Menetlus : 2017/2123(INI)\nDokumendi valik : A8-0351/2017\n– võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 20. detsembri 2013. aasta, 26. juuni 2015. aasta ja 15. detsembri 2016. aasta ja 22. juuni 2017. aasta järeldusi,\n– võttes arvesse aastaaruannet ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamise kohta (2017/2121 (INI)),\n– võttes arvesse oma 13. septembri 2017. aasta resolutsiooni relvaekspordi kohta: ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP rakendamine(1),\n– võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2013. aasta, 18. novembri 2014. aasta, 18. mai 2015. aasta, 27. juuni 2016. aasta, 14. novembri 2016. aasta ja 18. mai 2017. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning 17. juuli 2017. aasta järeldusi Euroopa Liidu üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia kohta,\n– võttes arvesse Prantsuse-Saksa ministrite nõukogu 19. kohtumist, mis toimus 13. juulil 2017. aastal Pariisis,\n– võttes arvesse kaitseministrite ja välisministrite mitteametlikku kohtumist („Gymnich“), mis toimus 6.–9. septembrini 2017 Tallinnas,\n– võttes arvesse ELi kaitseministrite 30. novembril 2011 avaldatud järeldusi,\n– võttes arvesse oma 23. novembri 2016. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta(4),\n– võttes arvesse oma 5. juuli 2017. aasta resolutsiooni volituse kohta 2018. aasta eelarve projekti kolmepoolseteks läbirääkimisteks(6),\n– võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni presidendi ja NATO peasekretäri 8. juuli 2016 ühisavaldust, NATO ja ELi Nõukogu poolt heaks kiidetud 6. detsembri 2016. aasta ühist ettepanekute kogu ning selle rakendamise kohta 14. juunil 2017. aastal vastu võetud eduaruannet,\n– võttes arvesse 16. septembri 2016. aasta Bratislava deklaratsiooni,\n– võttes arvesse 2016. aasta juuni Eurobaromeetri uuringut 85.1, mille kohaselt pooled küsitletud ELi kodanikest peavad ELi tegevust ebapiisavaks ja kaks kolmandikku neist sooviks näha ELi laiaulatuslikumat tegevust liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsepoliitikasse antava panuse kaudu,\n– võttes arvesse nõukogu poolt 17. juulil 2017. aastal vastu võetud ÜJKP Iraagi uue tsiviilmissiooni kriisiohjamise kontseptsiooni ning nõukogu 4. augusti 2017. aasta otsust (ÜVJP) 2017/1425 Euroopa Liidu stabiliseerimismeetme kohta Malis Mopti ja Segou piirkonnas,\n– võttes arvesse ELi ÜJKP alase koolituse poliitikat, mille välisasjade nõukogu kiitis heaks 3. aprillil 2017,\n– võttes arvesse nõukogu 23. oktoobri 2017. aasta otsust, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (liidu kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistav meede) muutmisega,\n– võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0351/2017),\nLiidu strateegiline keskkond\n1. rõhutab, et reeglitel põhinev rahvusvaheline kord ja lääne demokraatlike riikide kaitstavad väärtused, samuti rahu, jõukus ja vabadused, mille see Teise maailmasõja järgne kord tagab ning mis on kooskõlas alustega, millele Euroopa Liit on rajatud, on vastamisi enneolematult paljude konventsionaalsete ja hübriidprobleemidega, kuna sotsiaalsed, majanduslikud, tehnoloogilised ja geopoliitilised suundumused osutavad maailma rahvastiku suurenevale haavatavusele vapustuste ja pingete suhtes, mille hulka kuuluvad riigisisesed konfliktid, loodusõnnetused, äärmuslikud ilmastikuolud, veekriisid, riikide lagunemine ja küberrünnakud ning millele on vaja ühtselt ja koordineeritult reageerida; tuletab meelde, et julgeolek on Euroopa kodanike üks peamisi muresid; märgib, et liidu välistegevuses tuleb juhinduda ELi lepingu artiklis 21 nimetatud väärtustest ja põhimõtetest;\n2. rõhutab, et ükski liikmesriik ei suuda üksinda lahendada ühtegi keerulist julgeolekuprobleemi, millega me praegu kokku puutume, ja selleks, et EL saaks lahendada sise- ja välisprobleeme, peab ta tõhustama oma pingutusi konkreetse tugeva koostöö nimel ÜVJP/ÜJKP raames, olema tõhus üleilmne toimija, mis tähendab ühtsete seisukohtade väljendamist ja ühist tegutsemist, ning suunama oma ressursid strateegilistele prioriteetidele; on arvamusel, et tegeleda tuleb ebastabiilsuse algpõhjustega, milleks on vaesus ja ebavõrdsus, halb juhtimine, riikide lagunemine ja kliimamuutused;\n3. peab kahetsusväärseks asjaolu, et riikideüleselt tegutsevad terroristlikud ja kuritegelikud organisatsioonid tugevnevad ja nende hulk suureneb, mida võib veelgi soodustada ISISe lüüasaamine ja selle võitlejate põgenemine, samal ajal kui lõunapoolsetes piirkondades ja Lähis-Idas levib ebastabiilsus, kuna nõrgestatud ja lagunevad riigid, nagu Liibüa, jätavad suured alad valitsuseta ja välisjõudude vastu kaitseta; on jätkuvalt mures Saheli piirkonna terrorismiohu piirideülese ulatuse pärast; peab äärmiselt murettekitavaks, et Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis toimuvad tuuma- ja raketikatsetused on suurendanud pinget sealses piirkonnas ja kaugemalgi, kujutades endast selget ohtu rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule;\n4. rõhutab, et ida pool jätkub Venemaa sõda Ukraina vastu, Minski kokkuleppeid – millest kinni pidamata ei ole võimalik konflikti