Vejledning til bekendtgørelse 1217\nNy bekendtgørelse om producentansvar for batterier og akkumulatorer\nPr. 1. januar 2009 træder bekendtgørelse nr. 1217 af 11. december 2008 om batterier og akkumulatorer og udtjente batterier og akkumulatorer i kraft. Bekendtgørelsen implementerer dele af EU's batteridirektiv (direktiv 2006/66/EF) og omhandler reglerne om producentansvar for producenter og importører af batterier og akkumulatorer.\nDirektivet indeholder yderligere regler om krav til indhold af visse farlige stoffer samt mærkning af batterier. Disse regler fremgår af bekendtgørelse nr. 943 af 23. september 2008 om import og salg samt eksport af batterier og akkumulatorer. Denne bekendtgørelse trådte i kraft 26. september 2008.\nNedenfor redegøres i korte træk for, hvorledes reglerne om producentansvaret skal forstås, hvem der bliver forpligtet etc.\nIndledningsvist skal det bemærkes, at producentansvaret gælder både for producenter og importører af batterier og akkumulatorer. Den, der bliver ansvarlig efter bekendtgørelsens regler, er den, der markedsfører batteriet 1. gang i Danmark, dvs. den i Danmark, der 1. gang erhvervsmæssigt stiller et batteri til rådighed eller overdrager det til 3. mand mod eller uden vederlag i Danmark, herunder ved import til Danmark.\nDer sondres mellem tre typer af batterier og akkumulatorer: bærbare batterier og akkumulatorer, industribatterier og -akkumulatorer og bilbatterier og -akkumulatorer.\nBærbare batterier og akkumulatorer er batterier og akkumulatorer, der\na) er forseglede,\nb) kan være håndholdte, og\nEksempler på bærbare batterier og akkumulatorer er AA- og AAA-batterier, og batterier, der anvendes af forbrugere eller fagfolk i fx mobiltelefoner, bærbare computere, batteridrevet håndværktøj, legetøj og hussholdningsapparater såsom elektriske tandbørster, barbermaskiner og håndholdte støvsugere Herunder lignende udstyr, der anvendes i skoler, forretninger, restauranter, lufthavne, kontorer eller hospitaler). Listen er ikke udtømmende.\nIndustribatterier og -akkumulatorer er batterier og akkumulatorer der ude-lukkende er udviklet til industrielle eller erhvervsmæssige formål eller anvendes i enhver form for elektrisk køretøj.\nSom eksempler på industribatterier og -akkumulatorer kan nævnes batterier og akkumulatorer, der anvendes til nød- eller backup-strømforsyning på hospitaler, i lufthavne eller kontorer, i tog eller fly, på off-shore olieplatforme eller i fyrtårne. Eksempler kan også være batterier og akkumulatorer, der udelukkende er beregnet til håndholdte betalingsterminaler i forretninger og restauranter, stregkodescannere i forretninger, professionelt videoudstyr til tv-kanaler og professionelle studier, minelamper og dykkerlamper fastgjort til minehjelme og dykkerhjelme til fagfolk, backup-batterier og samt andre vedvarende energianvendelser. Industribatterier\nog -akkumulatorer omfatter også batterier og akkumulatorer, der anvendes i elektriske køretøjer som f.eks. biler, kørestole, cykler, lufthavnskøretøjer og\nautomatiske transportkøretøjer. Listen er ligeledes ikke-udtømmende.\nBilbatterier og -akkumulatorer er batterier og akkumulatorer, der leverer strøm til startmotor, lygter og tændingsanlæg i biler.\nKommunernes rolle pr. 1. januar 2009 i forbindelse med producentansvaret for batterier og akkumulatorer gennemgås i dette brev fra Miljøstyrelsen til kommunerne af 18. december 2008.\nNogle af reglerne i bekendtgørelsen er fælles for alle typer af batterier og akkumulatorer mens andre alene vedrører én af de tre typer.\n1. Krav til producenter og importører af alle typer af batterier og akkumulatorer:\n1.5. Kollektive ordninger\n1.6. Særskilt håndtering\n1.7. Fjernelse af udtjente batterier og akkumulatorer\n2. Bærbare batterier og akkumulatorer:\n2.1. Indsamling af bærbare batterier og akkumulatorer i borgernes nærhed\n2.2. Tildelingsordning for bærbare batterier og akkumulatorer\n2.3. Afhentningsvilkår for bærbare batterier og akkumulatorer\n2.4. Offentlige oplysningskampagner\n3. Industribatterier og -akkumulatorer\n4. Bilbatterier og -akkumulatorer\n1. Krav til producenter og importører af alle typer af batterier og akkumulatorer.\nAlle producenter og importører, der markedsfører batterier og akkumulatorer, skal registrere sig hos Dansk Producentansvarssystem senest den 31. marts 2009. De oplysninger, der skal gives til Dansk Producentansvarssystem, er angivet i bekendtgørelsens bilag 2, og det drejer sig om oplysninger om navn, adresse, CVR-nr., hvorvidt producentansvaret opfyldes kollektivt eller individuelt, hvilken type batterier og akkumulatorer man markedsfører mv.\nProducenter og importører, der påbegynder markedsføring af batterier og akkumulatorer i Danmark efter 1. januar 2009, skal registrere sig senest 14 dagen inden markedsføring påbegyndes.\nDistributører (dvs. forhandlere af batterier og akkumulatorer, der sælger til slutbrugere) må ikke aftage og forhandle batterier og akkumulatorer fra pro-ducenter og importører, der ikke er registrerede hos Dansk Producentan-svarssystem.\nUdover registreringen skal producenter og importører årligt indberette følgende til Dansk Producentansvarssystem:\n1. Markedsførte mængder (i kg) batterier og akkumulatorer i det foregående kalenderår.\nI 2009 skal producenter og importører dog indberette de mængder batterier og akkumulatorer, som de forventer at markedsføre i 2009. Det samme gælder for producenter og importører, der påbegynder markedsføring af batterier og akkumulatorer i løbet af et kalenderår.\nFra 2010 er det de markedsførte mængder fra 2009, der skal indberettes osv.\nÆndringer i forhold til indberetningerne skal meddeles Dansk Producentan-svarssystem senest 14 dage efter, at ændringen er konstateret.\nIndberetningsfristen er 31. marts 2009 for eksisterende producenter og im-portører.\nIndberetningen af de markedsførte mængder skal attesteres af producen-tens eller importørens revisor fra 2010. Dette krav gælder dog ikke, hvis producenten eller importøren alene omsætter batterier og akkumulatorer for højst 500.000 kr. årligt.\nIndberetninger af markedsførte mængder bærbare batterier og akkumulato-rer vil fra sommeren 2009 skulle ske til SKAT i forbindelse med opkrævning af betaling af beløbet nævnt i miljøbeskyttelseslovens § 9 u, stk. 2. Regler herom vil blive udfærdiget i foråret 2009. Det forventes dog, at indberetnin-gerne af markedsførte mængder bærbare batterier og akkumulatorer vil skulle ske månedligt. Der vil i den forbindelse også blive set på reglerne omkring revisorerklæring mv., således at samtlige regler tilpasses det nye system.\n2. Tilbagetagne mængder (i kg) udtjente batterier og akkumulatorer til-bagetaget det foregående kalenderår.\n3. Tilbagetagningsordninger oprettet i henhold til miljøbeskyttelseslo-vens § 45, stk. 5.\n4. Aftaler indgået mellem kommuner og producenter og importører vedrørende afhentning af bærbare batterier og akkumulatorer i hen-hold til bekendtgørelsens § 8, stk. 2.\n5. Aftaler indgået at mellem producenter eller importører af industribat-terier eller af bilbatterier og akkumulatorer fra erhvervsmæssige kø-retøjer om anden finansiering af håndteringen, jf. bekendtgørelsens §§ 12 og 18.\n6. Adresser på modtagepladser for så vidt angår producentansvar for bilbatterier og -akkumulatorer.\nFor registrering i Dansk Producentansvarssystem skal producenter og im-portører betale et gebyr. Gebyret er på 1.000 kr., og hvis producenten eller importøren allerede er registreret i forbindelse med producentansvaret for elektrisk og elektronisk udstyr er det 500 kr.\nYderligere skal der betales gebyr pr. kg markedsførte bærbare batterier og akkumulatorer for administration af tildelingsordningen, som alene vedrører producenter og importører af bærbare batterier og akkumulatorer.\nHerudover betales et administrationsgebyr for alle typer af batterier og ak-kumulatorer, som ligeledes beregnes på baggrund markedsførte mængder batterier og akkumulatorer.\nGebyrerne skal dække Dansk Producentansvarssystems udgifter til at ad-ministrere ordningen.\nGebyrerne fastsættes af Miljøstyrelsen og offentliggøres på Dansk Produ-centansvarssystems hjemmeside.\nAlle producenter og importører (og distributører af batterier og akkumulatorer) skal i salgs- og informationsmateriale give slutbrugere diverse oplysnin-ger om batteriers og akkumulatorers virkninger på miljøet, genanvendelsesmuligheder etc., se bekendtgørelsens § 33.\nDet er anført i bekendtgørelsen, at det skal forklares, hvad betydningen af de kemiske symboler Hg, Cd og Pb er. Dette skal alene ske, hvis batteriet eller akkumulatoren indeholder et af de nævnte stoffer, se nærmere om kravene hertil i bekendtgørelse om import og salg samt eksport af batterier og akkumulatorer .\nEn kollektiv ordning er en privatretlig sammenslutning af producenter og importører, som varetager disses forpligtelser på nogle af områderne for producentansvar.\nProducenter og importører kan således indgå i kollektive ordninger, der på vegne af producenterne og importørerne herefter kan overtage følgende forpligtelser:\n1. Tilbagetagning og håndtering af batterier og akkumulatorer\n2. Registrering og indberetning af oplysninger til Dansk Producentansvarssystem\n3. Informationsforpligtelser i henhold til bekendtgørelsens §§ 33 (slut-burgeroplysninger) og 34 (offentlige oplysningskampagner - kun forpligtelse for producenter og importører af bærbare batterier og akkumulatorer).\nEn kollektiv ordning er ikke en offentlig myndigheder, og det er således en privatretlig aftale mellem den kollektive ordning og producenten eller impor-tøren, der regulerer forholdet mellem de to parter. Således kan de kollektive ordninger, hvis dette aftales, kræve indberetninger fra deres medlemmer oftere end det kræves i bekendtgørelsen. Ligeledes kan det aftales, at de kollektive ordninger kræver et samlet beløb af medlemmerne som dækker både gebyrer til Dansk Producentansvarssystem samt affaldshåndteringen. Beløbet fastsættes ikke af Miljøstyrelsen men fastsættes af den kollektive ordning på baggrund af beregninger af de samlede omkostninger af de op-gaver, som de kollektive ordninger påtager sig på vegne af producenter og importører.\n1.6. Særskilt håndtering og genanvendelse\nAlle producenter og importører samt enhver, der håndterer udtjente batterier og akkumulatorer, skal sørge for, at batterierne og akkumulatorerne behandles forsvarligt. Der er særlige krav til håndteringen af de udtjente batterier og akkumulatorer i bekendtgørelsens §§ 36-38, herunder må udtjente batterier og akkumulatorer ikke bortskaffes ved deponering eller forbræn-ding.\nPr. 2010 vil der være krav om at opnå særlige genanvendelseseffektivitetssatser for genanvendelsen af batterier og akkumulatorer, se særligt § 37.\nElektrisk og elektronisk udstyr, der indeholder batterier og akkumulatorer, skal konstrueres på en sådan måde, at udtjente batterier og akkumulatorer uden videre kan fjernes enten under udstyrets levetid, hvis udstyrets levetid er længere end batteriet eller akkumulatoren, eller senest, når udstyrets levetid er slut.\nDette gælder ikke, hvis der er særlige regler, der foreskriver, at batterier og akkumulatorer ikke må kunne udtages, fx i legetøj til mindre børn.\nElektrisk og elektronisk udstyr, der indeholder batterier og akkumulatorer, skal ligeledes ledsages af en vejledning, der viser, hvorledes batteriet eller akkumulatoren skal fjernes på en sikker måde. Af vejledningen skal det fremgå, om slutbrugeren selv kan fjerne batteriet eller akkumulatoren, eller om dette skal ske hos en professionel og om det er farligt at fjerne batteriet eller akkumulatoren på en anden måde end beskrevet i vejledningen.\n1) er forseglede,\n2) kan være håndholdte, og\n3) ikke er et industribatteri eller en industriakkumulator eller et bilbatteri eller en bilakkumulator.\nBærbare batterier og akkumulatorer skal indsamles af kommunerne i borgernes nærhed, hvilket kan ske ved husstandsindsamling eller ved opstilling af batterikuber mv.\nProducenter og importører af bærbare batterier skal for denne indsamling betale 2,70 kr. pr. kg markedsførte bærbare batterier og akkumulatorer. Betalingen kommer til at blive opkrævet at SKAT. De mere specifikke regler herom, herunder registrerings- og løbende indberetningspligt overfor SKAT vil blive fastsat i bekendtgørelsen efterfølgende, da dette kræver en særskilt hjemmel i miljøbeskyttelsesloven. Af den grund, vil den først opkrævning af afgiften først ske omkring juni eller juli 2009, hvor der så betales for perio-den 1. januar 2009 og frem til opkrævningsdatoen.\nDet forventes, at indberetning om markedsførte mængder samt betaling skal ske månedligt til SKAT, ligesom det sker ved andre punktafgifter.\nDe oplysninger, som producenterne skal give til SKAT i stedet for til Dansk Producentansvarssystem, er alene selve registreringen og indberetninger om markedsførte mængder. Oplysningerne som SKAT får, bliver videregivet til Dansk Producentansvarssystem, og de producenter, der allerede er regi-streret i Dansk Producentansvarssystem, når reglerne om registrering og indberetning træder i kraft, vil få overført deres oplysninger til SKAT, så der ikke skal ske dobbelt registrering og indberetning.\nEfter den kommunale indsamling tildeles de indsamlede batterier til produ-center og importører efter deres markedsandel. Det er Dansk Producentan-svarssystem, der står for at administrere tildelingsordningen, og de mere detaljerede regler for udregningen af markedsandelen kan ses i bekendtgø-relsens § 6. Markedsandelen beregnes på samme måde som beregningen, der foretages i forbindelse med tildeling på WEEE-området. Markedsande-len er som udgangspunkt producentens eller importørens årlige andel af de samlede indberettede mængder bærbare batterier og akkumulatorer det foregående år.\nTildelingen sker ved, at producenter og importører, eller de kollektive ord-ninger, der repræsenterer dem, får tildelt x antal kommunale opsamlings-steder for et år alt efter markedsandel og kommunernes forventede mæng-de indsamlede udtjente batterier og akkumulatorer.\nProducenterne skal herefter afhente batterierne på de kommunale opsam-lingssteder og foranstalte særskilt håndtering.\nIdet en reel tildeling på baggrund af markedsførte mængde først kan ske omkring juni 2009, vil det pr. 1. januar 2009, være de eksisterende kollektive ordninger på WEEE-området, der indsamler de bærbare batterier fra de kommunale opsamlingssteder. Her kan ses et skema over, hvordan de kollektive ordninger har fordelt de kommunale opsamlingssteder imellem sig pr. 1. januar 2009.\nDet er producenter og importører, der skal levere materiel til kommunerne. Materiellet skal overholde lovgivningsmæssige krav hertil.\nBatterierne skal afhentes af producenterne indenfor 3 hverdag (mandag - fredag) mellem kl. 8-16, når der er indsamlet 1000 kg. Dog skal der mini-mum ske afhentning hvert halve år.\nEmballage, som batterierne afleveres i fx fra husstandene, skal ikke fjernes af kommunerne. De 1000 kg er altså inkl. eventuelle plastposer mv., som batterierne er afleveret i.\nKommunerne og de relevante producenter og importører eller kollektive ordninger kan aftale andre afhentningsvilkår end ovenstående.\nProducenter og importører af bærbare batterier og akkumulatorer skal af-holde offentlige oplysningskampganer. De nærmere regler herom fremgår af bekendtgørelsens § 34.\nIndustribatterier og -akkumulatorer er batterier og akkumulatorer der ude-lukkende er udviklet til industrielle eller erhvervsmæssige formål eller an-vendes i enhver form for elektrisk køretøj.\nSåledes kan et batteri i en boremaskine, som anvendes af en erhvervsdri-vende, ikke anses for at være et industribatteri- eller akkumulator, idet bat-teriet ikke udelukkende er udviklet til industrielt formål.\nDet er altså formålet med fremstillingen af batteriet eller akkumulatoren, der skal ses på, og ikke hvem der anvender batteriet (erhverv eller privat).\n1. Producenten eller importøren markedsfører et nyt industribatteri\n2. Producenten eller importøren oprindeligt har markedsført industribat-teriet eller -akkumulatoren. Industribatterier og -akkumulatorer skal være mærket med producentens navn.\nYderligere kan slutbrugeren af udtjente industribatterier eller -akkumulatorer aflevere disse til distributører af industribatterier, der frivilligt ønsker at tilba-getage batterierne, eller slutbrugeren kan få dem anvist til håndtering af kommunen.\nAlle producenter og importører af bilbatterier og -akkumulatorer skal oprette modtagepladser for tilbagetagning af udtjente bilbatterier og -akkumulatorer. Kravene til modtagepladsernes placering afhænger af, om producenten eller importøren tilbagetager individuelt eller kollektivt.\nHvis producenten er medlem af en kollektiv ordning, skal der etableres modtagepladser\n·max. 25 km fra byer, med mere end 20.000 indbyggere og\n·alle slutbrugere skal kunne aflevere udtjente bilbatterier inden for en afstand af 50 km.\nHvis producenten ikke er medlem af en kollektiv ordning skal slutbrugeren kunne aflevere batteriet:\n·til enhver distributør, der sælger 'producentens bilbatterier', eller\n·til en modtageplads højst 50 km fra slagsstedet\nYderligere kan kommuner og distributører, værksteder, genanvendelses-virksomheder mv. tilbagetage bilbatterierne frivilligt. Herefter skal batterierne afleveres til producentordninger eller til virksomheder, der har en miljøgodkendelse til at opbevare og eventuelt håndtere bilbatterier.\nReturbat, som indtil 1. januar 2009 bl.a. har varetaget opgaven som register for indsamlere af blybatterier og -akkumulatorer, forventes at fortsætte som en kollektiv ordning for producenter og importører af bilbatterier og akkumulatorer. De producenter og importører, der ikke deltager i kollektive ordninger, skal etablere egne modtagepladser.\nPå nuværende tidspunkt kan behandlingen af bilbatterier og -akkumulatorer betale sig, på grund af høje blypriser, og det er derfor ikke anset for nødvendigt, at fastsætte regler om en tildelingsordning for udtjente bilbatterier og -akkumulatorer. Priserne er dog faldet inden for det seneste stykke tid, og Miljøstyrelsen vil derfor overveje, hvorvidt regler, der sikrer, at alle producenter og importører af bilbatterier og -akkumulatorer får den andel af de udtjente bilbatterier og -akkumulatorer, der svarer til deres markedsandel af markedsførte bilbatterier og -akkumulatorer.


