigten var at kvalificere lokale kunst- og kulturaktiviteter for, med og af unge og at udvikle modeller og metoder, som kunne virke inspirerende for ungeaktiviteter i hele landet.\nRapportens empiriske udgangspunkt er gruppeinterviews og individuelle interviews med 32 unge fra seks af de ti projekter, der dækker musik, teater, film, litteratur, arkitektur og design.\nDisse projekter har udfoldet sig i ungdomskulturhuse, kulturinstitutioner, folkeskoler og i offentlige rum, hvor unge færdes og lever, og erfaringerne tages nu videre i initiativerne i forbindelse med kulturministerens nyligt udsendte strategi for unges møde med kunst og kultur (se note).\nBlandt de ti projekter var to med teaterfokus, men de er ikke blandt de seks særligt undersøgte i rapporten. De skal dog lige nævnes her: En 'tværæstetisk musical' (støttet med 250.000 kr.), hvor unge i Odsherred hvert år har fået mulighed opsætte en musikalsk teaterforestilling under vejledning af professionelle kunstnere og hvor bl.a. Odsherred Teater har stillet midler og erfaring til rådighed. Ideen er at skabe forbilleder (kulturmentorer) for andre unge i Odsherred.\nDet andet projekt (støttet med 300.000 kr.) er ZeBU's IRL-metode (IRL =In Real Life), der skal udvikle erfaringer, teknikker og metoder til at producere dramatiske universer brugerinddragelse og interaktion på forskellige platforme, som efter modelforsøgets afslutning kan bruges af teatre og andre kulturproducenter.\nIRL-metoden, der også har været omdrejningspunkt for en række workshops på teaterskoler m.v., har man tidligere kunnet se i praksis i to stærkt roste ZeBU-forestillinger ('In Real Life' fra 2007 og Reumert-nomineret - og In Real Life Too' fra 2010) - og næste ombæring efter samme principper, 'Bottom Rocks', har premiere på ZeBU 13. september.\n'Unge i kunst- og kulturprojekter' - med undertitlen 'Unges perspektiver på deltagelse i modelforsøg om ungekultur' - har mange interessante detaljer og udsagn fra de unge.\nRapporten, der er udgivet af Kulturstyrelsen, kan se som pdf via dette link.\nKommentar til note - Kunst og kultur som frirum for de unge


Nøgleforskel: En organisation er en gruppe mennesker, der arbejder sammen til et formål. En industri er en del af forretningen med at producere eller gøre varer med hårdt arbejde og stor indsats.\nOrganisation og Industri er indbyrdes forbundne. Uden hjælp fra en organisation kan industrien ikke danne, og hvis branchen ikke danner, kan organisationen ikke nå sit mål.\nEn organisation er et joint venture og drives af mange mennesker. Organisationen drives af direkte eller indirekte investeringer. Organisationen er i en større form og består af en række firmaer. Det har visse mål at nå og er forbundet med et eksternt miljø. Det stammer fra det græske ordorganon, der betyder 'organ' - et afsnit af en bestemt opgave.\nIfølge BusinessDictionary.com er en organisation "en social enhed af mennesker, der er struktureret og formået at opfylde et behov eller for at forfølge kollektive mål. Alle organisationer har en ledelsesstruktur, som bestemmer forholdet mellem de forskellige aktiviteter og medlemmerne, og opdeler og tildeler roller, ansvar og autoritet til at udføre forskellige opgaver. Organisationer er åbne systemer - de påvirker og påvirkes af deres miljø. "\nDer er mange og mange mennesker, der arbejder i en organisation. De er - formand eller bestyrelse, dekan, institutleder, finansdirektør, regnskabsfører, administrativ direktør, projektleder, medarbejdere og så videre.\nEn industri er en del af virksomheden til produktion eller fremstilling af varer med hårdt arbejde og stor indsats. Det kan klassificeres på forskellige niveauer, så det bliver let at forstå.\nPrimær: Primær betyder først. Det er små industrier, der producerer råmaterialer, hvorfra der kan laves nyttige ting.\nSekundær: Sekundær betyder anden. Det er disse industrier, der gennem forarbejdning og fremstilling ændrer råmaterialer til anvendelige materialer.\nTertiær: Tertiær betyder tredje. Disse industrier omfatter transport, finansiering, uddannelse, detailhandel og andre tjenester.\nKvartær: Kvaternær betyder fjerde. Disse industrier er skabelse og overførsel af information, herunder forskning og uddannelse.\nQuinary: Quinary betyder femte. Disse industrier styrer den industrielle og offentlige beslutningsproces.\nIfølge BusniessDictionary.com er industrien "fremstillingsvirksomheder eller teknisk produktive virksomheder i et bestemt felt, land, region eller økonomi set samlet eller en af disse individuelt. En enkelt industri er ofte opkaldt efter hovedproduktet; for eksempel bilindustrien. Til statistiske formål kategoriseres industrier generelt i overensstemmelse med en ensartet klassifikationskode som f.eks. Standard Industrial Classification (SIC). "\nDer er mange typer industrier - Elektronikindustrien, Landbrugsindustrien og Kemisk Industri, Industri, Bomuld Industri, Stålindustri, Olieindustri og Minedrift.\nOrganisationen er et sted, hvor forskellige mennesker kommer sammen for at arbejde til gavn for samfundet, mens industrien er et sted, hvor folk arbejder i gruppe for udvikling af et land. Organisationen er mere af et mesterindhold end en fysisk aktivitet. Industrien er mere af et fysisk arbejde, fordi det skal opfylde ønsket mål for en organisation.