lahendada – ei ole täidetud ning kestab Krimmi ebaseaduslik anneksioon ja militariseerimine ning sissepääsu takistavate ja keelutsoone loovate süsteemide maksmapanek; on sügavalt mures, et Venemaa ülepaisutatud õppused ja sõjaväeline tegevus ilma rahvusvaheliste vaatlejateta, hübriidtaktika, sealhulgas küberterrorism, libauudised, väärinfo levitamise kampaaniad ning majanduslik ja energiaalane väljapressimine destabiliseerivad idapartnerluse riike ja Lääne-Balkanit ning on suunatud ka lääne demokraatiate vastu ja suurendavad neis sisepingeid; on mures, et ELi ümbritsev julgeolekukeskkond jääb järgnevatel aastatel äärmiselt muutlikuks; kinnitab veel kord, et Lääne-Balkani riigid on ELi julgeoleku ja stabiilsuse jaoks strateegiliselt tähtsad ning vaja on panna rõhku ELi poliitilisele tegevusele selle piirkonna suunas ja tugevdada seda, muu hulgas laiendades ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioonide volitusi; on kindlalt veendunud, et ELi haavatavusest üle saamiseks on vaja suurendada integratsiooni ja koordineerimist;\n5. peab murettekitavaks terrorismiohtu, mis laieneb kiiresti nii Euroopas kui ka väljaspool selle piire; leiab, et puudulik reageerimine sõjalisel tasandil toob paratamatult endaga kaasa üha kasvava ohu sisejulgeolekule; nõuab tungivalt, et sõlmitaks Euroopa džihaadivastane pakt, mis aitaks seda ohtu tõhusalt tõkestada;\n6. on seisukohal, et terrorism on tänapäeval üks peamisi ELi kodanike julgeolekut ohustavaid probleeme, mis nõuab kiiret, kindlat ja koordineeritud tegevust sise- ja välispoliitika tasandil, et uusi terrorirünnakuid ära hoida ja võidelda terrorismi algpõhjustega; juhib eelkõige tähelepanu vajadusele ennetada radikaliseerumist, blokeerida terroristlike organisatsioonide rahastamise allikad, võidelda terroripropaganda vastu ja blokeerida sel eesmärgil interneti ja sotsiaalsete võrgustike kasutamine, muu hulgas automaatse kõrvaldamise teenuse abil, ning parandada jälitusandmete vahetamist liikmesriikide vahel ning kolmandate riikide, NATO ja teiste asjaomaste partnerorganisatsioonidega; on seisukohal, et meie ÜJKP missioonide volitused peaksid hõlmama võitlust terrorismiga, et aidata sellega järjekindlamalt rakendada deradikaliseerimisprogramme, eriti EULEXi Kosovos ja EUFOR ALTHEAd Bosnias ja Hertsegoviinas – riikides, kus on palju välismaalt naasnud võitlejaid;\n7. on sügavalt mures üha hukatuslikumaks muutuva terrorismiohu pärast Saheli vööndis, samuti selle kandumise pärast Kesk-Aafrikasse ja ebastabiilsuse pärast idas (Süürias, Iraagis, Palestiinas); kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles tagama, et ÜJKP missioonidele antaks täitevvolitused ning volitused otsustavalt ja kindlameelselt sekkuda;\n8. on seisukohal, et ELi praeguses laienemispoliitikas jääb tasakaalustatud ja õiglastel tingimustel põhinev usaldusväärne ühinemisprotsess oluliseks julgeoleku tugevdamise vahendiks, mis aitab arendada Kagu-Euroopa riikide vastupanuvõimet;\n9. on seisukohal, et keerukas julgeolekuolukorras ja ajal, kui EL ja NATO püüavad oma koostööd laiendada ja süvendada, kaotab EL Brexiti tõttu osa oma sõjalisest võimest ning tõenäoliselt ei ole enam võimalik kasutada Ühendkuningriigi oskusteavet, ja vastupidi; täheldab, et Brexit annab uut hoogu algatustele, mis on kaua olnud blokeeritud, ja võiks avada tee uutele ettepanekutele; rõhutab, et oluline on, et ELi ja Brexiti-järgse Ühendkuningriigi tihe kaitsekoostöö jätkuks, muu hulgas ka jälitusandmete vahetamise ja terrorismivastase võitluse vallas; on seisukohal, et kui Ühendkuningriik seda taotleb, võiks ta osaleda ka ÜJKP missioonides, mis oleks osa ELi ja Ühendkuningriigi uuest kaitsekoostöö suhtest;\n10. väljendab rahulolu selle üle, et USA on uuesti kinnitanud oma seotust Euroopa julgeolekuga; rõhutab, et EL on kindlalt pühendunud ühiste väärtuste ja huvidega Atlandi-ülesele ühendusele; on samal ajal veendunud, et ÜVJP peab olema vastutustundlik ja enesekindel ja et sellega seoses peab EL muutuma eneseteadlikuks välispoliitiliseks toimijaks;\n11. on kindlalt seisukohal, et EL peaks vajaduse korral võtma otsustavaid meetmeid oma tuleviku määramiseks, kuna sise- ja välisjulgeolek on omavahel üha tugevamalt läbi põimunud ning sellel on otsene mõju kõigile Euroopa kodanikele; hoiatab, et ühtse käsituse puudumine võib viia kooskõlastamata ja killustatud tegutsemiseni, soodustada mitmekordset dubleerimist ja ebatõhusust ning sellest tulenevalt võivad liit ja selle liikmesriigid haavatavaks muutuda; on seetõttu seisukohal, et EL peaks suutma tulemuslikult tegutseda sise- ja välisjulgeoleku kõigi võimalike vahendite ulatuses kuni ELi lepingu artikli 42 lõikes 7 sätestatud tasemeni välja; rõhutab, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 42 nimetatud liidu ühise kaitsepoliitika kujundamise eesmärk on luua ühine kaitse ning muuta liit strateegiliselt sõltumatuks, et ta oleks suuteline edendama rahu ja julgeolekut Euroopas ja maailmas; rõhutab, et Euroopa kaitsevõime tugevam integreerimine annab praktilist ja rahalist kasu;\n12. rõhutab, et EL peab rakendama kogu olemasolevat poliitikavahendite arsenali, alates pehmest