Hvenprammen d. 10/11 2019 - Havbasserne FSUHavbasserne FSU\nVi endte med Steffen, Henning, Hørning, René, Søren Skovlund, Allan og Eskil. Måske vi skulle gå hyppigere efter eftermiddagsdyk her i vintertiden?\nDa sidste mand i Farum dukkede op 12:20 kørte vi afsted. Den moderate vind der var, var i det nordøstlige, så vi ville helst blive i Øresund. De lovede rigelig strøm ved Helsingør, så det blev en pram fra Rungsted. Hvenprammen blev sat som mål.\nBåden var hurtigt klar og pakket med glade dykkere, og Steffen førte båden:\nPå vej fra broen slukkede GPS’en, men tændte igen lige bag efter. Hvis man rørte stikket længst mod bagbord kunne man trigge det. En WD40 blev hentet i bilen, og WD40 og motion af stikket hjalp lidt.\nVi nåede frem med kun få udfald undervejs. Bl.a. et under vragsøgningen. Så der blev talt om at det måske var på tide med en ny navigator\nDa dræget var kastet, måtte Steffen spørge om vi skulle tage ind igen. Ingen råbte i munden på hinanden for at binde på. Truslen virkede til sidst, og Allan gav sig.\nI gamle dage kunne vi klare os med landkending og søkort…\nAllan fik bundet på et øje i den lave ende, og sendte flåddet op, og jeg kunne hoppe i det klare vand. Nær vraget blev det dog pludseligt helt uklart med ½ m sigt. Allan havde allerede håndfanget torsk (tag dem i halen!). Der var mange torsk i et sammenfaldet hul i dækket.\nVraget vrimlede også med savgylter, dækket var dækket af hydroider (med mange bitte små nøgensnegle), 1cm store søstjerner, og hele det sædvanlige væld af søanemoner, sønilliker, slangestjerner, eremitkrebs.\nPrammen er også sjov med de store åbninger man kan svømme igennem.\nEfter 46min med et par ture rundt gik jeg op, og mødte Steffen på vej ned.\nSolen var begyndt at skinne, og i det utroligt klare vand de øverste 10-15m strålede solen flot i luftboblerne omkring mig. Båden var helt glasklart tydelig fra 12m.\nAllan kunne vise sine to store flotte torsk og en stor tunge frem, lidt efter kom René med endnu en torsk.\nVi havde 12 grader varmt vand på vraget, men 10 grader på tovet. Den lidt lavere temperatur på tovet kunne tydeligt mærkes. Men det køler også godt at sidde på båden og vente på Rebreather-Steffen. Det er ved at være årstiden, hvor det er rart at have noget varmt med i termokanden. Der var ikke mange, der skulle have kolde øl.\nSteffen fik os hurtigt tilbage i havn.\nStor begejstring for det elektriske spil, som nu gør det til en leg at trække båden op.\nHyggelig biltur hjem til Farum.\nEt dejligt, første havbasse båddyk efter over et halvt års pause pga knæskade.


Mellem linjerne af Bodil Jeppesen og Grethe Maribo - Klingbjerg Forlag\nForside / Ukategoriseret / Mellem linjerne af Bodil Jeppesen og Grethe Maribo\nMellem linjerne af Bodil Jeppesen og Grethe Maribo\nMellem linjerne af Bodil Jeppesen og Grethe Maribo antal\nMellem linjerne er beregnet til voksne, skolevante udlændinge med danskfærdigheder svarende til ca. 250 timers undervisning.\nBogen er inddelt i seks kapitler med overskrifterne: Klassen – Sprog – Biler, cykler og… – Morgen – Rygning – Uheld og ulykker.\nHvert kapitel af Mellem linjerne indeholder mange forskellige arbejdsformer med vægt på kursisternes forståelse og selvstændige sprogproduktion. Arbejdsformerne strækker sig fra bundne øvelser til systematisk indlæring af ordforråd og fri mundtlig og skriftlig procuktion.\nI episoderne er der både fokus på det, der står, og det der ikke står i teksten, det man som dansker læser med uden at tænke over det – det der har givet bogen dens titel.\nLytte-forståelse og udtale trænes såvel i klassen som derhjemme. En stor del af hjemmearbejdet er baseret på hjemme-cd’en. Her får kursisterne mulighed for at høre en tekst så mange gange de har brug for og tid og lyst til.


Spioner bør kunne sladre | Information\nSpioner bør kunne sladre\nRegeringen kommer nu under pres i sagen om den åbenmundede agent i FE. Flere partier vil beskytte ansatte, der står frem med oplysninger\nRegeringen møder skarp kritik for at forfølge den medarbejder ved Forsvarets Efterretningstjeneste (FE), der i slutningen af februar lækkede fortrolige oplysninger om Irak til offentligheden.\nSpionen, der nu er fyret og efterforskes af politiet, afslørede, at statsminister Anders Fogh Rasmussens (V) forklaringer om Iraks masseødelæggelsesvåben er tvivlsomme.\nFlere partier kritiserer regeringens fremgangsmåde og kræver en klar beskyttelse af offentligt ansatte, der i samfundets interesse står frem og undsiger falske forklaringer.\nForsvarsordfører Villy Søvndal (SF) siger:\n»Vi må have en klar beskyttelse fremover. Ellers har vi intet lært af Tamil-sagen,« siger han med henvisning til, at embedsmænd under daværende justitsminister Ninn Hansen (K) undlod at sige fra offentligt over for en kritisabel forvaltningspraksis.\nOgså den radikale retsordfører Elisabeth Arnold kritiserer fyringen og bestræbelserne på at retsforfølge FE-medarbejderen:\n»Vi burde helt klart have en ordning, hvor ansatte kan råbe vagt i gevær uden at blive fyret eller sat i fængsel. Jeg mener, at denne mand burde have en medalje i stedet for at blive bortvist,« siger hun.\nBåde de radikale og SF understreger, at der selvfølgelig stadig gælder en skærpet pligt til fortrolighed i netop efterretningstjenesterne.\nElisabeth Arnold siger: »Det er rent ud sagt spionarbejde. Og under Den kolde Krig var det nærmest den visse død at lække oplysninger. Men i denne sag taler vi om efterretninger, der tegner et mere nuanceret billede af grundlaget for at gå i krig. Og det vedrører i allerhøjeste grad offentligheden.«\nDet er SFs forsvarsordfører Villy Søvndal enig i:\n»I det omfang, at oplysningerne ikke krænker andre hensyn, f.eks. til fremmede magter, men hvor lukkethed kun skal beskytte regeringen, der må vi have mere åbenhed. Det må også være i efterretningstjenesternes interesse,« siger han.\nI andre lande har offentligt ansatte en helt bedre beskyttelse end i Danmark, der også har en ganske særlig tradition for hemmelighedskræmmeri, når det kommer til efterretningstjenesternes arbejde.\nI sidste uge pointerede forsvarsminister Svend Aage Jensby, at FEs aktiviteter generelt bør hemmeligholdes af hensyn til samarbejdet med andre efterretningstjenester  herunder også FEs vurderinger af den irakiske trussel, som både Folketinget, Udenrigspolitisk Nævn samt Information er blevet nægtet indsigt i.\n»Samarbejdet med andre efterretningstjenester forudsætter opretholdelse af absolut fortrolighed. Hvis en samarbejdspartner får indtryk af, at man fra dansk side ikke kan opretholde fuld fortrolighed, er der alvorlig fare for, at de bilaterale samarbejdsrelationer skades«, siger Jensby.\nI Sverige vægter man offentlighedens interesser helt anderledes i forhold til staten. Derfor er bl.a.. offentligt ansattes ytringsfrihed garanteret i Grundloven og efterforskning af evt. lækager er forbudt.\nI en sag som den danske ville såvel efterforskning som fyring og senere retsforfølgelse være helt utænkelig. Både når det gælder den FE-agent, som har udleveret oplysningerne og den avis, der har viderebragt dem.\nDet siger den svenske presseombudsmand Olle Stenholm, der er rystet over, hvor lidt vægt de danske myndigheder lægger på hensynet til offentligheden i en sag så omdebatteret som Irak-krigen.\n»Det er helt udelukket, at en svensk tjenestemand ville blive fyret, fordi han havde lækket fortrolige oplysninger til pressen  også selv om han var ansat i efterretningstjenesten«, siger Olle Stenholm. »Jeg kan heller ikke forstille mig, at de svenske myndigheder ville forsøge at retsforfølge avisen eller journalisterne for at havde videregivet oplysninger, der så åbenlyst har offentlighedens interesse.«\nAnders Fogh RasmussenElisabeth ArnoldSvend Aage JensbyVilly Søvndal