MOmstrusler, bøllemetoder Kammeradvokaten\nFlere fremtrædende juridiske skatteeksperter rejser alvorlig tvivl om Kammeradvokatens blåstempling af mere end 25 års lang kontroversiel praksis i Skat på momsområdet. [kammeradvokaten respekterer ikke selv Retsplejeloven! se mere om dette på linket her Martin Simonsen]\nMen nu har Kammeradvokaten konkluderet, at manøvren var lovlig, og dermed slipper Skat for at genoptage virksomheders gamle momsansættelser. Boris Frederiksen partner i Kammeradvokaten:\n2019-01-13 Kammeradvokaten indkasserer kr. 428.879 for notat.\nI de to notater nåede Kammeradvokaten frem til, at både departementschef Thomas Ahrenkiel og forsvarschef Bjørn Bisserup havde overtrådt forvaltningslovens regel om, at de skal informere deres chef, når der opstår en situation, hvor de kan være inhabile.\nMen overtrædelserne var ikke så grove, at der burde gøres mere ved det, konkluderede Kammeradvokaten.\nBegge notater, der samlet er på 48 sider, blev udarbejdet i rekordtempo af Kammeradvokaten og afleveret samlet 12. november, en god uges tid efter at Kammeradvokaten var sat i gang med opgaven. Altså 'bare' kr 10.000 per side - jo det er dyr rådgiver for skatteborgerne.\nArbejdet var så presserende, at Kammeradvokaten satte seks advokater og to advokatfuldmægtige på opgaven. Samlet brugte Kammeradvokaten 171 timer på opgaven, fremgår det af fakturaen fra 3. december\n2020 Kammeradvokaten kludrer i det EU udbud må gå om/ændres\nOm udbud og renovering af miljøskibe.


Myter om en indisk middelklassepiges tragiske død | Information\nMyter om en indisk middelklassepiges tragiske død\nMordet på en ung pige i Delhi i Indien, som familiens tjener med urette fik skylden for, har skærpet hadet og mistroen i hjertet af Asiens mest klasseopdelte samfund\nMord. Klassekammerater til den myrdede Aarushi Talwar tænder lys på gaden ved siden af hendes portræt. Mordet fik den indiske presse til at gå helt i selvsving over tjeneren.\nFor politiets i Delhis østlige forstæder syntes sagen oplagt. Da liget af den 14-årige pige Aarushi Talwar blev fundet i en blodpøl med halsen skåret over, og familiens tjener ikke var til at finde, var efterforskerne ikke i tvivl om, hvem morderen var. Ledende politifolk sagde ligefrem, at de havde spor, der viste, hvor den 45-årige nepalesiske tjener måske skjulte sig, og at en indisk politienhed var på vej til Nepal for at jage ham. Politiet så ingen grund til at hente sporhunde, tage billeder af åstedet eller blot tvinge en låst dør op, der førte ud til en terrasse - til trods for, at der var bloddråber på trinnene foran døren.\nEt medievanvid brød øjeblikkeligt ud. Tv og aviser var fulde af makabre detaljer og kastede blindt skylden for det uhyggelige pigemord på Yam Prasad Banjade, den forsvundne tjener, der var kendt som Hemraj. Og så - en dag senere - var der nogen, der åbnede terrassedøren og fandt Hemrajs lig ligge der på gulvet og være i forrådnelse. Også han var blevet myrdet, også han havde fået halsen skåret over. Politiet var nødt til at genåbne mordsagen.\nFrygt for de ansatte\nSagen har på ny skabt opmærksomhed om forholdet mellem Indiens middelklassen, og de allestedsnærværende tjenestefolk, som vasker tøj, laver mad, køber ind, kører herskabet, gør rent og passer haven. Sagen har også understreget den uro, mange middelklasse-indere føler: De lever i konstant frygt for, at deres tjenestefolk skal berøve dem, forgifte dem eller gøre det, der er værre. Denne frygt er et konstant samtaleemne blandt indere med tjenestefolk og har endog fundet vej ind i en populær ny indisk roman, som fortæller historien om en bitter chauffør i Delhi, der skærer halsen over på sin arbejdsgiver.\nMens det i Vesten var mere udbredt i tidligere generationer at have tjenestefolk, er det stadig helt almindeligt i Indien. Selv familier med mellemindkomster ansætter en tjenestepige eller to; for lige så arbejdsomme middelklasse-indere er i andre sammenhænge, lige så meget afskyr mange af dem husarbejde. Alene i Delhi anslås der at være mindst 60.000 tjenestefolk, hvoraf kun cirka en tredjedel er behørigt registreret.\nTjenestepiger, rengøringsfolk, chauffører og kokke tjener som regel jammerligt lidt og bor ofte under kummerlige forhold. Mange kommer fra Nepal eller fattige indiske delstater som Orissa og Bihar. En tjenestepige på fuld tid kan tjene så lidt som 2.000 rupier (230 kr.) om måneden, hvortil kommer en tarvelig kost og måske lidt billigt tøj. For den løn arbejder de 12-14 timer om dagen med måske en enkelt fridag om ugen. Normalt bor tjenestefolkene i et simpelt skur med tyndt tag bygget oven på husets tag. Der er bagende varmt i Indiens lange varme somre og bidende koldt i det nordlige Indiens korte vintre. Toiletforholdene er mestendels ubeskriveligt ulækre.\nHertil kommer, at mange af de ansatte er fra en lavere kaste end arbejdsgiveren, hvilket øger mistro og foragt.