jõust kuni karmi jõuni ning lühiajalistest meetmetest pikaajalise tegevuseni klassikalise välispoliitika vallas, mis hõlmab mitte ainult kahe- ja mitmepoolseid pingutusi diplomaatias, arengukoostööd, erakorralist toetust, kriisiennetust ja konfliktijärgseid strateegiaid, vaid ka rahuvalvet ja -kindlustamist, seda ka kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 43 lõikes 1 nimetatud tsiviil- ja sõjaliste vahenditega – et toime tulla esilekerkivate probleemidega; on seisukohal, et ÜJKP peaks lähtuma põhimõttest, et Euroopa turvalisust ei ole võimalik tagada üksnes sõjalisi vahendeid kasutades; on seisukohal, et ELi välispoliitika meetmete hulka peaks kuuluma nende meetmete mõju hindamine seoses ELi inimkesksete strateegiliste huvidega, mis seisnevad inimeste julgeoleku ja inimõiguste parandamises, rahvusvahelise õiguse tugevdamises ja püsiva rahu soodustamises; rõhutab, et Euroopa välisteenistus peaks oma võimekust suurendama, et kriise paremini ära hoida ja tegeleda julgeolekuprobleemidega nende tekkimisest alates; rõhutab, et vajalik on sidusam ja paremini koordineeritud kommunikatsioon sõjaliste, tsiviil-, arengu- ja humanitaarüksuste vahel;\n13. tunnustab silmanähtavaid edusamme Euroopa tugevama kaitsepoliitika kujundamisel pärast Euroopa Liidu üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia vastuvõtmist 2016. aasta juunis; hindab positiivselt eelkõige Euroopa Kaitsefondi käivitamist, kaitseuuringute ettevalmistava meetme kavandatavat laiendamist ja seadusandlikku ettepanekut Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi kohta; kutsub liikmesriike üles suurendama oma tulevasi osamakseid ELi eelarvesse, et katta kõik lisakulud, mis ELil seoses Euroopa Kaitsefondiga tekivad;\n14. tunnustab EFTA ühinemist kaitseuuringute ettevalmistava meetmega ning eelkõige Norra 2017. aastal tehtud 585 000 euro suurust makset selle heaks; soovib, et Norra jätkaks osalemist liidu rahastatavates programmides, millel on kaitsepoliitiline tähendus või mis kuuluvad kaitsevaldkonda;\n15. palub komisjoni asepresidendil ja kõrgel esindajal teavitada Euroopa Parlamenti viivitamata ja täielikult kõikide kaitsepoliitilise tähendusega ja kaitsevaldkonda kuuluvate rahvusvaheliste kokkulepete sõlmimisest või muutmisest vastava menetluse kõikidel etappidel; on seisukohal, et iga kolmanda riigi rahaline osalus avaldab liidu eelarvele olulist mõju, kuna kolmas riik võib liidu finantshuve mõjutada palju suuremalt, kui on tema rahaline panus, keeldudes vajalikke ekspordilitsentse andmast; rõhutab, et kui kolmandad isikud panustavad liidu rahastatud kaitsepoliitilise tähendusega ja kaitsevaldkonda kuuluvatesse programmidesse, ootab Euroopa Parlament, et komisjon ning komisjoni asepresident ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja hindaksid enne ettepaneku esitamist sellise osaluse mõju liidu strateegilise poliitika ja huvide seisukohast, ning teavitaksid parlamenti sellest hindamisest;\n16. rõhutab, et komisjon ja üha suurem arv liikmesriike on endale kohustuseks võtnud Euroopa kaitseliidu rajamise ning Euroopa kodanikud toetavad seda tugevalt; rõhutab, et see vastab liidu kodanike ja Euroopa Parlamendi nõudmisele, mida parlament on väljendanud eeskätt arvukate üleskutsetega oma varasemates resolutsioonides; rõhutab, et Euroopa kaitse tugevam integratsioon aitab suurendada kaitse tõhusust, kaotada dubleerimise ja kärpida kulusid; rõhutab aga, et tõelise Euroopa kaitseliidu ellukutsumine nõuab jätkuvat poliitilist tahet ja otsustavust; nõuab, et liikmesriigid kinnitaksid valmidust osaleda Euroopa ühises ja sõltumatus kaitses ning võtaksid eesmärgiks tagada, et riigi kaitse-eelarve oleks tõuseks kümne aastaga vähemalt 2 %-ni SKPst;\n17. on veendunud, et ainus viis, kuidas suurendada Euroopa Liidu võimet täita sõjalisi ülesandeid, on oluliselt suurendada kõigi sõjalise võimekuse loomise protsessi aspektide tõhusust; tuletab meelde, et 28-liikmeline EL kulutab kaitsele 40 % oma SKPst, kuid sellega luuakse vaid 15 % võimekusest, mida USA saab samasugusest protsessist, mis osutab väga raskele tõhususe probleemile;\n18. palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ning komisjonil astuda samme, et täita parlamendi nõudmine: koostada seoses järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamisega ELi julgeolekut ja kaitset käsitlev valge raamat, nagu nõutakse parlamendi 22. novembri 2016. aasta, 23. novembri 2016. aasta ja 16. märtsi 2017. aasta resolutsioonides; on seisukohal, et Euroopa kaitseliidu loomine, selle strateegilise orientatsiooni sidumine ELi rahalise panusega võimekuse arendamisse ning Euroopa institutsioonilise kaitseraamistiku kujundamine on elemendid, mida on vaja toetada institutsioonidevahelise kokkuleppega; rõhutab, et kõigi sidusrühmade laialdaste ja usaldusväärsete pingutustega on võimalik kaitsekulutuste ulatust ja tõhusust suurendada; nõuab, et selles protsessis määrataks tugev roll sellistele neutraalsetele riikidele nagu Austria ja Rootsi, seadmata sealjuures kahtluse alla konkreetsete liikmesriikide neutraalsust;\n19. rõhutab, et lisaks strateegilise keskkonna ja strateegiliste eesmärkide