Om børn, Kawasaki, shock og COVID-19\nOprindeligt forfattet af Rasmus á Rogvi\ndelt med tilladelse\nDer har været skrevet meget omkring mulig sammenhæng mellem COVID-19 og Kawasaki/multiorgansvigt hos børn, men det har været svært at finde super meget info.\nBaggrunden for historierne i medierne, var en advarsel fra de engelske børneintensivister, da man så et signal med flere børn en forventet indlagt med et billede af svær multiorganpåvirkning.\nEn oversigt over 8 af børnene er publiceret i Lancet - alle præsenterer sig med et billede af svær inflammation, shock, multiorganpåvirkning og fund der overlapper med toksisk shock syndrom og (komplet eller inkomplet) Kawasaki syndrom:\n6/8 cases var af afro-carribeansk afstamning, så måske genetik spiller en rolle. Derudover værd at bemærke at de fleste var SARS-CoV-2 negative ved præsentation - 2 positive efter udskrivelse. Der er ikke opgivet om der er serologi på de øvrige der understøtter det er sekundært til COVID-19.\nFra NYC er der kommet advarsel fra sundhedsmyndighederne efter 64 formodede cases:\nHer beskrives at de fleste er eller har været positive for SARS-CoV-2.\nEn nyhedsartikel beskriver at flere cases kommer 4-6 uger efter infektionen:\nDet engelske pædiatriske selskab RCPCH har publiceret en oversigt og case definition\n- Vedvarende feber, inflammation, (multi)organsvigt, evt. symptomer som Kawasaki\n- SARS-CoV-2 PCR positiv eller negativ\n- Ingen andre infektiøse årsager til symptomerne\nI sidste uge blev der samlet oplysninger ind bland de danske børneafdelinger, og der har ikke været set cases i Danmark - men der er heller ikke så mange børn der har haft/er testes positive for COVID-19, og hvis inflammationen først kommer 4-6 uger efter infektion, vil evt. cases først formodes at komme lidt tid efter smittetrykket stiger igen.


Bedste Revlon skjulere - vores top 10 | DK.Hair-Action.COM\nRevlon har en rig og farverig historie går helt tilbage til 1932. De startede med blot ét produkt, neglelakker og har nu hurtigt udvidet til også at omfatte hårfarver, eyeliner, læbestifter og en komplet vifte af skønheds- og hudpleje løsninger. Det var den første internationale kosmetiske mærke til at blive lanceret i Indien. Nogle af de mange serier fra Revlon omfatter Photoready, ColourStay og Touch & Glow. Der er nogle af de bedste Revlon concealers du bør vide.\nMest populære Revlon Concealers\nLad os få indblik i de bedste Revlon concealers, så du kan vælge den rigtige for din hud tone.\n1. Revlon ColorStay Concealer:\nDenne Revlon concealer af ColorStay kommer i fem forskellige nuancer, fair, lys, medium, medium lys og mellemstore dyb. Det har en eksklusiv soft touch applikator, som arbejder blidt at skjule mørke rande og andre skønhedsfejl samtidig give et naturligt look. Denne letvægts produkt ikke føle sig utilpas på huden. Desuden indeholder salicylsyre, der selv er med til at helbrede pletter og acne.\n2. Revlon ColorStay Concealer Shade Deep:\nDyb skygge ville gå perfekt på mørk hudfarve. Konsistensen af denne concealer er væske til cremet, grænsende til cremet. Det giver en tung dækning, men du kan gøre det synes ren og skær ved at blande det grundigt. Den concealer effektivt skjuler og gemmer sig ufuldkommenheder som acne, pletter, mørke rande og fine linjer uden at gøre det ser cakey eller kunstig. Dette er den bedste Revlon concealer ifølge mange!\nDenne concealer kommer i 6 nuancer og er velegnet til alle hudtyper. Der er en skygge for hver hudfarve. Denne concealer indeholder foto kromatiske pigmenter, som er med til at reflektere og diffust lys til at slette fejl og mangler. Du kan endda bruge denne concealer over hele ansigtet for at få en fejlfri dækning. Det er oliefri og parabener og indstillet til et pulver finish.\nSkærmen medie er perfekt til mellemstore og oliven hud tonet skønheder. Concealer kommer i en pind form, der letter påføringsmetoden. Det giver en ren og skær til medium dækning, som kan opbygges i henhold til dine behov. Den concealer sætter til et pulver finish og forbliver i mere end 5 timer. Produktet udjævner pletter og andre hud ufuldkommenhed af huden acne og rødmen perfekt.\nShade medium dyb er perfekt til oliven tonet skønheder. Den concealer kan endda bruges alene på ansigtet i en mat og glat look. Denne letvægts concealer har en cremet konsistens, der blander problemfrit. Det skjuler effektivt hver ufuldkommenhed af huden til at afsløre en skamplet fri og sund hud.\n6. Revlon ColorStay Under Eye Concealer:\nDenne concealer er specielt formuleret til under øjet mørke rande. Den kommer i 5 forskellige nuancer.\n7. Revlon ColorStay under øjet concealer Shade Light:\nDenne skygge er beregnet til blege hud tonet skønheder. Dette under øjet concealer dækker pletter effektivt og giver et mere naturligt udseende end andre concealers. Det har en væske til cremet konsistens, der blander godt. Denne concealer giver en fuld dækning, tager bopæl i de fine linier på dit ansigt.\n8. Revlon Age Defying Concealer Med DNA Fordel:\nDenne unikke concealer er ikke bare en almindelig concealer, men også hævder at kontrollere ældningstegn som fine linjer og rynker. Den concealer ikke krølle og hydrater og lysner huden i et revitaliseret udseende. Du kan bruge den med din dag eller nat creme til beskyttelse mod ældningstegn. Den concealer kommer i 4 nuancer betød for lys, medium lys, medium dyb og dyb.\n9. Revlon Age Defying Concealer Med DNA Advantage Shade Light Medium:\nMedium lys vil arbejde meget godt for lys hud tone. Den concealer har en løbende konsistens og giver medium til tung dækning. Det giver en bedre dækning, hvis de anvendes over fundamentet. Den concealer er meget fugtgivende og ikke ikke krølle eller falmer med tiden. Den concealer gælder jævnt og giver en mat finish på huden.\n10. Revlon Photoready Farve Korrigering Primer:\nDette er dybest set en primer, men kan også bruges som concealer. Denne korrektion primer udglatter og udjævner hudfarven med dens farve korrigere pigmenter og neutraliserer rødme og pletter i huden. Du kan anvende denne primer under din foundation eller alene for at reducere forekomsten af store porer og fine linjer og blødgør huden. Det er helt oliefri og kontroller skinne og sebum i flere timer.\nHåber du vil prøve disse fantastiske Revlon concealer produkter. Skyd os en kommentar!