\nSlet skjult slaveri\nSelvom man hører om mange, der behandler deres ansatte godt, er der mange rygter om arbejdsgivere, der behandler de ansatte næsten som slaver. En 18-årig fyr, der bor og arbejder som kok hos en forretningsmand i Sardarjang-området i syd-Delhi, fortæller, at alt, hvad han gør, bliver fulgt af overvågningskameraer. Hvis han bliver taget i at forlade huset i arbejdstiden, bliver han straffet. Han siger, at både han selv og husets to teenage-tjenestepiger, ofte får tæv.\n"Klasseforskellen mellem arbejdsgivere og ansatte er enorm, og det frister dem til at begå kriminalitet," siger en talsmand for Delhis politi, Rajan Bhagat, til Associated Press.\nMen hvor meget af herskabets frygt for deres ansatte er berettiget, og hvor meget er blot vandrehistorier?\n"Jeg tror, det er rigtig nok, og jeg tror slet ikke, vi hører om alt det, der faktisk sker," siger en fastboende udlænding i Delhi, der selv har ansatte boende og ikke ønsker at få sit navn frem. "Det er ved at blive værre. Tjenestefolkene har regnet den ud. De ved, at penge giver dem en udvej. Det er noget nyt. Folk er nødt til at være forsigtige."\nMedierne viede usædvanlig meget opmærksomhed til mordet på Aarushi, og familiens advokat, Pinaki Mishra, mener, at tjenestefolk ofte står bag sådanne forbrydelser. Han siger, at der ligger mange ting til grund for fænomenet: den stadig større økonomiske ulighed, stigende tilstrømning af folk fra land til by og endog mafia-agtige grupper, der tvinger tjenestefolk til at stjæle fra deres arbejdsgivere.\n"Indien er et samfund i total forvandling," siger han. "Der er en middelklasse med op til 300 millioner mennesker, og under den er der en opadstræbende klasse med lige så mange mennesker. Alle værdier bryder sammen, og ingen gider lave tyende-arbejde."\nDrab som det på den unge pige udløser store overskrifter, men officielle tal tyder ikke på, at problemet er så udbredt, som nogle måske tror. Delhi-politiets talsmand Bhagat siger, at fem mennesker ud af byens befolkning på 16 millioner er blevet berøvet eller dræbt af deres tjenestefolk i år. Sidste år var antallet seks i alt.\nFamilien til en myrdet forretningsmand siger, at den ikke længere vil have tjenestefolk boende, om så det skal betyde, at de selv må udføre de opgaver, som hushjælpen tidligere udførte. Men er andre parate til at opgive at have hushjælp og selv nedlade sig til at vaske op? Nishant Singh, som er advokat og arbejder i Delhis europæiserede satellitby Gurgaon, tvivler på, at inderne helt vil undvære tjenestefolk. Den øvre del af Indiens økonomi blomstrer, så folk har penge til overs til hushjælp; og eftersom stadig flere kvinder kommer ud på arbejdsmarkedet, er der brug for folk til at udføre de opgaver i hjemmet, som kvinderne traditionelt har stået for. "Det har længe været almindeligt at have ansatte," siger han. "Det indgår i kulturen."\narbejdsmarkedkriminalitetkvindelivmad og drikkeRigspolitietromanerslaveritvulighedvesten


Styringer til LED lys - find den styring der passer hos jer - LightParts\nForside / Styringer\nHos LightParts har vi et stort udvalg af styringer til LED lys. Her finder I afbrydere med forskelligt farvet LED lys, efter hvad der er mest synligt for jer. Der er også controllere til lys og lyd i praktisk design.\nHos LightParts har vi mange års erfaring med alt indenfor LED udstyr. Vores samarbejde med leverandører over hele verden har gjort det muligt at levere de nyeste teknologier og materialer indenfor fremstilling af styringer.\nVores samarbejde med udenlandske leverandører, giver os mulighed for at have medindflydelse på de produkter vi forhandler.\nKvalitets styringer til LED lys\nFor os er det vigtigt at forhandle styringer af allerhøjeste kvalitet, til de absolut bedste priser. Vi tilbyder et bredt sortiment af de nyeste teknologier indenfor styringer til LED lys, sirene og andre spændende ting hos LightParts.\nVi står altid klar til at hjælpe, hvis du har brug for råd eller vejledning, eller hvis du har en specifik efterspørgsel. Ring på 42 83 16 43.\nVælg en varekategoriAdvarselsudstyrUdrykningsudstyrArbejdslamperMarine udstyrTILBUDLager SalgTilbehørStyringer Styringer AfbrydereS-LineJuluen produkter911-SignalFeniexLabCraft UKKussmaulKlarusFIAMMIdeatec


TehnoProsto | Websted om husholdnings- og edb-udstyr. Nyheder, anmeldelser, råd om valg - Voks May\nHvordan man vælger en mænds elektriske barbermaskine.\nSom de siger i "Philips", "Forveks ikke forplejede børster\nmed resultatet af det, der almindeligvis hedder "glemte at barbere."