kirjeldusele tuleks Euroopa Liidu valges raamatus ELi võimearendusplaani vormis välja tuua nii järgmise mitmeaastase finantsraamistiku puhul nõutav ja kasutatav võimekus kui ka võimekuse puudujäägid, ning selle täienduseks tuleks esitada üldülevaade liikmesriikide ja liidu meetmetest, mis on kavandatud finantsraamistikus ja pikemas perspektiivis\n20. tunnustab hiljuti üles näidatud poliitilist tahet tõhustada ÜJKPd; toetab püüdeid kasutada täielikult Lissaboni lepingu potentsiaali – muuta liikmesriikide omavaheline koostöö tegelikult toimivaks, ja püüdeid teha Euroopa Liidu lepingu artikli 43 lõikes 1 loetletud ülesannete täitmiseks vajalik operatiivvõimekus tegelikult kasutatavaks järgmiste meetmetega:\na) luua kiiresti aluslepinguga ette nähtud käivitusfond, et oleks võimalik kiiresti operatsioone alustada,\nb) luua alaline struktureeritud koostöö nende sõjaliste aspektide osas, mis on vajalikud ÜJKP ülesannete täitmiseks, nagu seda on alaliselt ühendatud sõjalised üksused,\nc) reformida valitsustevahelist ühisrahastamise mehhanismi Athena, et suurendada liikmesriikide vahelist solidaarsust, kui on liikmesriigid, kes saavad ÜJKP operatsioonis osaleda ainult rahaliselt, ja on liikmesriigid, kes saavad selles osaleda vaid sõjaväeüksustega,\nd) muuta võimekuse ühendamine ja jagamine erandist reegliks ning asuda rakendama enamikku neist 300 ettepanekust, mille 2011. aastal esitasid 28 kaitsevägede juhatajat,\ne) koondada teadus-, arendus-, hanke-, hooldustegevuse ja koolitusega seotud riiklikud vahendid,\nf) koordineerida riigikaitse planeerimist (kaitseküsimuste iga-aastane kooskõlastatud läbivaatamine (CARD)), nagu praegu on kavandatud,\ng) asuda välja töötama ühiseid sõjalise sertifitseerimise eeskirju ja ühist tarnekindluse poliitikat,\nh) komisjonil panna maksma siseturu eeskirjad kaitsealaste riigihangete projektide valdkonnas kooskõlas 2009. aasta kaitsealaste riigihangete direktiiviga;\n21. tunnustab komisjoni kavatsust esitada järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames ettepanek sihtotstarbelise eelarvega ja eraldi reeglitega kaitseuuringute eriprogrammi kohta; rõhutab, et liikmesriigid peaksid selle programmi jaoks andma lisaressursse, kärpimata olemasolevaid raamprogramme, millega rahastatakse teadusuuringuid, tehnoloogia arendamist ja innovatsiooni, nagu nõutakse Euroopa Parlamendi 5. juuli 2017. aasta resolutsioonis; kordab oma varasemaid üleskutseid komisjonile, et see tagaks liidu osalemise liikmesriikide kaitsealastes teadus- ja arendusprogrammides või vajaduse korral koos tööstusega korraldatud programmides, nagu on osutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 185 ja 187;\n22. tunnustab komisjoni ettepanekut Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi kohta; rõhutab, et liidu meetmetel, millega toetatakse, koordineeritakse või täiendatakse liikmesriikide meetmeid kaitsevaldkonnas, peaks olema eesmärk aidata kaasa ühise kaitsepoliitika järkjärgulisele kujundamisele, nagu on osutatud muu hulgas ELi toimimise lepingu artikli 2 lõikes 4, ning mis seetõttu peaks hõlmama ühist arengut, standardimist, sertifitseerimist ja hooldust, mis tagavad koostööprogrammide suurema koostalitlusvõime; palub, et komisjon edendaks uut Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi võimalikult laialdaselt ning innustaks eelkõige VKEsid ühistes piiriülestes projektides osalema;\n23. leiab, et liikmesriikide relvade, laskemoona ning kaitseotstarbeliste kaupade ja teenuste eksport moodustab lahutamatu osa ELi välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitikast;\n24. kutsub nõukogu üles astuma kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõikega 2 konkreetseid samme Euroopa relvajõudude ühtlustamise ja standardimise suunas, et soodustada uue Euroopa kaitseliidu raames sõjaväelaste koostööd, mis oleks üks samm ELi ühise kaitsepoliitika järkjärgulise kujundamise teel;\n25. rõhutab, et kõigi aluslepinguga ettenähtud võimaluste ärakasutamine parandaks kaitsetööstuse konkurentsivõimet ja toimimist ühtsel turul, elavdaks ka edaspidist kaitsealast koostööd positiivsete stiimulitega, keskendudes projektidele, mida liikmesriigid ei suuda teoks teha, vähendades tarbetut dubleerimist ning soodustades avaliku sektori rahaliste vahendite tõhusamat kasutamist; on arvamusel, et nende strateegiliste koostööprogrammide väljundeil on suur potentsiaal toimida kahesuguse kasutusega tehnoloogiana ja tuua sellisena täiendavat lisaväärtust liikmesriikidele; rõhutab Euroopa sõjalise võimekuse ja integreeritud kaitseturu arendamise tähtsust;\n26. nõuab, et koostataks täpsed ja siduvad suunised, millega tagada Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõike 7 tulevase aktiveerimise ja rakendamise jaoks konkreetne raamistik;\n27. kutsub komisjoni, nõukogu ning komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles alustama koos Euroopa Parlamendiga ühise kaitsepoliitika järkjärgulise kujundamise teemal institutsioonidevahelist dialoogi; rõhutab, et järgmises mitmeaastases finantsraamistikus tuleks ette näha täisväärtuslik ELi kaitse-eelarve ÜJKP kõigi sisemiste aspektide tarbeks