Intern rapport: Dårlig ledelse har ført til DSB-tog fulde af fejl | Ingeniøren\nIntern rapport: Dårlig ledelse har ført til DSB-tog fulde af fejl\nAntallet af tekniske fejl på DSB’s tog er steget markant, og driftsstabiliteten er styrtdykket – endda uden at IC4 medregnes. Intern rapport udpeger mangelfuld ledelse i DSB som årsagen. Chokerende læsning, siger forskere.\n20. jan 2017 kl. 05:00 29\nDSB’s tog er i en betydeligt værre tilstand, end hvad der hidtil har været offentligt kendt. Antallet af ubehandlede fejl på togene er på bare et år steget med 66 procent, og driftsstabiliteten er styrtdykket. Det viser en rapport, som konsulentfirmaet Valcon har udarbejdet for DSB, og som Ingeniøren har fået aktindsigt i.\n»I lyset af de seneste års fokus på DSB burde den slags ikke kunne forekomme,« siger han.\nRapporten afslører, at mængden af fejlmeldinger på togene er steget med 33 procent fra 2015 til 2016. I samme periode er det ikke lykkedes at udbedre fejlene tilstrækkeligt effektivt. Derfor er mængden af ubehandlede fejl steget med hele 66 procent, og det har konsekvenser for passagererne: Antallet af forsinkelser forårsaget af tekniske fejl er steget med 61 procent siden 2014.\nMangelfuld tværgående ledelse\nDSB’s vedligeholdelsesplaner beskrives som ‘utilstrækkelige’, da de eksempelvis ikke tager højde for, når DSB skruer op for kørslen med en bestemt togtype. Overholdelsen af planerne for at levere tog til værkstederne beskrives som lav, og fejlmeldingerne er så upålidelige, at 20 procent af fejlene ikke efterfølgende kan identificeres på værkstedet.\nLæs også: Forsinket signaludstyr redder DSB fra pladsmangel og aflysninger\nOgså Per Nikolaj Bukh, professor i økonomistyring ved Aalborg Universitet, har gennemgået rapporten for Ingeniøren:\nHvorfor har I ikke været i stand til at opretholde togenes driftsstabilitet?\n»Vi står hver dag i et dilemma mellem at sikre optimal passagerdrift og optimalt vedligehold. På den korte bane er fokus på at levere det bedst mulige produkt til vores kunder i form af tilstrækkeligt med pladser i togene. Den nuværende situation er nok affødt af, at vægten har været for meget på driften,« siger Anders Egehus.\nDSB vil i år bruge 100 millioner kroner på at reducere antallet af fejl i togene.\nLæs hele interviewet med DSB's driftsdirektør her:\nIngeniøren har bedt transportminister Ole Birk Olesen (LA) om at kommentere sagen. Læs ministerens svar her:\nLæs også: Transportminister om DSB: Jeg er naturligvis ikke tilfreds\n#1 paul sehstedt 20. januar 2017 - 05:39\nCitat: Ifølge rapporten ligger årsagen til problemerne i mangelfuld ledelse, hvilket er ‘chokerende og ganske overraskende,’ siger transportforsker og lektor ved Aalborg Universitet Niels Melchior, som Ingeniøren har bedt om at gennemgå rapporten.\nHvordan den rapport kan være chokerende og ganske overraskende for Niels Melchior, forstår jeg ikke. Der har alene her på ing.dk været så megen kritik af DSBs ledelse, at det næppe er noget overraskende i den.\n#2 Niels Abildgaard 20. januar 2017 - 08:06\nDe kvikkeste søger bort først ligesom gnavere fra dødssejlere. Landet har andet at bruge penge til end familien Aukens modeljernbane.\n#3 Bjarne W. B. Petersen 20. januar 2017 - 08:11\nDrift vs vedligehold\nOg hvis DSB så havde prioriteret vedligehold højere havde vi så i stedet kunne læse en "chokerende" rapport om hvor horribel driften er.\nEr sagen ikke at der har været et politisk og folkeligt pres for at bedre driften nu og her, at vedligehold er blevet nedprioriteret?\nOg den dårlige drift, peger den ikke tilbage til nedslidt materiel? Som igen peger tilbage til både den nuværende regering (som lagde ud med at hive 800 mio ud af DSB) og tidligere regering, som hellere ikke var blege for at tage af DSB's "overskud".\nFor ikke at tale om IC4, som enhver regering har tørret af på DSB og med utallige konsulent rapporter har skubbet løsninger videre til næste valgperiode.\nDen dårlige ledelse består vel primært at det kun er muligt at rekruttere ledere der er villige til at tage faldet for beslutninger længere oppe.\n#4 Peter Christensen 20. januar 2017 - 08:38\nRe: Drift vs vedligehold\nDer er flere udfordringer og ingen "nemme" løsninger. Dels har DSB svært ved at få fat i de rette talenter - hvem gider rende rundt på en dødssejler - dels en aldrene flåde af materiel. Når dette så kombinres med stramme (urealistiske) budgetter og tilhørende hovsa-løsninger - ja, så skal det altså slå igennem et sted. Og sært nok, så er maskiner ofte ret ligeglade med XL-arkets fantastiske virkelighed.\nOm jeg er overrasket oven en sådan rapport og dens indhold? Nej. Nok nærmere skuffet over at tingene forgår som engang i 1990'erne og at der ikke er udviklet på metoderne til fejlrapportering.\n#5 Thomas Frederiksen 20. januar 2017 - 08:55\nStore problemer skyldes ALTID dårlig ledelse. Hvad er nyheden?\n#6 Uffe Palludan 20. januar 2017 - 09:10\nDirektør for DSB Drift\nDirektør for DSB Drift udtaler "Vi står hver dag i et dilemma mellem at sikre optimal passagerdrift og optimalt vedligehold". Han kunne også have sagt, at DSB mangler tog. Sagen er jo at DSBs materiel begynder at minde om bilparken på Cuba. De første IC4-tog skulle have været i drift i 2003. IC4-ordren bestod af 83 IC4-tog og 26 IC2-tog. IC-4 togene skulle have erstattet IC3-togene som skulle have været ombygget til den sjællandske regionaltrafik, men det blev de ikke da de ikke kunne tages ud af drift. Resultatet er at både intercitytrafikken samt den sjællandske regionaltrafik er brudt sammen, men man kan ikke indrømme at IC4 aldrig kommer i rigtig drift.\nHvorfor kan man ikke indrømme det? Alle ved det jo. Fordi DSB drives med ét formål, nemlig at få nedbragt virksomhedens gæld hos Nordea, fordi Nordea fik problemer i finanskrisen. Indrømmer man at IC4 aldrig kommer ud at køre betyder det to ting. Nemlig at IC4 skal straksafskrives og der skal købes nye - lånefinansierede - tog. Dermed vil DSBs gæld stige med et to-ciffret milliardbeløb.\nPointen er at politikerne står som strudse med hovederne i sandet og passagererne lades i stikken. Dem er der ingen - ingen - der interesserer sig for og da slet ikke politikerne\n#7 Mogens Rasmussen 20. januar 2017 - 09:33\nHvorfor skulle det gå bedre for DSB end for det øvrige samfund. Dårlig politisk ledelse, manglende mod til at tage fat om nældens rod og få en ende på alle disse følgetoner, der er ved at overtage pladserne fra andre vittige indslag i samfundsdebatten. Bilerne er bedre kørende på Cuba end materiellet fra DSB, for bilerne bliver hele tiden vedligeholdt, hvilket tilsyneladende er en mangelvare hos etaten. Men husk at tage madpakke med, hvis du skal med DSB!\n#8 Lars Jørgensen 20. januar 2017 - 09:50\nPrivatisér nu det gamle statslige monopol\nTogdriften i Midt- og Vestjylland har fungeret fint efter at Arriva overtog den i 2003. Man hører aldrig om problemer på de strækninger.\n#9 Jacob Krake 20. januar 2017 - 09:58\nDSB, T&S , Universiteter\nDe lider alle under politikernes nævenyttige og ukvalificerede indgriben og manglende tidsperspektiv, for her er der højst en periodes fremsyn, dog oftest kun 1 meningsmåling! Sorteper kan da evt. også med fordel sendes videre til den næste regering. Ledelserne de respektive områder bliver gjort til dikkende lammehaler og ansvarsløse...\n#10 Peer Pedersen 20. januar 2017 - 10:35\nVedligehold og genbrug\nForsinkelser og uregelmæssigheder ved DSB skyldes materiel og personale problemer, forsinkelser der skyldes spor, signal og kørelednings problemer er DSB ikke skyld i, det er alene Bane Danmark og underleverandøres skyld, og måske politikernes. Arriva er en del af Deutsche Bahn, der helt sikkert har meget store problemer hjemme i Tyskland, er de mindre i Danmark skyldes det nok at pengene er taget fra driften hjemme, hvilket kan være årsagen til at DB,s popularitet i Tyskland om muligt er ringere end DSB,s i Danmark.\n#11 Kim Liebum 20. januar 2017 - 10:41\nRe: Privatisér nu det gamle statslige monopol\nDet passer simpelthen ikke! Jeg har i over 6 år pendlet 4-5 dage om ugen mellem Ry og Århus og der er efterhånden ofte problemer med driften. Mere end 26 gange på den strækning alene har der været enten aflysninger eller forsinkelser (ca 50/50) og det kan dokumenteres med sms'er fra Arriva. Der har faktisk været flere men en del af sms'erne har jeg slettet før jeg begyndt at samle dem sammen som dokumentation. Så det reelle tal er over 30.\nPå den strækning jeg bruger er Arriva blevet markant ringere de sidste 2 år. Både på rettidighed, aflysninger og transporttid. På de mindre stationer/trinbrædder er der nu kun timedrift mod halvtimedrift på de andre stationer. Man har indført noget der hedder Rex tog som ikke stopper ved de mindre stationer/trinbrædder. Det har medført at man nu kan køre til Herning på samme tid som man kunne før Rextogene! Det lyder underligt men er ikke desto mindre sandt!\nDer er IKKE blevet bedre service i forhold til da DSB drev strækningen. Så det med at privatisere er ikke nødvendigvis vejen frem! rygter vil vide at man aflyser gerne et tog for meget i forhold til at køre forsinket da pågældende tog så ikke indgår i rettidighedstabellen. Om det er korrekt kan jeg ikke sige men der har i perioder været påfaldende mange aflysninger.\nOg iøvrigt er det vel så som så med privatiseringen når man ved at det er de tyske statsbaner der ejer Arriva.\n#12 Bertel Johansen 20. januar 2017 - 11:58\nTæl op på DSB´s umuligheder og drag en konklusion\nHvem har tal på hvor mange rapporter om DSB der efterhånden er udkommet med konklusionen "Dårlig Ledelse" ?? Det er åbenbart en varig tilstand i togdriften, eller også må konklusionen være, at regelmæssig transport med jernhjul på jernskinner er bar er umulig og forældet.\nToge er alt for tunge i egenvægt pr. passager Jernhjul på jernskinner gør, at toge bremser meget dårligt Togenes vægt gør at de accelererer dårligt Togene kan ikke styre og overhale, så et uheld stopper alt Togenes energiforbrug i kwh/pr personkilometer er alt for højt miljømæssigt (og aldrig dokumenteret ordentligt) Togdrift kræver et dyrt og mandskabskrævende signalsystem Togdrift er skyld i lige så mange(måske flere) døde end asfalt og biler (men tallene skjules) Tog er uflexible, stoppestederne kan ikke flyttes efter brugernes behov - osv, osv, fortsæt selv.\nMen så længe alle MF-ere får DSB-frikort til Første Klasse med gratis kaffe, har DSB jo sikret sig uendelige statstilskud til dækning af alle tåbelighederne.\n#13 Peer Pedersen 20. januar 2017 - 12:24\nDer fyres mange påstande af om hvor umulige tog er, samtidig er det en kendsgerning at jernbanen er det mest sikre transportmiddel på landjorden. Det er hurtigt og bekvemt og så holder påstande om at der dræbes flere ved jernbanen, end på vejene, bestemt ikke. At nogen finder på at sprede følelses ladede usandheder gavner ikke debatten.\n#14 arne lund 20. januar 2017 - 14:16\nAben ender i Folketinget\nDSB's øverste bestyrelse - Folketinget - har kun ringe begreb om togdrift, og vil ikke overlade virksomheden til fagfolk, nemlig folk, der kender jernbanetrafik fra "barnsben" af, ingeniører mv. I stedet indsættes erhvervsfolk, der måske er gode til at sælge rullepølser, eller sende fly af sted, men togdrift, har de ikke forstand på. Engang vrimlede det med tidl. TDC-folk i DSB. Med Søren Eriksens exit forsvandt disse heldigvis, men nu er det så ex-SAS-ansatte, der har overtaget roret. Er der nogen, der synes, det er blevet bedre? Markér! Banedanmark er ikke stort bedre. Også her har man været plaget af partikammerater i ledelsen, og SAS-folk på de ledende poster.\n#15 Henrik Bastholm Hansen 20. januar 2017 - 15:27\nTil sammenligning, Siemens måde at vedligeholde tog\nBare for at sammenligne, her kan man læse hvordan Siemens udøver vedligehold på deres egne tog. Når man læser det, bliver det meget klart hvor gammeldags DSB er. Et par hurtige citater:\n“only one noteworthy delay, related to technical problems, has occurred over the course of around 2,300 trips”\n“Before a rail vehicle rolls into our Service Center, we already know what needs to be done”\n#16 Lars Røssell 20. januar 2017 - 17:18\n"og ansætter i øjeblikket flere mekanikere for at nedbringe antallet af fejl"\nDet var sørme hurtigt, hvor mange DJØF´- ere har været ind over i hvor mange år for at finde en så genial løsning?\nHar børn brug for pædagoger?\nHar tog brug for mekanikere?\n#17 Nis Schmidt 20. januar 2017 - 19:09\nRe: Til sammenligning, Siemens måde at vedligeholde tog\nSammenligningen er ikke helt fair. Siemens bygger og vedligeholder mange flere tog - ind imellem har der også været store omkostninger og problemer. Det er der med komplicerede transportsystemer.\nHar DSB på samme måde, som andre offentlige virksomheder, været tvunget til at spare 2% om året?\nMan skal ikke kende meget til jernbanedrift, for at forstå hvorfor strammere køreplaner fører til flere forsinkelser.\n#18 Svend Ferdinandsen 20. januar 2017 - 19:12\nHvad laver ledelsen?\nDet er som om de ikke selv kan undersøge hvad der er galt, men hele tiden skal have konsulenter til at finde ud af det. Måske jeg er naiv, men jeg troede faktisk at det var ledelsens opgave at drive DSB, ændre det der ikke virker, og finde løsninger på det. Åbenbart kan de heller ikke se hvad der ikke virker uden at have konsulenter til at vise det. Gad vide hvad konsulenterne ikke ser?\n#19 Bertel Johansen 20. januar 2017 - 20:40\nPeer Pedersen: Angående sandheden og døde på jernbane og veje...\nDet er ikke en kendsgerning, at jernbanen er det mest sikre transportmiddel på landjorden, og jeg sprede ikke følelsesladede usandheder i debatten. Jeg har desværre kun et 20 år gammelt talmateriale, men da især vejsikkerheden er markant forbedret i mellemtiden er jeg ret sikker på at tallene stadig principielt holder, så:\n92 % af al trafik sker på vejene og 8 % på skinnerne. Og antallet af døde fordelte sig med samme procentsatser. Kildemateriale: Ud & Se juni/1996, DSB-bladet marts/1995 herunder Trafikministeriets rejsevaneundersøgelser, DSB-bladet april/1995, Ud & Se april/1995 og november/1996 og lidt personligt hovedregning på oplysningerne i disse udmærkede tidsskrifter for den offentlige kollektive trafik.\nDa vi stadig kun får offentliggjort tal for trafikuheld og dræbte på vejene, og samme tal for skinnetrafikken holdes internt (bortset fra den åbenhed der slap ind midt i 90-erne), kan tallene desværre ikke opdateres, men vi véd at vejtrafikken er blevet markant mere sikker siden, og vi har desværre ikke belæg for at tro at skinnetrafikken er blevet mere sikker.\nSå: Skinnetrafik er lige så farlig som vejtrafik, og sikkerhedsargumentet til fordel for toge er og bliver en falsk melodi.\n#20 Niels Abildgaard 20. januar 2017 - 21:35\nDer fyres mange påstande af om hvor umulige tog er, samtidig er det en kendsgerning at jernbanen er det mest sikre transportmiddel på landjorden.\nDet er også en kendsgerning at kollektiv dansk flytrafiks sikkerhed ikke kan bedres. O døde i mange år. Billigere tilligemed\n#21 Lars Vestergaard 21. januar 2017 - 03:42\n#22 Bertel Johansen 21. januar 2017 - 13:50\nNår de døde ved forskellige trafikformer tælles, kan der tælles på mange måder. På skinnerne tælles kun de døde blandt passagererne, og så er Jernbanen jo en endog særdeles sikker transportform. Men alle døde er lige vigtige, så jernbanefolket skal huske at tælle alle dem der køres over med i regnestykket, i jernbaneoverskæringer, på stationer, på værksteder og ude på linien.\nEllers skal døde fodgængere, cyklister, knallertrister og motorcyklister fraregnes vejtrafikkens tal før bilismens farerisiko omtales. Og så bliver biltrafik pr. passagerkilometer jo langt mere betryggende end TV-avisens omtale indikerer.\nJernbanerne har en mærkelig særstatus i samfundet. De er fritaget for konkrete energimålinger på energiforbrug pr. passagerkilometer og de er fritaget for statistik på døde forårsaget af skinnetrafik. Så længe det er således, må togentusiasterne leve med at vi andre bruger de få tal der nu engang er sluppet ud.\n#23 Glenn Møller-Holst 21. januar 2017 - 14:01\nRe: Vedligehold og genbrug\nForsinkelser og uregelmæssigheder ved DSB skyldes materiel og personale problemer, forsinkelser der skyldes spor, signal og kørelednings problemer er DSB ikke skyld i, det er alene Bane Danmark og underleverandøres skyld, og måske politikernes.\nMåske er der følgende medvirkende grunde til at det står skralt til nu (udover IC4/IC2-problemerne) for DSB/BaneDanmark:\n23. september, 2011, VK malkede DSB for 5,7 milliarder: Citat: "... DSB fremstilles som en underskudsforretning – men sandheden er, at den borgerlige regering har hevet milliarder ud af selskabet. Det er klart, at hvis politikerne havde ladet overskuddet blive i DSB, så var der ikke opstået det store underskud, vi ser i dag. Bent Greve, professor i offentlig økonomi. I alt 5,7 milliarder kroner har den borgerlige VK-regering de sidste ni år hevet ud af DSB. Det viser beregninger fra AE-rådet, der har gennemgået DSB's årsregnskaber og regeringens finanslove for de sidste ni år. For hver 100 kroner, DSB har haft i overskud, har regeringen taget de 93 kroner. ... – Politikerne har et klart medansvar for, at DSB's økonomi ser ud som den gør. Det seneste år er statens betaling til DSB blevet skåret med 300 millioner kroner. Samtidig er regeringen fortsat med at tage næsten hele DSB's overskud. Og endelig kommer så et dundrende underskud på DSB's drift i udlandet, siger Alex Landex til Arbejderen. Trafikforskeren giver ikke meget for, at politikerne i dag forsøger at tørre ansvaret af på DSB. – Det er rigtigt, at det er DSB's bestyrelse, der har truffet beslutningerne om de konkrete udbud i udlandet. Men det er transportministeren, der har udpeget bestyrelsen. Da Søren Eriksen blev udnævnt som direktør for DSB, blev det fremhævet, at han skulle sikre, at DSB blev privatiseret og gjort konkurrencedygtigt, understreger Alex Landex ..."\n14. april 2011, First-skandalen koster DSB 725 millioner: Citat: "... Rodet i datterselskabets økonomi har allerede kostet DSB-direktør Søren Eriksen jobbet, men der er også blevet sat spørgsmålstegn ved bestyrelsens ansvar i sagen. ..."\n09. maj 2011, Bankmand i spidsen for DSB: Citat: "... Transportminister Hans Christian Schmidt (V) udpeger i dag tidligere Nordea-chef Peter Schütze til ny formand for kriseramte DSB, erfarer Business.dk. ..."\n6. nov. 2013, Stormen koster DSB mindst fem millioner kroner.\n21.08.2015, DSB taber millioner på sporarbejde.\n9. aug. 2016, Regeringen lægger op til millionbesparelser i Banedanmark: Citat: "... Ifølge regeringen kan Banedanmark spare 50 millioner kroner i 2017 stigende til 125 millioner fra 2020. København. Regeringen lægger i sit forslag for finansloven for 2017 op til en slankekur for Banedanmark. ... Mens der skal spares på drift af togbanen, så lægger regeringen op til blandt andet en udvidelse af motorvejen E45 mellem Aarhus S og Skanderborg under overskriften "En bedre infrastruktur". ..."\n#24 Glenn Møller-Holst 21. januar 2017 - 14:17\nOvenstående indlæg sætter ing.dk overskrifterne i et helt andet lys: * Transportminister om DSB: Jeg er naturligvis ikke tilfreds. * »Ubegribeligt«: Politikere revser DSB efter kritisk rapport. * Intern rapport: Dårlig ledelse har ført til DSB-tog fulde af fejl. * DSB: Vores prioritering har haft konsekvenser for passagererne. * Her er de vigtigste konklusioner fra rapporten om DSB-togenes faldende driftsstabilitet.\nMon man kan tale om en Perfekt storm mod vores tog?\n#25 Bertel Johansen 21. januar 2017 - 18:20\nHvad var udgangspunktet for at "hive millioner ud af DSB " ??\nNu skal vi vist spise brød til før vi ynker DSB og giver tidligere regeringer skylden for dårlige vedligeholdsprogrammer. DSB får hvert år på Finansloven tilført et meget stort milliontilskud som så forsvinder ind i butikken, og hvis ikke alle pengene er brugt når året er gået, bryster DSB sig af at have "overskud." Og hvis der ikke var penge nok, klager de deres nød og får fluks tilført flere penge.\nDet er svindel og humbug, og tidligere regeringer har forsøgt at diciplinere DSB til rettidigt mådehold og effektivitet ved at skære i dette årlige milliontilskud fra skatteborgerne. Og det er jo noget helt andet end at "hive penge ud af DSB."\n#26 Glenn Møller-Holst 21. januar 2017 - 18:42\nRe: Hvad var udgangspunkt. for at "hive millioner ud af DSB " ??\nDSB får hvert år på Finansloven tilført et meget stort milliontilskud som så forsvinder ind i butikken, og hvis ikke alle pengene er brugt når året er gået, bryster DSB sig af at have "overskud."\nJeg har forsøgt at finde et sådan finanstilskud, men har indtil videre ikke kunnet finde det. Mon det er "trafikkontrakter med staten" du mener?\n5. november 2014, Milliardgæld: Men DSB har pænt overskud: Citat: "... Mens DSB har formået at øge overskuddet, har det samtidig barberet mere end en milliard kroner af gælden. DSB er dog ikke gældfri endnu, da gælden ved udgangen af september var på 9,6 milliarder kroner. ..."\n25.02.2016, DSB kører med overskud - og sender millioner retur i statskassen: Citat: "... I 2015 havde statens togselskab indtægter fra billetsalg på 5,0 mia. kr., mens der kom 4,9 mia. kr. fra trafikkontrakter med staten. DSB har været gennem år med hårdt pres på økonomien og spareplaner. I 2015 er den rentebærende gæld ifølge regnskabet dog nedbragt med 2,2 mia. kr. til 7,2 mia. kr. ..."\n#27 Jens Haugaard 21. januar 2017 - 18:59\nRe: Dublik: Sandheder\nNår de døde ved forskellige trafikformer tælles, kan der tælles på mange måder. På skinnerne tælles kun de døde blandt passagererne, og så er Jernbanen jo en endog særdeles sikker transportform.\n@Bertel: Man skal passe på med at tage patent på sandheden: Vejdirektoratets, politiets og flere andres såkaldte 'opgørelser' over færdselsuheld og servitygrader mv er mildest talt kun vejledende.\nPersonskader ifm. trafikulykker; uanset hvad og hvem er involveret, er meget ringe registreret i disse systemer - og det er ofte dem, der koster.\nPS! DSB's økonomi er svær at decifrere, da de kører kontraktkørsel. De dele af jernbanenettet, som ikke privatøkonomisk er rentable, må der alt andet lige et tilskud til. Det er ikke anderledes end med bustrafik i rute - herunder også 'rød billet osv' (som i modsætning til banen får infrastrukturen stillet gratis til rådighed).\n#28 Bertel Johansen 21. januar 2017 - 19:28\nGlen Møller-Holst: Ja, Trafikkontrakter, og noget til Jens Hauga\nJa, DSB´s årsrapport er jo ikke så klar i mælet som vi kunne ønske, men Trafikkontrakter, der i 2015 er noteret til 4.883.000.000 kr. eller 44% af indtægterne, er hemmeligheden.\nNedenstående er kopieret fra DSB´s årsrapport 2015: Indtægter fra trafikkontrakter udgjorde 4.883 mio. kr. i 2015 (4.894 mio. kr.). DSB indgik med virkning fra 1. januar 2015 en ny trafikkontrakt om trafik udført som offentlig service i perioden 2015-2024.\nDertil kommer, at Finansloven derudover også betaler DSB´s regning for passager af Storebæltsbroen og Øresundsbroen og sender DSB tilskud til særlige politisk bestemte "takstnedsættelser" så DSB er ikke en normal forretning, selv om de forsøger at opstille en årsberetning der skal ligne.\nJa, kollektiv trafik er langt dyrere end individuel, men som jeg har skrevet i anden debat, er det nødvendigt, da 25% af borgerne ikke har adkomst til eget motorkøretøj. Men den trafik kan vi rigtigt mange steder få langt billigere og bedre og hyppigere for langt mindre i skattetilskud hvis politikeren tør opgive DSB og den håbløse skinnetrafik. Rutebusser, telebusser og taxa kan løse opgaven.\n#29 Jens Haugaard 21. januar 2017 - 22:36\nSå må du blot skaffe mig en passende mængde vejbredde - så skal jeg nok droppe toget hver morgen. Biler har jeg da nok af - men jeg gider ikke holde i kø!