\nDet lykkeligste øjeblik i en manns liv kom - barndommen sluttede og ungdommen kom. Med hende kom de vigtigste beviser - et overskæg og skæg. Nu barbering er for evigt. Det første enkleste spørgsmål er hvad? Fremskridt står ikke stille: barberer med barbermaskiner og barbermaskiner med læderbælter er væk. Tiden er kommet for en fredelig sameksistens mellem værktøjsmaskiner og elektriske barbermaskiner. Hver har sin egen niche. Maskiner nyder godt af prisen. En elektrisk barbermaskin sparer meget tid og med et minimum af indsats kan det ligne en million. Det har implementeret princippet om "hurtig og nem", mens dens kvalitet er sammenlignelig med maskinværktøjet. Det behøver ikke engang at indgå i netværket, det er nok at genoplade batteriet på forhånd, og du kan barbere i mangel af vand og elektricitet, bogstaveligt talt på farten. Desuden er de sædvanlige blade kontraindiceret til tør barbering, og i tilfælde hvor der ikke er nogen betingelser for lange procedurer med en maskine, er barbermaskine den eneste, som altid kan hjælpe. Og hun vil hele tiden hjælpe: i sin ungdom - at barbere den første fluff og modenhed - at passe på ansigtshår og i alderdommen - for at rydde op i de skaldede områder. Generelt med en barbermaskine i livet.\nSå hvad er forskellen mellem moderne barbermaskiner? Overvej omhyggeligt udvælgelseskriterierne.\nDet evige problem for pigen, som giver en razor til hendes mand - roterende eller net? Det evige problem for mænd: at erhverve en ny den samme som den gamle eller for at se, hvordan en anden type virker. Efter maskinen ser alt ud til at være forkert. Når rotoren går på nettet, kan du kun udbryde: "Ja, hun barberer slet ikke på nogen måde ægteskab eller hvad?" Og efter nettet, der går til rotoren, vil der ikke være mindre overraskelse: "Ja, hun trækker håret og skærer molen." Barbering, du skal altid have tid, varmt vand, nye skarpe kassetter, skum. Det er nødvendigt at omhyggeligt gennemgå alle hudens folder under næsen, i hjørnerne af læberne, halsen og omhyggeligt omgå alle medfødte og erhvervede hudfejl, såsom: ar, muldvarp, klæbemidler, acne osv. Uanset hvilken skarp maskine og uanset hvordan Ansigtet var tidligere dampet, men bladets bevægelse på huden føltes som at skære hår. Når du bruger en elektrisk barbermaskine, er fornemmelserne meget blødere, og netets tryk er generelt mere som kontakt med en forvarmet aluminiumskande af Coca-Cola 0,25 l. Desuden rager sidstnævnte ikke kun sensation, men i virkeligheden kræver det meget mere passerer end en maskine - dens styrke ligger andetsteds: du skal lave en skrå linje - det skal du gå gennem et bultende ar uden skader - det vil passere. Rotary barberer barberer cirkler, der ikke giver mulighed for strengt at følge skægets eller overskægets form, men barberer renere og hurtigere. Og alligevel, når du går i elektriske barbermaskiner, kan du helt forlade badeværelset med varmt vand og følgelig skum eller gel.\nNogle shavere giver ekstra fugt. I dette tilfælde har apparatets design en speciel beholder fyldt med skum. I barberingsprocessen fordeles skummet jævnt over overfladen af huden, fugtgivende og blødgør det. Den største ulempe ved sådanne barbermaskiner er, at det er nødvendigt at købe specielt skum.\nDen næste teknologiske innovation i barbermaskiner er de flydende hoveder. Nu bliver de en del af det generelle system med gentagende facialkonturer. Takket være en speciel mount kan hovederne afvige uafhængigt af hinanden, selv i de sværeste områder, hvilket gør barberingsprocessen mere effektiv.\nBarbering enhed mobilitet\nEt andet niveau af teknisk innovation er den mobile barberingsenhed. Nu leverer producenterne i stigende grad hele barberingsenheden, som hovedet er placeret på, med en bevægelig montering. På grund af dette kan det afvige i forskellige retninger og fly. Små støddæmpere efter at have passeret vanskelige steder, returnerer enheden til sin oprindelige position. Dette giver en endnu mere præcis gentagelse af hovedets anatomiske lindring, en mere behagelig barbering som helhed og følgelig renheden af komplekse områder af ansigtet.\nAntallet af barbersektioner\nDet vil være meget interessant at se et sådant mirakel af den kinesiske industri som barbermaskiner med seks eller endda syv sektioner.\nRazorer, der kun indebærer en tør barbering, kan kun rengøres ved den tørre metode, dvs. åbner børstebeholderen og ryst indholdet i skrald eller vask, og brug derefter børsten, der følger med børsten, til forsigtigt at slippe af med hårrester uden at påvirke masken - de er så sarte og enhver uforsigtig kontakt er farlig for dem. Du kan udføre slutrengøringen med blot en luftstrøm, for eksempel at blæse, men denne metode er for farlig - partikler af hår med submillimeterlængde, der nemt går ind i en lukket luftstrøm, kan danne en suspension i en kort periode, der er skadelig over for lungerne (trods alt for en myte, der endnu ikke er blevet afbrudt inde, for evigt vil der forblive).\nRazors, der tillader våde barbering, tillader også at vaske knive under rindende vand - meget bekvemt for dem, der har mulighed for (tid og sted) at tørre skæren grundigt og yderligere smøre den. I nogle ekstraordinære tilfælde må man ikke rydde heltidstrykket af en barbermaskine - hvis du drømmer lidt, kan du tænke på grundene til en sådan behandling, og dovenskab vil ikke være der først. For at automatisere rengøringsprocessen, samt reducere vedligeholdelsestiden, er der barbermaskiner med automatisk rengøringsmulighed.