ja selle rakendamiseks tuleks välja töötada Lissaboni lepingu ulatusele vastav reeglistik; rõhutab vajadust vaadata läbi Athena mehhanism, et laiendada nende operatsioonide rida, mille korraldamise kulud loetakse ühiseks, ja stimuleerida osalemist ÜJKP missioonides ja operatsioonides;\n28. märgib, et seda uut kaitse-eelarvet tuleb järgmises mitmeaastases finantsraamistikus rahastada uutest vahenditest;\n29. on seisukohal, et otsuste tegemine küsimustes võiks olla demokraatlikum ja läbipaistvam; teeb seetõttu ettepaneku muuta oma julgeoleku ja kaitse allkomisjon (SEDE) täieõiguslikuks parlamendikomisjoniks, et sellele saaks anda suuremad kontrolli- ja vastutusevolitused ÜJKP üle ja olulise rolli ÜJKP rakendamisel, eelkõige julgeoleku- ja kaitsevaldkonnaga seotud õigusaktide kontrollimisel;\n30. peab kahetsusväärseks Euroopa julgeoleku- ja luureteenistuste vahelise koostöö ja teabe jagamise puudulikkust; on veendunud, et luureteenistuste tihedam koostöö aitaks võidelda terrorismi vastu; nõuab sellega seoses täisväärtusliku Euroopa luuresüsteemi loomist;\n31. väljendab rahulolu liikmesriikide valmisoleku üle võtta endale siduvad kohustused ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames, rakendades sellega ambitsioonikat ja kaasavat alalist struktureeritud koostööd, ja kutsub nõukogu üles seda viivitamata kasutusele võtma; rõhutab, et soovitud kaasav osalemine ei tohi ohustada täielikku pühendumist ühisele julgeoleku- ja kaitsepoliitikale ega osalevate liikmesriikide ambitsioonikaid taotlusi; juhib tähelepanu vajadusele kehtestada selged osaluskriteeriumid, jättes teistele liikmesriikidele võimaluse liituda hilisemal etapil; on kindlalt seisukohal, et kogu tegevus alalise struktureeritud koostöö raames peaks olema alati täielikult kooskõlas ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga;\n32. rõhutab, et alaline struktureeritud koostöö peaks arenema liidu raamistikus ning et liit peaks seda koostööd tõhusalt toetama, võttes täielikult arvesse liikmesriikide kaitsealaseid pädevusi; kordab oma nõudmist, et struktureeritud koostööd tuleb liidu eelarvest asjakohaselt rahastada; on seisukohal, et osalemine kõigis ÜJKP kohaldamisalasse kuuluvates liidu ametites ja organites, sealhulgas Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledžis, tuleks alalise struktureeritud koostöö puhul seada nõudeks; kordab oma nõudmist, et ELi lahingugruppide süsteemi tuleks muudetud Athena mehhanismi raames käsitada ühise kulutusena;\n33. rõhutab, et on vaja lihtsustada haldusmenetlusi, mis aeglustavad tarbetult relvajõudude loomist ÜJKP missioonide tarbeks ja kiirreageerimisüksuste piiriülest liikumist ELis; kutsub liikmesriike üles looma kogu ELi hõlmava süsteemi, et koordineerida kaitsejõudude personali, seadmeid ja varustust ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika eesmärgil, mille puhul tuginetakse solidaarsusklauslile ja kus kõigil liikmesriikidel on kohustus anda abi ja toetust kõigi oma volituste piires kooskõlas ÜRO põhikirja artikliga 51;\n34. nõuab alalise struktureeritud koostöö raames täieõigusliku ELi tsiviil- ja sõjalise strateegilise peakontori loomist, mis koosneks olemasolevast sõjaliste missioonide plaanimise ja juhtimise teenistusest (MPCC), tsiviilmissioonide plaanimise ja juhtimise teenistusest (CPCC) ning kriisiohjamise ja planeerimise direktoraadist (CMPD) ning mis pakuks platvormi integreeritud tegevustoele kogu plaanimistsükli jooksul, alates algsest poliitilisest kontseptsioonist kuni üksikasjalike plaanideni välja;\n35. soovitab alalises struktureeritud koostöös osalevatel liikmesriikidel luua alalise „Euroopa integreeritud relvajõu“, mis koosneks nende riikide armeeüksustest, ning võimaldada liidul seda Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõike 3 kohaselt ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamiseks kasutada;\n36. leiab, et Euroopa kaitseliidu üks esmaseid elemente peaks olema ühine küberkaitsepoliitika; soovitab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal välja töötada ettepanekud alalise struktureeritud koostöö raames ELi küberkaitseüksuse loomiseks;\n37. nõuab, et tihedas kooskõlas komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajaga hinnataks võimalust luua komisjonis kaitse peadirektoraat, mis aitaks edendada liidu meetmeid, et toetada, koordineerida või täiendada liikmesriikide meetmeid, mille eesmärk on ühise kaitsepoliitika järkjärguline kujundamine ELi toimimise lepingu artikli 2 kohaselt;\n38. on seisukohal, et kavandatava kaitse peadirektoraadi ülesanne peaks olema tagada avatud piirid väeüksuste ja varustuse ja vaba liikumise võimaldamiseks, mis on vajalik eeltingimus, et tagada selline strateegiline sõltumatus, koostalitlusvõime, tarnekindlus, standardimine ja sõjalise sertifitseerimise kord, mis on nõutav alljärgnevaks: ELi osalus ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning alalise struktureeritud koostöö programmides; ELi rahastatavad kaitseuuringud; ELi strateegiline sõltumatus; Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõime, hõlmates ka VKEsid ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtteid, mis