Baby på 3 uger, mange tynde afføringer, ammes, urolig ved afføring\nJeg har en datter på snart 3 uger, som har meget tynd mave. Der kommer en lille klat vandlig afføring ud af hende næsten hvert 5. minut, hvilket har givet hende rød numse. Hun græder, når hun skal tisse og have en større portion afførring ud.\nJeg ved ikke, hvad jeg skal stille op med alt det afføring, som render ud af hende hele tiden.\nMin sundhedsplejerske siger, at det går over af sig selv, men det har snart stået på i 14 dage. Hun får som regel mavekneb, efter hun har spist, men mest om aftenen. Hun er udelukkende brystbarn.


dec 18, 2017dec 18, 2017 Bjarne SønderstrupBjarne Sønderstrup 4 Comments\nPokalholdene til OdensePokalholdene til Odense\nTil pokalstævnet 19.maj i Odense tilmelder Aalborg Skakforening følgende 3 hold: Eliterækken: 1. John Nyholm Hansen, 2074 2. Bjarne Sønderstrup,...\nStor skaksøndag 14/12Stor skaksøndag 14/12\nNu på søndag spiller 1.holdet hjemme kl. 12 mod SK1968’s 2.hold, mens 2.holdet tager imod Jetsmarks 2.hold. Der bliver altså nok...\nVil du med til London?Vil du med til London?\nTil marts er der mulighed for to særdeles spektakulære skakoplevelser i London. Først og fremmest afholdes verdensskakforbundet FIDEs kandidatturnering, hvor...


Frederiksholms Kanal – KEND KØBENHAVN\nFrederiksholms Kanal er både betegnelsen for selve kanalen og for de gader, der går langs med den. Kanalen fik navn efter kong Frederik den 3. (1609-1670).\nFør anlægget af kanalen, kaldtes kajgaden Slotsstrandens Gade. Billedet herover er et maleri af C. A. Lorenzen fra 1749, der viser kanalen med Stormbroen i forgrunden, Marmorbroen i midten og Prinsens Bro i baggrunden.\nDa bydelen Frederiksholm blev anlagt anden halvdel af 1600-tallet, skete det ved at fylde den lavvandede bugt syd for Slotsholmen op.\nDermed kom kanalen langs Gammel Strand til at “ende blindt” og det lave vand udløb gav lugtgener i byen. Derfor gravede man en kanal ud til Kalveboderne, så der igen kom cirkulation i vandet rundt om Slotsholmen.\nPå hjørnet af Tøjhusgade og Frederiksholms Kanal ligger Staldmestergården. Her boede hoffets staldmester, der var ansvarlig for de kongelige stalde på Christiansborg Ridebane.\nBygningen er opført omkring 1705 af Wilhelm von Platen (1667-1732) som et led i hans projekt til nyordning af Slotsholmen. Gården var ét af de første huse i Danmark inspireret af italiensk barok.\nI hjørnelejligheden ud mod kanalen boede Christian den 9. som kronprins. I dag huser bygningen Undervisningministeret og Kirkeministeriet.\nDet såkaldte Færøske Pakhus lå oprindeligt på Frederiksholm-siden, men blev i 1772 flyttet til sin nuværende plads ved siden af bryghuset.\nLængst ude mod havnen ligger det tidligere Kongens Bryghus. Den kolossale bygning var dels et bryggeri, der forsynede hofhusholdningen med øl, men den fungerede også som afskærmning, så en fjende ikke kunne se, om der lå skibe i Flådens udrustningshavn Søarsenalet inde bagved.\nBryghuset flyttede i 1700-tallet til den modsatte side af kanalen ved Bryghusgade.\nPå Frederiksholm-siden dominerer det store Prinsens Palæ den nordlige del af gaden. Den del af det store anlæg, der ligger ud mod Frederiksholm Kanal og hvor Nationalmuseet nu ligger, stammer fra 1600-tallet.\nEn lille del af Nationalmuseet er Klunkehjemmet, der er en original, bevaret lejlighed fra 1890’erne i ejendommen Frederiksholms Kanal 18 (huset til venstre på billedet herover).\nDobbelthuset er det tidligere Plessenske Palæ, der ses herunder.\nMellem Ny Vestergade og Ny Kongensgade lå tidligere Det Plessenske Palæ (Frederiksholms Kanal 16-18), som nu er kraftigt ombygget. Tegningen herunder viser dets oprindelige udseende.\nOverfor Prinsens Bro ligger Barchmanns Palæ, der er omtalt under Ny Kongensgade. Palæet er sammenbygget med Borups Højskoles bygning.\nDen sydlige del af Frederiksholms Kanal er præget af lave gule bygninger, der tidligere rummede Hestgardekasernen og de to materielgårde.\nKasernen (billedet herover) er opført omkring 1792, og er tegnet af arkitekten Andreas Kirkerup (1749-1810). Den fungerede som hjemsted for Livgarden til hest indtil 1866. Garden var kongens beredne livvagter, og var etableret kort efter indførelsen af enevælden i 1661.\nPå kasernen var der heste i stueetagen og soldater på etagen ovenover. Helt frem til 1925 boede der heste her, hvorefter de flyttede udenfor byen til Artillerivejens Kaserne.\nDe tidligere kasernebygninger strækker sig helt ud til Vester Voldgade og bruges nu af Undervisningsministeriet. Ud mod Vester Voldgade ligger kasernens hømagasin.\nVed siden af Hestgardekasernen ligger den tidligere Civiletatens Materielgård (billedet herover), der blev opført i 1771 af hofbygmester G. D. Anthon og Jacob Fortling (1711-1761).\nMaterielgården rummede bl.a. byggematerialer, der blev brugt på Christiansborg Slot.\nI forhuset ud mod gaden var der boliger for nogle af de kunstnere, der arbejdede med udsmykning af offentlige bygninger. Det gjaldt f.eks. billedhuggerne Johannes Wiedewelt, H. E. Freund og H. V. Bissen.\nLængst nede mod Christians Brygge ligger Fæstningens Materielgård, som siden 1680’erne rummede materialer, som blev brugt til fæstningsanlæggene rundt om København.\nOgså dette anlægs bygninger strækker sig helt til Vester Voldgade. Mod Frederiksholms Kanal ligger forvalterboligen (billedet herunder) og det lille hus til foderknægten (til højre).\nMellem Frederiksholms Kanal og Vester Voldgade gik tidligere den lille Bryghusgade, hvor Kongens Bryghus lå fra 1760’erne.