\nDenne enhed kaldes en rengørings- og genopladningsstation. Hovedfunktionen er at fjerne børstehårene og desinficere klippeaggregatet. En opløsning indeholdende en af alkoholerne, for eksempel isopropyl, er garanteret at gøre de vaskede dele mere hygiejniske end ledningsvand. Duft vil give lugten af friskhed og renhed. Stationen smører også knivene og tørrer dem derefter. Alt dette sker samtidig med opladning af de indbyggede batterier. Stationen kan alt efter skæreenhedens tilstand fungere efter forskellige rengøringsprogrammer.\nDet er værd at bemærke, at for at fuldføre arbejdet på en sådan station er det nødvendigt at regelmæssigt købe specielle patroner. I gennemsnit er en nok til 2-3 måneders drift.\nSåledes, før du vælger en barbermaskine med automatisk rengøring, skal du overveje disse ekstraomkostninger.\nDet antages, at overskæg og skæg bæres af dovne mænd, der ikke ønsker at barbere hver dag, men ethvert ansigtshår kræver konstant pleje. En person skal se pæne og velplejede. For at få en lige linje med en barberkniv på grænsen til skæg eller overskæg er en ganske ubetydelig opgave, og ved hjælp af den indbyggede trimmer er det ret let at løse. Styling et langt skæg og kunstnerisk overskæg er naturligvis bedre at blive modelleret med en professionel trimmer, men for at rydde op på en klassisk canadisk eller goatee, så vil templerne og ørelinjen være ret\nDen indbyggede trimmer er også velegnet. Som regel består den af to plader, der er forskudt i forhold til hinanden, hvilket afskærer alle hårene, at de er i vejen.\nTrimmere findes som indbygget i kroppen og i form af separate vedhæftede filer. Indbygget i noget som en flash i kameraer - er også foldet og inddrageligt.\nDer er dyser med en rund trimmer for at fjerne hår i næsen samt dyser for at give en person en pæn barbering (fra medicinsk synspunkt er dette den ideelle hudtilstand).\nFor løbende overvågning af den korrekte brug af enheden begyndte producenterne at tilføje alle slags skærme. De kan enten være i form af farveindikatorer eller i form af et fuldt LCD-display. Piktogrammer og indskrifter hjælper med at overvåge barberbatteriet, så de vil fortælle om niveauet og behovet for at oplade på et lavt niveau eller omvendt, om afslutningen af ladningsprocessen, når den når en høj. Kun kontrol af energikilder er ikke begrænset, da indikatoren kan vise diagnostiske meddelelser om behovet for rengøring og endda om udløbet af brugen af barberhoveder og dermed behovet for at udskifte dem.\nog fra netværket, og nogle tillader begge på samme tid. Det vil sige, hvis brugeren ignorerer indikatorens vedvarende advarsler om behovet for opladning og barbermaskinen stopper, kan morgenproceduren fortsættes ved at forbinde ledningen til stikkontakten (dog er denne ordning ikke altid tilfældet).\nDer er også en modsat mulighed - modeller, hvor barberingsfunktionen er indrettet, derfor med henblik på elektrisk sikkerhed for at forhindre utilsigtet brug i vand under spænding, kan de ikke fungere fra netværket. Razors med et batteri er meget bekvemme - du kan barbere og flytte rundt på lejligheden på samme tid, og at du ikke er bundet til en stikkontakt, kan finde et sted med perfekt belysning eller et behageligt spejl. Batteriets livscyklus har et begrænset antal, som normalt svarer til 3-4 års komfortabel brug, det er, når dets kapacitet er nok til 5-10 procedurer uden genopladning. Derefter bliver nedbrydningen meget mærkbar, og i grænsen når en ladning til en barbering. Mange historier fortæller om en tilfældig stigning eller tværtimod et dramatisk fald i denne periode. Selv om netværket er fyldt med klip om professionel eller selvudskiftning af batteriet, men i dette tilfælde vil den reelle stramhed af barbermassen i de fleste tilfælde være nødvendigt at sige farvel.\nBatterikraft har taget sin egen særlige niche i mobil- eller rejseafskærmninger. Dem, der er på vej på vagt eller alene, vil sætte pris på denne metode til at drive enheden med værdighed, hvilket i nogle tilfælde vil være den bedste løsning i forhold til alternativet til at tilslutte en dyr barberkniv til en ustabil togstikkontakt eller bilomformer med sin pseudo sinusoid.\nFor nem opbevaring og samtidig opladning leveres en del af barbermaskinerne med en stativ. Det er meget bekvemt - i oprejst stilling tager barbermaskinen meget mindre plads, og selv i denne position berører dets rister ikke solide overflader.\nBemærkning: Det er nødvendigt at skelne præcist standen, som ikke udfører flere funktioner bortset fra opbevaring og opladning, og stationen til automatisk rengøring, som også ofte kan kaldes en stativ.\nGlidende indgreb kan laves af forskellige materialer, såsom kulfiber, gummi eller gummi. De giver komforten til brugen af enheden, og for at gøre det lettere at gøre overfladen lettere.\nOp til 2.000 rubler - en stor gruppe opstartsskrabere (oftest kopier af berømte mærker fra tidligere år). Produceret hovedsageligt i Sydøstasien. Reservedele og udskiftelige klippeaggregater er ikke bredt tilgængelige. Batterier typisk kapacitet. Den gennemsnitlige levetid for en barbermaskine er 2-3 år. Der er selvfølgelig tilfældige og uforudsigelige undtagelser på forhånd.