moodustavad Euroopa kaitsevaldkonna tarneahela; ning institutsioonidevahelised kaitsevaldkonda käsitlevad kokkulepped, sealhulgas ELi julgeoleku ja kaitse valge raamat; rõhutab, et kavandatav kaitse peadirektoraat peaks aitama eri toimijate ülesandeid paremini koordineerida, et saavutada poliitikavaldkondade suurem sidusus ja järjepidevus;\n39. rõhutab, et kavandatav kaitse peadirektoraat peaks tegema koostööd Euroopa Kaitseagentuuriga; on seisukohal, et Euroopa Kaitseagentuur peaks olema liidu meetmeid rakendav asutus Euroopa võimete- ja relvastuspoliitika raames Lissaboni lepinguga ette nähtud ulatuses; kordab oma nõudmist nõukogule, et Euroopa Kaitseagentuuri haldus- ja tegevuskulusid rahastataks liidu eelarvest; märgib, et Euroopa Kaitseagentuuri uute rollide ja ülesannetega peaks kaasnema agentuuri eelarve suurendamine, rõhutab aga ühtlasi, et võimalik kaitse peadirektoraadi loomine ja suuremad pingutused ÜJKP tulemuslikumaks muutmiseks ei tohiks kaasa tuua ressursside suunamist bürokraatlike struktuuride paisutamiseks ega struktuuride dubleerimist;\nKaitseküsimuste koordineeritud strateegiline läbivaatamine ja iga-aastane läbivaatamine\n40. hindab positiivselt ELi võimearendusplaani strateegilist läbivaatamist, mis on kavas lõpule viia 2018. aasta kevadel; rõhutab, et võimearendusplaan aitab edendada liikmesriikide koostööd Euroopa Kaitseagentuuriga seotud võimekuse puudujääkide kõrvaldamiseks;\n41. hindab positiivselt kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise protsessi rakendamist; on seisukohal, et kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamine peaks aitama tulemuslikult standardida ja ühtlustada riikide relvajõudude investeeringuid ja võimeid, aitama tagada liidu strateegilist ja operatiivset sõltumatust ja võimaldada liikmesriikidel koos tõhusamalt kaitsesse investeerida; kiidab heaks ettepaneku alustada läbivaatamist katseliselt 2017. aastal;\n42. soovitab liikmesriikidel uurida kaitseressursside ühishanke võimalust;\n43. rõhutab, et kaitseküsimuste iga-aastane kooskõlastatud läbivaatamine peaks põhinema ELi julgeoleku ja kaitse valgel raamatul ja võimearendusplaanil ning olema suunatud kõikidele ÜJKP-ga seotud võimetele, seda eelkõige alalises struktureeritud koostöös osalevate liikmesriikide puhul; on seisukohal, et kaitseküsimuste iga-aastasel kooskõlastatud läbivaatamisel tuleks esitada konkreetsed ettepanekud, et kõrvaldada puudused ja tuvastada, kus oleks liidu meede asjakohane, ning neid ettepanekuid tuleks arvesse võtta ELi järgmise aasta eelarve planeerimisel; rõhutab, et komisjonil ja Euroopa Kaitseagentuuril on vaja teha koostööd kavandatava Euroopa Kaitsefondi kaitsevõime ja teadusuuringute vahendite iga-aastaste tööprogrammide kujundamisel; tuletab meelde, et Euroopa Kaitseagentuuril peaks olema selge roll mitte ainult programmi väljatöötamisel, vaid ka kaitsevõime vahendi kaudu rahastatavate projektide juhtimisel;\n44. rõhutab, et kogu ÜJKPga seotud tegevus, eelkõige kaitseküsimuste iga-aastane kooskõlastatud läbivaatamine, alaline struktureeritud koostöö ja Euroopa Kaitsefondi tegevus peavad olema hoolikalt koordineeritud;\n45. on seisukohal, et komisjon peaks kasutama kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise tulemusi ja algatama institutsioonidevahelise kokkuleppe, millega antakse alus liidu edasiste meetmete ulatusele ja rahastamisele; on seisukohal, et institutsioonidevahelisele kokkuleppele tuginedes peaksid nõukogu ja komisjon nende meetmete lubamiseks tegema oma asjaomastes pädevusvaldkondades vajalikud otsused; nõuab parlamentidevahelist koostööd kaitseküsimustes, eesmärgiga vaadata läbi kaitseküsimuste iga-aastane kooskõlastatud läbivaatamine ja korraldatult jätkata kaitsevõime arendamist;\nÜJKP missioonid ja operatsioonid\n46. avaldab tänu enam kui 6000 naisele ja mehele, kes on hästi ja lojaalselt täitnud teenistuskohustusi liidu tsiviil- ja sõjalistel missioonidel kolmes maailmajaos; hindab neid missioone kõrgelt kui Euroopa ühist panust maailma rahu ja stabiilsuse heaks; peab aga kahetsusväärseks, et nende missioonide tõhusust võivad endiselt ohustada struktuursed nõrkused, liikmesriikide ebavõrdsed osamaksed ja puudulik sobitumine tegevuskeskkonda, ning peab eriti taunitavaks ÜJKP missioonide volituste piiranguid; rõhutab sellega seoses, et vaja on tagada tegelik tulemuslikkus, mida on võimalik saavutada ainult asjakohase sõjalise varustustega, ning kutsub nõukogu ning asepresidenti ja kõrget esindajat üles kasutama Euroopa Liidu lepingu artikli 41 lõikes 2 ette nähtud võimalusi; väljendab rahulolu selle üle, et liikmesriigid on meie teenistuses olevate inimeste jaoks suurendanud oma kaitsekulutusi; leiab, et seda suundumust on vaja säilitada, tugevdada ja koordineerida ELi tasandil; kutsub üles rakendama tulemuslikke meetmeid tagamaks, et ÜJKP missioonide inimmõõtmega seotud õppetunde ja kogemusi hinnatakse ja võetakse arvesse tulevaste ÜJKP missioonide kavandamisel;\n47. väljendab rahulolu selle üle, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja on esitanud ÜJKP esimese aastaaruande; on aga seisukohal, et see