Rengøring i Bøgeskov Aarhus - Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nBillig rengøring i Bøgeskov Aarhus\nFlytning ud af dit hus er en stressende rengøring i Bøgeskov Aarhus tid nok, da det er uden ekstra besvær med at sikre stedet er uplettede. Der er mange kriterier, du har brug for at tilfredsstille, før du får alt klar og modtage din bond betaling tilbage. Leje en specialist selskab til at håndtere din obligation rengøring kan være den klogeste beslutning, du foretager, når de flytter ud. Pålidelige virksomheder har de rigtige værktøjer til at fjerne eventuelle pletter og efterlader din plads ser bedre end nye. De har deres egne tjeklister for at sikre din får den bedst mulige ren og få din obligation penge tilbage i fuldt omfang rengøring i Bøgeskov Aarhus. I de fleste situationer, vælge en professionel rengøring selskab for fred i sindet, når du flytter ud; det vil spare dig for en masse tid og stress i slutningen af dagen rengøring i Bøgeskov Aarhus.\nFind billig rengøring i Bøgeskov Aarhus\nJeg kender mange mennesker foretrækker at håndtere deres egne indenlandske arbejdspladser, hvilket er fair nok. Men nu og da det er en nice ændring at lade professionelle håndtere det, så du kan læne dig tilbage og slappe af. Det er tilrådeligt at få dit tæppe professionelt rengøring i Bøgeskov Aarhus nu og da alligevel for at sikre støv og snavs ikke opbygge og havnen ubudne gæster ligesom støvmider. Mange rengøringsmidler tilbyder også skadedyrsbekæmpelse sammen tæppe rengøring, så du får en grundig rengøring, som dræber to fluer med ét smæk. Du kan også leje rengøringsmidler til at fuldføre de opgaver, du kan have været dodging omkring dit hjem, såsom fliser og injektionsmørtel rengøring, højtryk udendørs, og vinduespudsning. Få dem til at give stedet en lugt behandling samt til at forlade din værelser duftende frisk. En professionel ren væsentlige giver dit hjem en ansigtsløftning og en nyt liv. Plus, professionelle rengøringsassistenter kender de rigtige metoder til at rense specifikke emner såsom polstring og marmor bordplader uden at forårsage skader. Kom dit kontor rengøring i Bøgeskov Aarhus til en tidsplan forbedrer den generelle miljø og moral personale. Det betyder, at når du går ind i arbejdet hver dag er du walking i en frisk, indbydende atmosfære, snarere end en rodet og sjusket én. En positiv og rent arbejdsmiljø har et flow effekt til alle de besøgende, at hyppig dine kontor: kunder og potentielle kunder ens. Dagligt, ugentligt, månedligt, uanset tidsplan, du synes er passende for dit kontor, du hjælper bidrage til en mere produktiv rengøring i Bøgeskov Aarhus, succesfuld arbejdsmiljø. Plus, får du større fleksibilitet med kontrakt rengøring selskaber, som du kan skræddersy deres tjenester til at arbejde omkring din dag at afbryde produktiviteten.\nUanset om du lige har haft din årlige firmafest eller du rydde op efter en fødselsdag, kan en professionel rengøring hjælpe dig med at fjerne rodet efterspil. Generelt er rengøring i Bøgeskov Aarhus det sidste, du ønsker at gøre efter en fest er rydde op, og professionel rengøring selskaber har redskaberne til at levere en grundig ren til at gendanne din plads til sin tidligere herlighed. Glem ikke de er professionelle; de kender de bedste måder at komme ud de genstridige pletter forårsaget af spild og disse varemærker på væggen rengøring i Bøgeskov Aarhus, du håbede ingen ville lægge mærke til. De dækker alle former for tjenester såsom fjernelse af graffiti, nedvaskninger, opsamlingsoverførsel, udvendig rengøring, damprensning, og mere. Ansættelse professionelle rengøring i Bøgeskov Aarhus er langt bedre løsning for at spare dig tid, stress, og indsats.\nRengøring Overby Odsherred\nRengøring Hellet Aabenraa


Fisk vs Pattedyr Sammenlign og Kontrastaktivitet\nHavpattedyr og Fisk Sammenligning T-figur\nAmos og Boris - Havpattedyr vs Fisk\nI historien, Amos er overrasket over, at Boris, en hval, betragtes et pattedyr. Han selv spørger: ”Er du sikker på, du er et pattedyr? Du lugter mere som en fisk.”En fantastisk måde at indarbejde videnskab i en læsning lektion er ved at have studerende forske forskellene mellem havpattedyr og fisk. Studerende vil finde ud af, hvilke egenskaber et havpattedyr har, og hvordan de er forskellige fra kendetegnene for en fisk.\nFørst, da en hel klasse, brainstorme en liste over alt, hvad du ved om havpattedyr og alt, hvad du ved om fisk. Så, for at kompilere flere beviser, de studerende skal arbejde i partnere eller små grupper. Du kunne udpege et bestemt emne til hver gruppe. For eksempel kunne en gruppe fokusere på havpattedyr og hvordan de indånder. En anden gruppe kunne arbejde på fisk og hvordan de indånder. Efter, kunne de to grupper sammenligne deres resultater.\nEksemplet storyboard er specifikt om forskellene mellem hvaler og fisk, men man kunne skabe en bredere kategori og tilføje alle typer af havpattedyr.\nHvaler er varmblodede. De holde varmen ved lag af isolerede spæk. Fisk er koldblodede. Deres kroppe kan naturligvis tilpasse sig de ændringer i temperaturen.\nHvaler indånder luft ligesom landpattedyr. De har en åndehul tilsluttet deres lunger, så de kan ånde i luften. Fisk har gæller til at trække vejret. De gæller tage ilt fra vandet, så fiskene kan leve under vandet hele deres liv.\nHvaler føder levende unger. De producerer også mælk til at brødføde deres nyfødte. Hvaler pleje deres unge for at sikre de vokser op sund og i stand til at overleve på egen hånd. Fisk lægge æg. Baby fisk fodres næringsstoffer gennem en sæk, som de bærer rundt. Typisk baby-fisk er overladt til at klare sig selv.\nLav et storyboard, der sammenligner havpattedyr med fisk.\nVælg et marine pattedyr og forskningskarakteristika hos dyret.\nForskning eller brainstorm egenskaber af fisk.\nUdsæt dine resultater i storyboardet, med en kolonne for dit havpattedyr og en kolonne for fisk.\nIllustrér hver celle med Storyboard That art, eller brug billederne fra Photos for Class !\nSammenligning Character - T-figur


Trespass Mitzi- Vandrestøvle Dame - Str. 41 - Iron fra Trespass - cykeludstyr med prisgaranti\nTrespass Mitzi- Vandrestøvle Dame – Str. 41 – Iron\nDisse smarte vandrestøvler lader dig vandre igennem alle udfordringer, der måtte være i naturens strenge omgivelser. Vandrest&os… … læs mere her\nTrespass Mitzi- Vandrestøvle Dame - Str. 41 - Iron er en af de mange kvalitetsvarer, som er med i samlingen af cykeludstyr her på siden. Yderligere beskrivelse og flere billeder her:\nTrespass Mitzi- Vandrestøvle Dame - Str. 41 - Iron Produktfakta\nVarenavn: Trespass Mitzi- Vandrestøvle Dame - Str. 41 - Iron\nVare ID: 5045274611526\nTrespass Mitzi- Vandrestøvle Dame - Str. 41 - Iron fra Trespass\nTrespass Mitzi- Vandrestøvle Dame - Str. 41 - Iron fungerer rigtig godt i sit rette element. Vandrestøvler kategorien indeholder mange eftertragtede varer. Cykelpartner mener mange er den førende cykelshop i hele Danmark. Produktet kan du bytte op til hele 365 dage efter du har bestilt den. Når den hele rigtige del til din cykel skal findes, så er du faktisk i mål, hvis du køber denne vare, og så kan du glæde dig over at have fundet det her. Og nå ja, så er der jo også prisgaranti på Trespass Mitzi- Vandrestøvle Dame - Str. 41 - Iron fra det rigtig fede mærke Trespass, der i mange år har været et af de førende. I de perioder hvor du er ude på din cykel, er det vigtigt at huske at indtage væske undevejs. Væsken du indtager under cyklingen kan være energidrik der smager af appelsin.\nTrespass Mitzi- Vandrestøvle Dame - Str. 41 - Iron er klar til dig her i shoppen. Du finder den i kategorien Vandrestøvler. Det er ren luksus at få hele 365 dages returret hvis du skulle fortryde dit køb din vare. Mange er udmærket klar over, at man køber din Trespass Mitzi- Vandrestøvle Dame - Str. 41 - Iron online hos webshoppen Cykelpartner, som giver dig det store udvalg til de rigtige priser. Vi har håndplukket varerne og blandt dem finder du noget for alle, som jo fx kan være dette produkt. Når der handles i webshop er priserne mere attraktive end i butikkerne- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik. Køb Trespass Mitzi- Vandrestøvle Dame - Str. 41 - Iron allerede i dag til kun kr. 799.00 - og med prisgarantien, bliver det ikke billigere. Køber du for mere end kr. 299 så koster det ikke noget at få sendt til din adresse. Du får oven i købet hele 365 dages returret.\nTrespass Mitzi- Vandrestøvle Dame - Str. 41 - Iron er populær for cyklister\nDet er faktisk hver gang, når du shopper rundt online, er du stillet lidt bedre, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Loven siger, du har ret til at returnere dine varer indenfor 14 dage. når produkterne er købt online, en del shops efterhånden giver endnu mere og nogle giver endda et helt års returret. Derudover har du et meget større udvalg, og det at sammenlligne priser bliver en leg, iblandt alle de shops der sælger det, du er ude efter. Og du kan endda gøre det fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. Mange har allerede fundet glæde ved at købe online og slippe for, at skulle indrette sig efter, hvornår butikkerne synes, de skal holde åbent. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, og få den løsning, der passer bedst for dig. I onlineshoppen er der ingen kø der er ingen kø online - det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø - man vælger altid den langsomste.\n26 anmeldelser af Trespass Mitzi- Vandrestøvle Dame – Str. 41 – Iron\nVær den første til at anmelde “Trespass Mitzi- Vandrestøvle Dame – Str. 41 – Iron” Annuller svar


Hospitalsenheden Vest Medicinsk Afdeling Introduktionslægestilling - Dagens Medicin\nHospitalsenheden Vest Medicinsk Afdeling Introduktionslægestilling Kig nærmere – hvis du vil arbejde som introduktionslæge i en stor og spændende medicinsk afdeling, hvor vores vision er at være Danmarks bedste Medicinske Afdeling – og til september i spritnye rammer i Gødstrup\nAnsøgningsfrist: 20/06/2021 Hospitalsenheden Vest\nTil Medicinsk Afdeling, Hospitalsenheden Vest søger vi introduktionslæger i intern medicin pr. 1. august 2021 eller efter aftale.\nDet er muligt at vælge ét eller to specialer, som man ønsker at følge i introduktionsstillingen, og valg af specialer aftales med ansøger ud fra interesseområde og afdelingens samlede drift.\nAfdelingen er i fuld gang med forberedelserne til flytningen til det nye hospital i Gødstrup i september 2021; en utroligt spændende proces, som afdelingens læger også er inddraget i på forskellig vis. Vi glæder os utroligt meget til at få afdelingen samlet under samme tag med alle de fordele, det vil give.\nMedicinsk Afdeling er en del af Hospitalsenheden Vest og har funktioner på regionshospitalerne i Holstebro, Herning og mindre ambulant funktion i Center for Sundhed i Holstebro og i Sundhedshuset i Ringkøbing. Afdelingen råder over samlet 108 sengepladser fordelt med 32 senge i Herning og 76 i Holstebro. I Gødstrup vil afdelingens samlede sengeantal være 115 fordelt på 5 specialespecifikke sengeafsit.\nMedicinsk Afdeling, Holstebro-matriklen har et selvstændigt forskningsafsnit, Universitetsklinik for Nyresygdomme og Blodtryksforhøjelse, med videnskabelige medarbejdere og bioanalytikere, og inden for hæmatologi er der etableret en klinisk forskningsenhed med fastansatte sygeplejersker.\nDin ansøgning ser vi frem til at modtage senest søndag den 20. juni 2021.\nSamtaler afholdes torsdag den 24. juni 2021.\nForside » Job » Læge » Introduktionsstilling » Hospitalsenheden Vest Medicinsk Afdeling Introduktionslægestilling