\n2000 - 5000 rubler - den største gruppe af barbermaskiner. Alle tre hvaler fra Philips, Braun og Panasonic vises i den samt topmodeller af anden fabrikant. Her har razors ofte de enkleste versioner af flydende hoveder og bevægelige barbermaskiner. Der er coasters. Og vigtigst af alt, sådan en egenskab af kendte mærker som "acceptabel kvalitet".\n5000 - 9000 rubler - De første enkleste stationer til automatisk rengøring vises, analoge displays, 4-5 razors. Batterikapaciteten er større end i den foregående gruppe.\nOver 9000 gnid. - et tillæg, ikke kun for et stort navn, men også for et dusin teknologier til forbedring af kvaliteten af barbering, såsom: lineær motor, multi-bevægelig 3D-hoved, hudbeskyttelsesteknologi, teknologi, der gør det muligt for barbermaskinen at evaluere børsterne og tilpasse sig det, kontrollere dens tæthed og give yderligere magt i tætte områder. Der er også rigtig pålidelige designs og fantastisk design. Raketserne i denne gruppe er rige på Li-ion-batterier, hvilket både er styrke og svaghed på samme tid, da disse batterier fra fabrikkens tid begynder at miste kapaciteten meget langsomt. (Du kan se den elegante barbermaskine i den lavere prisgruppe - sandsynligvis blev den aldrig købt i en rimelig tidsramme).\nHvorfor køber du stadig engangsmaskiner eller bånd? Fordi du kan gå til dem uden nogen færdigheder. Frisøren brød eller batteriet passer ikke i den forkerte tid - ikke noget problem, du kan tage en maskine, og selv efter en lang pause vil alt arbejde ud første gang (små udskæringer - naturligt - som uden det). Den omvendte overgang sker med en lang afhængighed - fra en uge til en anden, fra en måned, og hvem kunne aldrig gå. Hvad er årsagen? Faktum er, at de fleste ikke ved, hvordan man barberer korrekt, kopiering håndens bevægelser med maskinen på samme bevægelse med en elektrisk barbermaskine. Og du skal røre overfladen af huden med minimal tryk, ellers razoren vil ikke barbere, men kun ridse ansigtet. Du bør også barbere langsomt nok, bevæg hånden forsigtigt og glat mod retningen af hårvækst.\nDet er alt, nu gemmer vi maskinen for en regnvejrsdag og vælger en barbermaskine.\nHistorien om den første elektriske barbermaskine begyndte takket være opdagelsen af Jacob Schick, en militæringeniør fra USA.\nI 1928 patenterede han sin opfindelse, men produktet modtog ikke positive karakteristika blandt forbrugerne på grund af ulejligheden ved dens anvendelse.\nHandlingsmekanismen af en roterende type elektrisk barbermaskine blev udviklet i slutningen af 30'erne af det 20. århundrede af ingeniør Alexander Horowitz. De første modeller af elektriske barbermaskiner, udstyret med et udskifteligt batteri, blev frigivet i midten af XX århundrede.\nDet amerikanske firma Remington, der har forbedret teknologien, udgav en ny elektrisk barbermaskine i 70'erne i det sidste århundrede, som begyndte at være i stor efterspørgsel. Derefter har denne enhed fået verdensomspændende berømmelse og opnået stor popularitet blandt den mandlige befolkning.\nMange mænd foretrækker at barbere ved hjælp af konventionelle værktøjsmaskiner med knive, da denne metode efter deres mening er blødere og mere blid. Den største ulempe ved denne metode er den obligatoriske tilgængelighed af vand, et spejl og fritid. Forretnings- og travle mænd vælger derimod elektriske barbermaskiner som den mest alsidige løsning, der kan bruges overalt og til enhver tid og uden brug af specielle værktøjer til rådighed.\nNår du køber denne enhed i første omgang, er der mange spørgsmål: "Hvordan vælger man en elektrisk barbermaskine? Hvilken er bedre og mere effektiv? Hvad er forskellene mellem forskellige modeller og deres producenter? "Dem, der har svært ved at vælge denne enhed, bør beslutte forskellige typer elektriske barbermaskiner, for at forstå deres egenskaber, de vigtigste fordele og ulemper.\nI dag er der to typer elektriske barbermaskiner: roterende og maskintype.\nDenne type elektriske barbermaskine består af roterende hoveder indeholdende skarpe knive, som ved bevægelse afskårne voksne hår. Afhængig af antallet af barberhoved forbedrer kvaliteten af barberingen.\nDenne type elektriske barbermaskine er designet til at fjerne korte børstehår, der er fantastisk til daglig brug og sikrer fejlfri resultater. Rotary barbermaskiner giver den mest tætte barbering, da de er i stand til at klare hår af forskellig længde. Antallet af barberhoveder afhænger af effektiviteten af processen.\nSmå vibrerende knive gemt bag et tyndt metalnet arbejder konsekvent og afskærer de genfødte hår. En net barbermaskine er den bedste måde at fjerne lange børster. Denne metode anses for at være så sikker som muligt, da beskyttelsesnetet på en forsvarlig måde beskytter huden mod utilsigtet kontakt med skarpe knive, undtagen nedskæringer og sår. Netto barbermaskiner kan barbere langt hår, men de garanterer ikke et helt rent resultat. Mangler og mangler kan korrigeres med ekstra enheder.