aruanne ei peaks olema üksnes kvantitatiivset laadi ja kirjeldama saavutusi statistiliste andmete ja üksikasjaliku teabe abil, vaid keskenduma edaspidi ka ÜJKP meetmete poliitilise mõju hindamisele meie kodanike julgeoleku parandamise seisukohast;\n48. palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal, komisjonil ja liikmesriikidel orienteerida ÜJKP missioone ja operatsioone rohkem ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia prioriteetide saavutamisele, võttes arvesse kohalikku ja piirkondlikku olukorda;\n49. on kindlalt seisukohal, et vaja on jätkuvalt panustada kriiside ohjamisse ja ennetamisse ning eriti toetada Iraagi ülesehitamist ja stabiliseerimist; tunnustab nõukogu hiljutist otsust alustada ÜJKP uut tsiviilmissiooni jaoks, et toetada julgeolekusektori reformi Iraagis, ning ootab, et EL võtaks rahvusvaheliselt juhtiva rolli selles valdkonnas, sealhulgas terrorismivastases võitluses ja tsiviilülesehitustöös; kutsub ELi üles tagama seekord osalevate liikmesriikide parema omavahelise kooskõlastatuse ning parema kooskõlastatuse piirkondlike ja kohalike jõududega\n50. tunnustab Euroopa Liidu juhitavate Vahemere merevägede (EUNAVFOR Med) tegevust ning palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja liikmesriikidel suurendada toetust kohalikele julgeolekujõududele Vahemere lõunarannikul;\n51. ootab, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja nõukogu rakendaksid taas tegevusse Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya), kui selle volitusi uuendatakse nii, et neid laiendatakse Liibüa lõunapiiril asuvate kohalike julgolekujõudude suhtes; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja liikmesriike üles esitama uusi ideid selle kohta, kuidas lahendada julgeolekuprobleeme Saheli piirkonnas, seostades selle küsimuse EUBAM Libya laiaulatusliku ja integreeritud käsitusega ning toetades Saksamaa ja Prantsusmaa ühisalgatust; tunnustab nõukogu 4. augusti 2017. aasta otsust Euroopa Liidu stabiliseerimistegevuse kohta Malis Mopti ja Segou piirkonnas; palub sellega seoses, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja teavitaks parlamenti, kuidas see meede suhtestub ÜJKP missioonide ja operatsioonidega selles piirkonnas;\n52. tunnustab operatsiooni EUFOR Althea (Euroopa Liidu sõjaline operatsioon Bosnias ja Hertsegoviinas) edusamme Bosnias ja Hertsegoviinas lõpliku sõjalise olukorra saavutamisel; on aga mures, et lõpliku poliitilise olukorrani ei ole veel jõutud;\n53. märgib tunnustavalt, et hiljuti pandi alus ELi alalisele operatsioonide peakorterile (sõjaliste missioonide plaanimise ja juhtimise teenistus), nagu nõudis parlament oma 12. septembri 2013. aasta resolutsioonis, kuna see on ühisoperatsioonide efektiivse plaanimise ja juhtimise eeltingimus; kutsub liikmesriike üles saatma peakorterisse vajalikke töötajaid, et see saaks täies mahus toimima hakata, ning tegema sellele ülesandeks ÜJKP operatsioonide, nagu EUFOR Althea, kavandamise ja juhtimise;\n54. leiab, et tingituna Ühendkuningriigi teadaandest Euroopa Liidust väljaastumise kohta tuleb üle vaadata EUNAVFOR Somalia / operatsiooni Atalanta juhtimisvõimalused; rõhutab, et see operatsioon on olnud edukas ja tänu sellele ei ole piraadid 2014. aastast alates kinni pidanud ühtegi laeva; väljendab rahulolu selle üle, et operatsiooni pikendatakse 2018. aastani;\n55. märgib, et ainult 75 % ÜJKP tsiviilmissioonide ametikohtadest on täidetud; väljendab kahetsust selle pärast, et ELi personalieeskirju, mis tagaksid missiooni isikkoosseisule paremad tingimused ja parema kaitse, ei kohaldata missioonidesse tööle võetud inimeste suhtes, kuigi missioone rahastatakse liidu eelarvest; on veendunud, et see pärsib missioonide tegevuse tulemuslikkust; kutsub liikmesriike üles tagama, et kõigis missioonides kõik vabad ametikohad kiiresti täidetaks;\n56. tunnustab ÜJKP koolitust reguleeriva ELi poliitika heakskiitmist ning Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledži (ESDC) tähtsat rolli ÜJKP struktuuri integreeritud keskse koolitusasutusena; kutsub liikmesriike üles tagama sellele kolledžile piisavad rahalised vahendid, töötajad ja infrastruktuuri vahendid;\n57. peab kahetsusväärseks, et liikmesriigid ei suuda piisavalt kiiresti anda ÜJKP tsiviilmissioonide ettevalmistus- ja ülesehitusetappide jaoks vajalikke töötajaid; hindab sellega seoses positiivselt Euroopa välisteenistuse ja komisjoni talituste ühiselt väljatöötatud ettepanekut, milles esitatakse mitmetasandiline lähenemisviis ÜJKP tsiviilmissioonide lähetamise kiirendamiseks;\n58. toetab jätkuvaid pingutusi tsiviilmissioonide ja tsiviil-sõjaliste missioonide rahastamise kiirendamiseks ning otsustamismenetluste ja rakendamiskorra lihtsustamiseks; on sellega seoses arvamusel, et komisjon peaks kooskõlas finantsmääruse artikliga 210 kehtestama delegeeritud õigusaktidega ÜJKP kriisiohjemeetmete jaoks hangete erieeskirjad, et aidata kaasa operatsioonide kiirele ja paindlikule läbiviimisele;\n59. väljendab rahulolu selle üle, et 2016. aastal loodi missioonide toetamise platvorm; märgib kahetsusega, et selle platvormi maht ja ulatus on piiratud, ning kordab oma