De 10 bedste hoteller i Izu i 2017 - TripAdvisor\nFerie i Izu\nHoteller i Izu\nBed and Breakfasts i Izu\nPakkerejser til Izu\nRestauranter i Izu\nAktiviteter i Izu\nBilleder af Izu\nKort over Izu\nAlle hoteller i Izu\nTilbud på hoteller i Izu\nBillig rejse til Izu\nRomantiske hoteller i Izu\nRyokan-hoteller i Izu\nFeriesteder i Izu\nOnsen-hoteller i Izu\nLuksushoteller i Izu\nStrandhoteller i Izu\nMest populære familiehoteller i Izu\n4–stjernede hoteller i Izu\n3–stjernede hoteller i Izu\nIzu Hoteller med swimmingpool\nIzu Hoteller med gratis parkering\nIzu Hoteller, som tillader kæledyr\nHoteller i nærheden af Joren Waterfall\nHoteller i nærheden af Shuzen-ji Temple\nHoteller i nærheden af Chikurinnokomichi\nHoteller i nærheden af Shuzenji Nijino Sato\nHoteller i nærheden af Toi Kinzan\nHoteller i nærheden af Koibito Misaki Cape\nHoteller i nærheden af Cycle Sports Center\nHoteller i nærheden af Mt. Amagi Tunnel (Former Amagi Tunnel)\nHoteller i nærheden af Mount Daruma\nHoteller i nærheden af Shuzennji Station\nHoteller i nærheden af Oohito Station\nHoteller i nærheden af Makinokou Station\nHoteller i nærheden af Izunagaoka Station\nHoteller i nærheden af Takyou Station\nHoteller i nærheden af Usami Station\nHoteller i nærheden af Kawana Station\nBedste hoteller i Izu, Japan\nFaciliteter Restaurant Spa Concierge Internet Mødelokale Aircondition Gratis wi-fi Pool Kørestolsadgang Bar/lounge Suiter Roomservice Fitnesscenter Gratis parkeringAlle\nB&B’er og kroer (42)\nType Alle hoteller i Izu Budget Mellemklasse Luksus Onsen-hotel Romantisk Strand Familievenligt Feriehotel RyokanAlle\nMarriott Hotels130 $\nVærdi for pengene – nr. 1 af 105 – Izu\nVærdi for pengene – nr. 2 af 105 – Izu\nVærdi for pengene – nr. 3 af 105 – Izu\nVærdi for pengene – nr. 4 af 105 – Izu\nVærdi for pengene – nr. 5 af 105 – Izu\nVærdi for pengene – nr. 6 af 105 – Izu\nVærdi for pengene – nr. 7 af 105 – Izu\nVærdi for pengene – nr. 8 af 105 – Izu\nVærdi for pengene – nr. 9 af 105 – Izu\nVærdi for pengene – nr. 10 af 105 – Izu\nVærdi for pengene – nr. 11 af 105 – Izu\nVærdi for pengene – nr. 12 af 105 – Izu\nVærdi for pengene – nr. 13 af 105 – Izu\nVærdi for pengene – nr. 14 af 105 – Izu\nVærdi for pengene – nr. 15 af 105 – Izu\nVærdi for pengene – nr. 16 af 105 – Izu\nVærdi for pengene – nr. 17 af 105 – Izu\nVærdi for pengene – nr. 18 af 105 – Izu\nVærdi for pengene – nr. 19 af 105 – Izu\nVærdi for pengene – nr. 20 af 105 – Izu\nVærdi for pengene – nr. 21 af 105 – Izu\nVærdi for pengene – nr. 22 af 105 – Izu\nVærdi for pengene – nr. 23 af 105 – Izu\nVærdi for pengene – nr. 24 af 105 – Izu\nVærdi for pengene – nr. 25 af 105 – Izu\nVærdi for pengene – nr. 26 af 105 – Izu\nVærdi for pengene – nr. 27 af 105 – Izu\nVærdi for pengene – nr. 28 af 105 – Izu\nHotel Garden Kiei\nVærdi for pengene – nr. 29 af 105 – Izu\nVærdi for pengene – nr. 30 af 105 – Izu\nNr. 9 af 105hoteller/ryokaner i Izu\nNr. 1 af 105hoteller/ryokaner i Izu\nNr. 5 af 105hoteller/ryokaner i Izu\nNr. 14 af 105hoteller/ryokaner i Izu\nNr. 16 af 105hoteller/ryokaner i Izu\nNr. 17 af 105hoteller/ryokaner i Izu\nNr. 19 af 105hoteller/ryokaner i Izu\nNr. 21 af 105hoteller/ryokaner i Izu\nNr. 28 af 105hoteller/ryokaner i Izu\nNr. 31 af 105hoteller/ryokaner i Izu\nNr. 33 af 105hoteller/ryokaner i Izu\nNr. 34 af 105hoteller/ryokaner i Izu\nNr. 36 af 105hoteller/ryokaner i Izu\nNr. 37 af 105hoteller/ryokaner i Izu\nNr. 43 af 105hoteller/ryokaner i Izu\nNr. 46 af 105hoteller/ryokaner i Izu\nNr. 49 af 105hoteller/ryokaner i Izu\nNr. 50 af 105hoteller/ryokaner i Izu\nNr. 52 af 105hoteller/ryokaner i Izu\nNr. 53 af 105hoteller/ryokaner i Izu\nNr. 61 af 105hoteller/ryokaner i Izu\nNr. 62 af 105hoteller/ryokaner i Izu\nNr. 63 af 105hoteller/ryokaner i Izu\nNr. 64 af 105hoteller/ryokaner i Izu\nNr. 66 af 105hoteller/ryokaner i Izu\nNr. 71 af 105hoteller/ryokaner i Izu\nNr. 72 af 105hoteller/ryokaner i Izu\nNr. 75 af 105hoteller/ryokaner i Izu\nNr. 76 af 105hoteller/ryokaner i Izu\nNr. 80 af 105hoteller/ryokaner i Izu


Dette skal du være opmærksom på, når du låner penge online - 8380 Bolig\nSkrevet af admin | dec 31, 2019 | Boligøkonomi | 0 |\nVi kan alle have behov for et større eller mindre lån fra tid til anden. Alt i livet koster penge og indimellem kan det være svært at få enderne til at mødes, eller der opstår nye presserende behov og ønsker i livet. De online lån er blevet meget populære grundet deres fleksibilitet i optagelsesprocessen. Når du optager et lån online og skal vælge mellem de mange låneudbydere på markedet er der dog en række faktorer du skal være opmærksom på. Dette kan du læse meget mere om nedenfor.\nDu er din egen rådgiver\nDet er væsentligt at huske på, når du optager lån online, at du er din egen rådgiver. Hvis man går i sin lokale bankfilial, vil du have en rådgiver der kan vejlede og hjælpe dig i forhold til de mest optimale produkter set i lyset af din økonomi. På det online lånemarked er du på egen hånd og skal selv navigere rundt og bruge tid på at vurdere din egen kreditværdighed i forhold til det lån du ønsker at optage.\nPopulariteten i de online lån og stigningen i efterspørgslen, har ligeledes medført stigning i udbuddet af låneudbydere. Der er enormt mange på markedet og det kan virke svært at overskue hvilken man skal vælge. Konkurrencen er dog god for dig som låneoptager, da det er med til at holde priserne nede samt sikre gode vilkår. Du bør dog ikke bare vælge en af låneudbyderne i blinde, men bør sammenligne priser for at finde bedste tilbud. Find en liste med låneudbydere her.\nVurdér renter og omkostninger op imod løbetid\nDet er altid at foretrække at betale det lånte beløb tilbage så hurtigt som muligt. Det er barer ikke altid at det er det bedste i forhold til den økonomi du har. Vælger du en kort løbetid på lånet, vil du naturligvis opleve tilsvarende store afdrag månedligt. Det kan være hårdt for en trængt økonomi, og det er ikke sikkert det kan hænge sammen. Det kan være at du bliver nødt til at vælge en lidt længere løbetid og dermed nedsætte de månedlige ydelser. Det vil på den lange bane betyde at du kommer til at betale mere i rente og renters rente, men kan være det mest fornuftige for din økonomi. Har du et godt råderum i økonomien, er en kort løbetid at foretrække.\nOptag lån via mobil, tablet eller computer\nNår du skal sammenligne priser mellem låneudbydere, vurdere lånet, ansøge samt optage lånet kan det gøres direkte fra din mobil, tablet eller computer. Du vil typisk skulle anvende dit Nem Id til at gennemføre låneansøgningsprocessen, men ellers ikke andet. Det gør processen meget nem og fleksibel idet du kan sidde hjemme og gennemføre hele processen fra start til slut. Husk altid kun at låne det du har behov for og ikke mere. Med lån kommer du til at betale mere tilbage end du har lån, og det er derfor at foretrække at holde det på et minimum.\nForrigeHold den slanke linje med ny inspiration\nNæsteSkab ændringer i dit hjem med dannebrogsvinduer


Døbefont i Fur kirke (Foto: Hartmann Schmidt Fotografi)\nDåb - den hurtige forklaring\nVed dåben bliver et barn eller voksen optaget i den kristne kirke.\nMan aftaler dåb ved at kontakte præsten: tlf: 97 59 30 63\nVed dåben bliver barnet også navngivet.\nNavngivning kan også ske før, eller helt uden dåb. Hvis barnet ikke skal døbes, eller det skal navngives før dåben, skal du gå ind på hjemmesiden: borger.dk og se under emnet "Familie og børn". Her er vejledning til at gøre det digitalt. Man kan også ringe til borger.dk, hvis telefonnummer står på deres hjemmeside.\nRelief i bunden af dåbsfadet i Sct. Mortens kirke, Fuur. `Mariæ Bebudelse`. (Læs om dåbsfad under "Kirkens historie" Tegning: CHO)\nDåb - og lidt mere\nTillykke med den lille og velkommen til dåb ....\nHvorfor døber man børn?\nNogle forældre bar deres børn til Jesus engang. De ville have at han skulle velsigne dem. Men disciplene syntes der allerede var for meget uro omkring Jesus. Så han skulle da ikke besværes med at bruge tid på at velsigne børn.\nMen Jesus irettesatte sine disciple og sagde: ” »Lad de små børn komme til mig, det må I ikke hindre dem i, for Guds rige er deres..”\nDet var en opmuntring til forældrene.\nVi skal ikke gøre så vældig mange indviklede ting for vores børns religiøse opdragelse. Vi skal bringe dem til Herren Jesus Kristus.\nMan plejer at sige, at Guds Søn lod sig føde som menneske på jorden, for at vi ved dåben skal genfødes som Guds børn i Himmelen.\nRelief på Sct. Mortens kirkes døbefont. Jesus Kristus er afbildet som en løve. Løven holder det nyfødte barn, som en løvemor holder en killing, og beskytter den mod dragen. Dragen er billedet på djævelen.\nDåben er indgangen til et liv sammen med Gud\nAt leve sammen med Gud - i vores egne hjem:\nLær dem at bede: Vi tager dem med til Gud mens de er spæde gennem vores egen bøn. Sådan bærer vi dem til vores Himmelske Fader. Ligesom forældrene på Jesu tid. Vi beder Gud hjælpe dem i livet, og hjælpe os med at være gode forældre.\nEfterhånden lærer de ved vores eksempel selv den vanskelige kunst at folde hænderne rigtigt og lukke øjnene. Og senere lærer de at bede med på Fadervor.\nMåske vil de minde os om at bede for farmor og farfar og kanariefuglen eller marsvinet.\nLæs fra bibelhistorien: Det vil være naturligt at vi læser højt for dem af bibelhistorien når de begynder at have glæde af det. En god bibel genfortalt for børn er af stor værdi. Desuden har de fleste boghandlere et udvalg af gode højtlæsningsbøger med kristent indhold.\nLivstræet – ved dåben indpodes vi som grene på Kristus, her afbildet som livets træ. En relief på siden af døbefonten i Fuur kirke. Farvelagt af minikonfirmand.\nAt være døbt og lære at være til gudstjeneste\nOg vi tager dem med til Gud når vi går i kirke.\nDet vigtige er at de kommer til Ham der siger: ”lad de små børn komme til mig.” Han kan nemlig lede dem videre når vi ikke længere er der!\nAt gå til gudstjeneste er noget de skal vænne sig til! Ofte må vi prøve at se hvor lang tid de små kan sidde stille og bare være med. Med tiden går det bedre. Men det kræver tålmodighed.\nUnder gudstjenesten må de vænne sig til at vi ikke snakker sammen. Kun giver dem lidt ´støjfrit´ legetøj, tager dem på skødet, finder siden i salmebogen eller lignende. Vi skal som forældre ikke skælde ud eller føre en tavs kamp med dem, for at få dem dysset ned. Så er det en bedre lige så stille gå hjem. Købe et rundstykke på vejen og så nyde resten af søndagen. Så var det en god oplevelse for alle.\nHvordan aftaler vi dåben?\nHvornår skal vores barn døbes?\nSom regel indenfor den første tid, når I er kommet i ro efter fødslen. Kig i gudstjenestelisten og find en søndag der passer jer.\nDåben aftales med sognepræsten i god tid inden man regner med at skulle holde dåb. Forud skal man have fundet fadderne, der skal være døbte. Præsten skal have deres navne og adresser, hvorefter de skrives ind i kirkebogen.\nPræsten vil så aftale det praktiske med én i den anledning, og aftale et besøg hvor man vil tale om dåben.\nSom forberedelse kan man eventuelt læse om dåbsritualet. Det står bag i salmebogen, men kan også findes på internettet: http://www.folkekirken.dk/livets-begivenheder/daab/ Her kan man også finde en smuk illustreret udgave af Luthers lille Katekismus, hvor også dåben er forklaret\nVenlig hilsen sognepræst Claus Henry Olsen