\nRepræsentanter for det stærkere køn har ofte individuelle præferencer, når man laver et daglig toilet. For nogle er barbering en slags ubrydelig rituel og for andre - en uundgåelig ubehagelig pligt.\nOfte købes elektriske barbermaskiner af kvinder som en gave til en elsket. Selvom en mand foretrækker barbermaskiner med knive, kan en elektrisk barberkniv være en uundværlig hjælper til ham under nogle livsforhold. For eksempel hjælper elektrisk barbermaskine under rejse eller under en akut tidssvigt mange mænd og bliver en hjælp i nødsituationer.\nFor ikke at forveksle med valget, bør du vide nogle regler om hvordan man vælger en elektrisk barbermaskine til mænd. Før du køber denne enhed som gave, skal du finde ud af, hvilken metode din barbering foretrækker.\nHvis en mand kun gør en daglig barbering hjemme, så er det bedst at købe en barbermaskin med det maksimale antal flydende hoveder. Avancerede modeller har en våd barbering funktion ved hjælp af gel eller skum. En sådan barbermaskine er meget bekvem, fordi det er tilstrækkeligt at skylle under rindende vand ved rensning. Fugtbestandige modeller er velegnede til brug og opbevaring på badeværelset, de er nemme til daglig brug.\nNogle repræsentanter for det stærkere køn gør en daglig barbering i bilen og klarer at udføre de nødvendige manipulationer under trafikpropper eller under et stop ved et trafiklys. For sådanne mænd er en roterende barbermaskin med evnen til at forbinde via en cigaret lighter egnet - en meget bekvem mulighed for for travle og forretningsfolk.\nHvis en mand ofte sker på forskellige ture, fly eller forretningsrejser, så bliver en elektrisk barbermaskin med stor batterikapacitet en uundværlig assistent til ham. Derudover er det tilrådeligt at vide, hvordan man vælger en elektrisk barbermaskine. Det er nødvendigt, at det er udstyret med et ekstra batteri med mulighed for opladning fra en stikkontakt. Det stærkere køn, som ofte skal barbere på vejen, foretrækker elektriske barbermaskiner med et aftageligt batteri. Batteriets store kapacitet og hastigheden af opladningen er de bedste kvaliteter af en elektrisk barbermaskine til mænd på forretningsrejse. Det er nødvendigt at vælge muligheden for opladning fra en almindelig netledning, da induktionsstativet kan være ubelejligt at bruge, når du rejser.\nNogle mænd foretrækker at barbere sjældent og frigiver de tre dages brutale stubbe. Dette kan skyldes hudens særlige følsomhed, når manipulering af barbermaden forårsager ubehag, irritation eller allergiske reaktioner. Dette rejser spørgsmålet: "Hvordan vælger man en elektrisk barbermaskine til mænd med denne type hud?" En maskeret elektrisk barbermaskine bliver en pålidelig assistent i denne situation. Det er så sikkert som muligt, traumatiserer ikke huden, klæber med løbebørsterne. Uhårede hår kan korrigeres med en regelmæssig barbermaskine.\nSådan vælges en elektrisk barbermaskine til følsom hud\nVed fjernelse af hår kan der forekomme forskellige reaktioner på huden. I en sådan situation er det nødvendigt at vælge den mest blide mulighed for barbering. Før du beslutter dig for et køb, bør du vide præcis, hvilken metode til barbering vil minimere allergi og irritation. Resultatet er et spørgsmål: "Hvordan vælger jeg en elektrisk barbermaskin til følsom hud?"\nI denne situation kan du kun bruge en maske type barbermaskine, da denne mulighed for at håndtere børster anses for at være den sikreste og mest blide. Defekter kan elimineres med en barberkniv med knive. Efter barbering er det nødvendigt at passe på betændt hud i ansigtet ved at vælge højkvalificerede beprøvede kosmetikprodukter, der ikke forårsager allergiske reaktioner eller irritation.\nKøb en moderne elektrisk barbermaskin\nNår du køber en barbermaskin, skal du vide om de ekstra funktioner i moderne apparater. Nogle muligheder er rettet mod at forbedre kvaliteten og processen med barbering, samt at give komfort under drift. Og alligevel, hvordan man vælger den rigtige barbermaskine? Er det værd at betale ekstra penge?\nLad os overveje alle mulige muligheder med hvilke moderne enheder er udstyret.\nDen indbyggede trimmer er en bekvem tilføjelse til en almindelig elektrisk barbermaskine, som du nemt kan trimme den regrown haircut.\nUdskifteligt ekstra batteri er nyttigt, hvis der ikke er mulighed for hurtig opladning.\nInduktion af batteriladningsniveauet er en moderne tilsætning for at fastslå behovet for genopladning af batteriet.\nBeskyttelse mod overopladning af batteriet - beskytter batteriet og forlænger dets levetid.\nFlydende hoveder - sørg for den mest glatte barbering og gentag konturerne i ansigt og nakke.\nElektronisk advarsel om behovet for rengøring - en praktisk tilføjelse til dovne mænd.\nAlle ovennævnte muligheder påvirker væsentligt vareomkostningerne, så før du køber en elektrisk barbermaskine, skal du beslutte dig for et sæt af de funktioner, der vil blive efterspurgt under operationen.\nDe fleste af det retfærdige sex bruger en elektrisk barbermaskin til at barbere deres ben, bikini og underarm områder. I betragtning af den øgede følsomhed for delikat kvindeskind, bør du nøje overveje, hvordan man vælger en elektrisk barbermaskin til kvinder.\nFørst og fremmest er det tilrådeligt at købe en barbermaskine med flydende hoveder. Derudover er vandtætte barbermaskiner meget bekvemme, de kan bruges under badning. Hvis en kvinde ofte rejser eller rejser, skal du købe en elektrisk elektrisk barberkniv med et ekstra batteri.\nDer er modeller af elektriske barbermaskiner til hår af forskellig længde. Meget praktisk at bruge barbermaskiner, epilatorer, der kan fungere i forskellige tilstande. Når huden er for følsom, skal du bruge en elektrisk barbermaskin udstyret med en våd barbering indstilling. Det er ønskeligt at bruge en speciel kosmetisk creme. Derudover tilbyder det moderne marked en række modeller med massageruller og kølemundstykker for at lette processen med at fjerne uønsket hår.\nFor en perfekt barbering skal du ikke kun vide, hvordan du vælger en elektrisk barberkniv, men også være i stand til at yde kompetent pleje til enheden. Du bør regelmæssigt kontrollere tilstanden af knive i barbermaskinen. Instruktionsmanualen indeholder en detaljeret beskrivelse af processen med udskiftning af afstivede knive.\nEfter at have studeret de detaljerede instruktioner, kan du selvstændigt klare denne opgave. Nogle gange indeholder kittet nye knive, der er nødvendige til den første udskiftning. Ellers skal du passe på forhånd om køb af et udskiftningssæt. Ofte er det nødvendige bladesort ikke tilgængeligt, så du kan bruge online-butikker, hvor det er nemt at bestille den ønskede model.\nVurdering af elektriske barbermaskiner, anmeldelser\nDe fleste mennesker, inden de køber, er aktivt interesserede i spørgsmålet om, hvordan man vælger en elektrisk barbermaskine. Forbrugernes tilbagemeldinger afhænger ofte af de enkelte præferencer for forskellige barberingsmetoder. Apparatets levetid, dens effektivitet, afhænger dog af modelens kvalitet og producentens ry.\nErfaringerne med at bruge elektriske barbermaskiner viser, hvordan modstridende resultaterne er, når man bruger forskellige modeller og mærker af sådanne enheder. De fleste købere er enige om, at billige modeller af mindre kendte firmaer har et kortere levetid og viser et ugunstigt resultat.\nDe mest populære producenter af elektriske barbermaskiner er for tiden Philips, Braun, Panasonic. Disse berømte virksomheder producerer højkvalitets, moderne og funktionelle barbermaskiner.\nIfølge kunde- og brugeranmeldelser, når man undersøger vurderingerne af de bedste elektriske barbermaskiner, er følgende netmodeller først og fremmest: Panasonic ES-ST25, Braun 390cc Series 3 BOSS, Panasonic ES-LV61-K820, Braun CT4 og Braun 5020s Serie 5.\nSalgsføreren er i øjeblikket Panasonic ES-ST25.\nBlandt de roterende barbermaskiner er Philips-mærket i henhold til salgsværdien foran alle. En af de mest populære er den multifunktionelle model Philips YS534 / 17. Også populære er Philips RQ1151 / 16, udstyret med GyroFlex 2D teknologi og Philips RQ1250 / 16.\nHvordan vælger man en elektrisk barbermaskine? Philips, Panasonic eller Brown? De nyeste datamodeller fra virksomheder, der er skabt ved hjælp af computermodellering, garanterer fejlfri resultater og maksimal komfort, når de bruges.\nHvordan man vælger en elektrisk barbermaskin til mænd, tænker kvinder oftest. Takket være omsorgsfulde koner falder elektriske barberhøvler i mænds hænder, nogle gange helt ved et uheld, som en gave til en ferie. Resultatet af barberingen med et nyt elektrisk apparat er så populært hos repræsentanter for det stærkere køn, at de ofte helt afstår fra maskinen med farlige blade, og foretrækker en elektrisk nyhed.\nElektriske barbermaskiner er praktiske, effektive enheder, som perfekt kan klare børster af forskellig længde, hvilket giver et pålideligt resultat.


Nord for Himmerland finder I forlystelsesparken Fårup Sommerland. Her kan I kigge forbi i efterårsferien og høste en masse fantastiske ferieminder med hjem!\nTraditionen tro forvandles Fårup Sommerland til Danmarks hyggeligste Høstfest i uge 42. Og i år er der endnu et tiltag, nemlig lysfestivalen "Lysfald", hvor parken og skoven bliver pyntet med tusindvis af lamper og bliver lyst smukt op.\nOplev Fårup Sommerland klædt ud i efterårets smukke farver, når der i efterårsferien fra 16.-24. oktober er Høstfest.\nDer er dømt ægte efterårshygge med aktiviteter for både store og små. Alle forlystelser er åbne og I har rig mulighed for at få flere fantastiske oplevelser i parken, der ligger ca. en times kørsel fra Himmerland - afhængig af hvilken Himmerlandsdel I kører fra.\nSom noget nyt i år kan I opleve "Lysfald". Parken og skoven er pyntet op med tusindvis af lamper, der smukt lyser op når mørket falder på. Her kan I tage med på en sanselig lysvandring gennem parken og skoven og opleve forlystelserne i et helt nyt lys.