VM-forberedelse på piller skal sikre Wagner to medaljer | Atletik | DR\nVM-forberedelse på piller skal sikre Wagner to medaljer\nDaniel Wagner Jørgensen har et tæt program ved VM i London, og det har fået ham til at eksperimentere med både sove- og koffeinpiller.\nDaniel Wagner (tv.) i finalen på 100 meter i Rio sidste sommer ved de paralympiske lege. (Foto: Jason Cairnduff © Scanpix)\n17. jul. 2017 kl. 07.00\n- Jeg går efter guld i begge discipliner. Det er ikke nogen hemmelighed.\nDaniel Wagner Jørgensen har øjnene rettet mod medaljeskamlen ved VM i para-atletik, hvor han stiller op i både 100 meter og længdespring.\nHan skynder sig dog at tilføje et lille forbehold.\n- Men det er så tæt, at det kan blive hvad som helst. Men der skal i hvert fald metal på bordet. Det er det realistiske mål, og drømmemålet er to guldmedaljer, siger han.\nLæs også: Danmark sender syv atleter til VM i para-atletik\nDer er dog et lille problem. Tiden er knap mellem konkurrencerne.\nHan tager hul på sit VM i dag, når han løber indledende heat på 100 meter klokken 12.52. En opgave der bør være en formalitet for Daniel Wagner Jørgensen, der vandt sølv på disciplinen ved de paralympiske lege i Rio.\nFinalen ligger i aften klokken 21.00 dansk tid, og allerede i morgen skal han i aktion i finalen i længdespring klokken 11.56.\nSovepiller og koffeinpiller\nEt presset program der udgør en udfordring for Daniel Wagner Jørgensen, der derfor har forberedt sig på netop det.\n- Det er noget jeg har været opmærksom på igennem hele sæsonen. Så jeg har forberedt mig ved, at alle de konkurrencer jeg har været ude til, der har jeg sørget for, at længdespring og 100 meter lå så tæt som muligt, så jeg har været tvunget til at skulle præstere lige efter hinanden.\n- Hvis det går godt i finalen (på 100 meter i aften, red.), kommer man op at køre, og kommer først hjem og får spist ved 11-tiden, hvilket er ret sent. Og så skal jeg sove med det samme, og så skal jeg op ved fire- eller femtiden for at kroppen ligesom vågner, for den skal gerne være vågen seks timer før konkurrencen.\nLæs også: Danmark slutter på syv medaljer ved PL\n- Så jeg har eksperimenteret med sovepiller for at falde hurtigt i søvn, og også med koffeinpiller for at komme i gang igen, men det fungerede ikke rigtig. Jeg blev ikke frisk af dem, så det har jeg droppet, siger Daniel Wagner Jørgensen, der i stedet satser på at få tilpas med søvn i dagene op til og på den måde kompensere for underskuddet.\nDe gamle r*vhuller\nI Rio sidste sommer vandt Daniel Wagner Jørgensen bronze i længdespring, og det resultat er han opsat på at forbedre i London, hvor han efterhånden føler, at han har en revanche til gode.\n- Jeg har skruet forventningerne op, for nu skal jeg slå de gamle røvhuller, som jeg kalder dem. Det kan ikke være rigtigt, at de bliver ved med at slå mig, lyder den lille stikpille, der nok især går i retning af tyskeren Heinrich Popow og japaneren Atsushi Yamamoto, der er 34 og 35 år og snuppede guld og sølv i Rio.\nDu kan følge VM-konkurrencen i para-atletik direkte på den officielle youtube-kanal her.


CASE > Om CASE\nCASE i medierneProjektbeskrivelse (Dan)Projektbeskrivelse (Eng)Ledige stillinger\nHelt nye teknologier skal udvikles, hvis vi i fremtiden skal erstatte fossile brændstoffer med vedvarende energi. Et nyt forskningsinitiativ ved DTU er gået i gang.\nI disse år er der stor fokus på udledningen af CO2, på jordens begrænsede olie og naturgasreserver, og på hvordan vi erstatter fossile brændstoffer med vedvarende energi. En af udfordringerne ved vedvarende energikilder som sol, vind og biomasse er, at det er både vejr-, døgn- og årstidsafhængige energikilder. Det betyder, at det er svært at sikre en tilstrækkelig og pålidelig energiforsyning. Hvis fossile brændstoffer i fremtiden skal erstattes af vedvarende energikilder, er det derfor nødvendigt at udvikle en teknologi, der gør det muligt at lagre energien, så den er til rådighed, også når det bliver gråvejr eller vindstille.\n'Lige nu ved vi ikke, hvad der bliver den eller de bedste alternativer til olie og kul, så vi er nødt til at undersøge alle mulighederne. Men en ting ligger fast: Vi er nødt til at kunne gemme energien. Det kan vi eksempelvis gøre ved at omdanne den til en kemisk form, dvs. et brændstof som f.eks. brint eller methanol, så vi kan bruge den på tider, hvor vi ikke har adgang til sol eller vind, og så vi kan flytte rundt på den og derved bruge den i biler, lastbiler, fly og skibe,' forklarer Jens Kehlet Nørskov, professor ved DTU Fysik. 'Resultaterne fra CASE skaber grundlag for nye produkter og virksomheder, men lige så vigtigt er det, at vi bliver en del af en række laboratorier rundt omkring i verden.' Jens Kehlet Nørskov, professor ved DTU Fysik.\nJens Kehlet Nørskov er leder af det nye forskningsinitiativ på DTU: Catalysis for Sustainable Energy (CASE). Projektet er etableret for en femårig bevilling på i alt 120 mio. kr. fra Videnskabsministeriets pulje, UNiversitets-forskningens InvesteringsKapital (UNIK), og CASE skal udvikle den teknologi, der omdanner og lagrer energi og samtidig øger udbyttet fra vedvarende energi. 'Udviklingen af en global bæredygtig energiforsyning er en gigantisk teknologisk udfordring, og vi gør os ikke noget håb om, at DTU alene kan løse problemet. Men de mange penge giver os mulighed for at yde et lille, men betydningsfuldt bidrag til en stor, fælles indsats med forskere fra hele verden,' siger Jens Kehlet Nørskov. Omdannelsen af solenergi til kemiske brændstoffer kan ske ad flere veje. Enten indirekte via elektricitet fra vind-, bølge- og solenergi eller via biomasse. En kortere vej er direkte omdannelse af solens energi i såkaldte fotoelektrokatalytiske celler. Alle metoder findes i dag, men teknologien er langtfra effektiv nok. En bedre udnyttelse af bæredygtige energikilder kræver nye katalysatorer, der får de kemiske reaktioner til at forløbe med mindre energitab. Den ideelle katalysator Centralt for omdannelsen af vedvarende energi til brændstof, eksempelvis vindenergi til brint, er katalysatorer. En katalysator fremmer den kemiske reaktion, så denne forløber med en rimelig hastighed og uden alt for stort forbrug af energi. 'I CASE vil vi arbejde på at designe nye katalysatorer, der kan omdanne sol, vind og biomasse til brændstoffer til transportsektoren og til energilagring. Vi forsker i, hvordan denne kemiske omdannelse bliver mest effektiv, dvs. finder sted, uden at vi mister for meget af energien undervejs,' forklarer Jens Kehlet Nørskov og fortsætter: 'Der findes stakkevis af katalysatorer i dag, men ikke ret mange til lige netop dette formål, og de, der eksisterer, er dyre og ikke særlig effektive. Hvis vi f.eks. omdanner overskydende elektricitet fra vindmøller til brint, som vi kan gemme, mister vi 30 procent af energien. Når der senere er brug for energien, og brinten derfor genomsættes til elektricitet i en brændselscelle, sker der et yderligere energitab, og vi ender på blot 30 procent af den oprindelige energi, som kan sendes ud til forbrugerne. Resten går tabt undervejs som varme. Vi vil gerne lave billigere og langt mere effektive katalysatorer, der mindsker energitabene, og det er præcis det, der er udfordringen: at finde materialer med lige netop de rette katalytiske egenskaber, som er billige, effektive og nemme at fremstille, og som forhindrer store energitab.'\nLæs mere om katalysatordesign Videnskab på tværs CASE er tværvidenskabeligt samarbejde med deltagelse af otte af DTU’s institutter. 'Vi spreder os meget bredt, lige fra fysik og fotonik til kemi, kemiteknik og nanoteknologi. Det er en fantastisk styrke på et teknisk universitet som DTU, at vi har alle disse discipliner. Det betyder, at vi kan angribe den samme problemstilling fra mange forskellige vinkler og udforske meget mere end blot et mindre hjørne af problemstillingen,' pointerer Jens Kehlet Nørskov og tilføjer: 'Forskningen i CASE er grundlagsskabende for noget af den teknologi, der i fremtiden bliver afgørende. Resultaterne fra CASE vil i sig selv skabe grundlag for nye produkter og virksomheder, men lige så vigtigt er det, at vi bliver en del af en række laboratorier rundt omkring i verden, der arbejder med det samme emne. F.eks. er forskere fra CASE også med i et nyt stort projekt ved Stanford Universitet i USA med et tilsvarende budget og mål som CASE. Dermed kan den viden og de netværk, der skabes i de to projekter, udnyttes af både de danske og amerikanske forskere. Det vil også komme resten af det danske samfund til gode, både virksomheder, beslutningstagere og borgere.' Artiklen er hentet fra: Dynamo nr 18, september 2008\nSidst opdateret 30.03.2011Ansvarlig:


Dødelig dobbelthævn af Steen B.J. – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nTeam Milton, bestående af Li-Mei, Ella, Ibsen og Milton, er denne gang sat på en sag, hvor en kvinde først i trediverne findes skuddræbt i sin entre. Hun findes af en mand med blomster i hånden, der skulle på første date med hende. Det viser sig blot, at den skuddræbte kvinde slet ikke kendte den mand, der kom med blomster til hende. Så Team Milton undres i deres efterforskning over, hvem der står bag dette drab. De hvirvles ind i datingverdenens kringelkroge af mennesker med skjulte hensigter og tilmed dobbelte hævnmotiver. Men spørgsmålet er, hvilke dobbelte hævnmotiver der egentlig er på spil. Spørgsmålet er desuden, hvad der sker, når dateren August, der fandt den skuddræbte kvinde, selv vil finde ud af, hvorfor han havnede i denne underlige situation. Ellas mor Oline kæmper helt sin egen kamp med sin lejer, hvor tingene spidser til. Uddrag af bogen “Stop, Charlotte. Vi ved, hvad du har gang i,” råbte August, men Charlotte forsvandt bag hushjørnet på nummer 12. “Hun er lige løbet over på modsatte side af nummer 12,” tilføjede August. Han løb hurtigt efter hende.\n“Forsvind, du ved ikke en skid,” råbte Charlotte. “Du snyder, bedrager og skyder folk. Det vil politiet sikkert gerne høre noget om,” fortsatte August, mens han pustede over det høje tempo. Han nåede næppe at se, da Charlotte kylede en mørkegrøn havestol mod ham. Den ramte med noget, der føltes som et brag, så han omgående faldt omkuld på græsplænen, mens Charlotte nu ændrede retning over mod parkeringspladsen. “Der er hun, hun er på vej tilbage til parkeringspladsen,” råbte Peter ovre fra rækkehusene, da han så hende løbe over vejen.\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'Dødelig dobbelthævn' af Steen B.J. i de 330 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 88.037 andre anmeldelser af bøger.


Hvad er Mederma til? - fantacine.com\nHvad er Mederma til?\nMederma er en over-the-counter aktuelt gel anvendes til at reducere forekomsten af ar i alle størrelser som følge af acne, skader eller kirurgi. Den indeholder også en solcreme, der beskytter ar mod UV-stråler, som eksponering for solen kan gøre ar se mørkere og mere mærkbar. Mange mennesker foretrækker Mederma fordi det er overkommeligt, let at anvende og mindre iøjnefaldende end andre ar behandlingsmetoder.\nMederma er en klar og ikke-fedtende gel fremstillet af botaniske ekstrakter. Gelen er behagelig ildelugtende og tørrer hurtigt. Med regelmæssig brug, vil Mederma gøre de fleste ar mindre synlige og vil udglatte forekomsten af arvæv. Ud over at behandle ar, kan Mederma også anvendes til behandling af strækmærker på maven, benene og bryster.\nEn lille mængde Mederma bør forsigtigt masseres ind arvæv tre gange om dagen. Hvis du behandler en ny ar, anvende tre gange om dagen i to måneder. Hvis behandling af en gammel ar, anvende tre gange om dagen i op til seks måneder.\nMederma er sikkert for både børn og voksne, selv om nogle mennesker oplever hud følsomheder og allergiske reaktioner såsom hud hævelse eller kløe. Hvis du oplever nogen negative bivirkninger, ophøre med at bruge og kontakte din læge. Hvis du bruger Mederma til at behandle acne ar, være forsigtig med ikke at anvende gelen i nærheden af øjnene.\nMederma er tilgængelig på detailhandlere såsom Target og Wal-Mart. Det kan også købes i hudpleje midtergangen af de fleste kiosker, selv om nogle kiosker skrinlægge det i førstehjælp midtergangen. Gelen er tilgængelig i 20 gram eller 50 gram rør.\nMederma gør også en ar-reducerende gel designet specielt til børn. Gelen indeholder de samme aktive ingredienser som den oprindelige formel, bortset fra at det er lys lilla og har en frugtagtig duft.\nHvad er årsagerne til overdreven menstruation?\nHvad er årsagerne til tilbagevendende hovedpine?\nHvad er årsagerne til tør kløende hovedbund?\nHvad er årsagerne til anfald hos spædbørn?\nHvad er Mederma?\nHvordan virker Protein Hjælp opbygge muskler?\nSådan Lose Seks pund på seks dage\nSide Effects for en Mand tager østrogen\nAnalyse af en gruppe Medical Practice\nIndemnity Vs. Major Medical\nPsykiatri Spil til børn\nHvorfor er personlig vækst og udvikling Vigtigt?