nõudmist, et tuleks edasi liikuda ühise teeninduskeskuse loomise suunas, mis hakkaks tõhusamalt toimima kõiki missioonide tugiteenuseid koordineeriva keskusena;\n60. kutsub Euroopa välisteenistust ja nõukogu üles tõhustama praegusi pingutusi, et parandada küberjulgeolekut, eelkõige ÜJKP missioonide jaoks, võttes muu hulgas meetmeid ELi ja liikmesriikide tasandil, et vähendada ohtu ÜJKP-le, näiteks suurendama vastupanuvõimet hariduse, koolituse ja õppuste kaudu ning ELi küberkaitsealase hariduse ja koolituse ühtlustamise kaudu;\n61. on seisukohal, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on vastamisi enneolematu ohuga, mis seisneb riikide toetatud küberrünnakutes ning küberkuritegevuses ja terrorismis; usub, et küberrünnakud kujutavad oma olemuse tõttu ohtu, mis nõuab Euroopa tasandil reageerimist; kutsub liikmesriike üles üksteist vastastikku abistama, kui küberrünnak mõnda neist tabab;\n62. kutsub liikmesriike üles rakendama ÜJKP sõjaliste missioonide puhul täielikku koormuse jagamist, laiendades järk-järgult ühist rahastamist täieliku ühisrahastamiseni, mis peaks võimaldama ja toetama üha enamate liikmesriikide võimalusi panustada oma võimete ja jõududega või nimelt rahaliste vahenditega; rõhutab sellega seoses Athena mehhanismi läbivaatamise ja ÜJKP sõjaliste operatsioonide rahastamisega seotud kõigi kulude katmise tähtsust;\n63. kutsub nõukogu üles tegutsema kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 41 lõikega 3 ja võtma viivitamata vastu otsuse, millega luuakse käivitusfond Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõikes 1 ja artiklis 43 osutatud ülesannete täitmiseks mõeldud sõjaliste operatsioonide algetapi kiireks rahastamiseks; nõuab, et nõukogu lahendaks praegused hübriidmissioonide rahastamisega seotud probleemid; nõuab ELi finantseeskirjade paindlikkuse suurendamist, et parandada liidu võimet kriisidele reageerida ja kehtivaid Lissaboni lepingu sätteid täita;\n64. on seisukohal, et praeguses olukorras on ELi ja NATO strateegiline partnerlus Euroopas ja selle naabruses julgeolekuprobleemide lahendamiseks määrava tähtsusega ; on seisukohal, et ELi ja NATO ühisdeklaratsioon ja selle järgneva rakendamise meetmed annavad võimaluse viia koostöö ja vastastikune täiendavus kõrgemale tasandile, mis tähendab strateegilise partnerluse uut ja olulist etappi; tunnustab paketina esitatud 42 ettepanekut, millest kümme on suunatud hübriidohtudega seotud vastupanuvõime suurendamisele ja mille eesmärk on tugevdada kahe organisatsiooni koostööd ja kooskõlastatust; märgib, et seda tööd jätkatakse täieliku avatuse ja läbipaistvuse vaimus, võttes täielikult arvesse otsustamise ja menetluste sõltumatust mõlemas organisatsioonis, ning see töö rajaneb kaasatuse ja vastastikkuse põhimõttel, piiramata ühegi liikmesriigi julgeoleku- ja kaitsepoliitika eripära; tunnustab koostööd küberohtudega võitlemisel, strateegilise kommunikatsiooni arendamisel ning mereoperatsioonide ja ühisõppuste koordineerimisel ning juhib tähelepanu suurepärasele koostööle ja vastastikusele täiendavusele ELi operatsiooni Sophia ja NATO merevalveoperatsiooni Sea Guardian vahel; märgib tunnustavalt ka ELi ja NATO 2017. aasta juunis avaldatud esimest ühist rakendusaruannet ja saavutusi ühiste koostööettepanekute rakendamisel ning kutsub üles uutele edusammudele; rõhutab ELi kindlat seotust Atlandi-ülese ühendusega, millel on ühised väärtused ja huvid;\n65. täheldab, et tugevam EL ja tugevam NATO tugevdavad teineteist vastastikku; on seisukohal, et liikmesriigid peavad suurendama pingutusi, et toimida nii Euroopa kaitseliidus ja sõltumatute piirkondliku julgeoleku tagajatena kui ka vajaduse korral lisaks NATOs; märgib EL peab kooskõlas oma üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegiaga olema osaline järgmistes tegevusvaldkondades: a) reageerimine väliskonfliktidele ja -kriisidele; b) partnerite võimekuse suurendamine ning c) liidu ja selle kodanike kaitsmine; hindab positiivselt käimasolevaid algatusi, mille eesmärk on järgida üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat julgeoleku ja kaitse valdkonnas, tihendada ELi ja NATO sidemeid ning võimaldada liikmesriikidel tegeleda kaitsealaste uuringutega ning ühiselt arendada kaitsevõimet; on arvamusel, et Euroopa julgeolek ja kaitse sõltub üha enam mõlemast organisatsioonist, kellest kumbki toimib oma pädevusvaldkonnas; nõuab meetmete rakendamist, et parandada koostööd hübriidohtude vastu võitlemisel, sealhulgas Euroopa hübriidohtudega võitlemise tippkeskuse kaudu, ning teabe ja jälitusteabe vahetamise vallas;\n66. rõhutab, et tähtis ei ole ainult ELi liikmesriikide, peamiste partnerite ja NATO küberjulgeoleku alane koostöö ja integratsioon, vaid ka ühiskonna eri toimijate omavaheline koostöö selles valdkonnas;\n67. rõhutab, et partnerlus ja koostöö riikidega, kes jagavad ELi väärtusi, aitab ÜJKP tulemuslikkust ja mõju suurendada; tunnustab sellega seoses Albaania, Austraalia, Kanada, Tšiili, Kolumbia, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Gruusia, Montenegro, Moldova, Uus-Meremaa, Norra, Serbia, Šveitsi, Türgi, Ukraina ja Ameerika Ühendriikide osalust;\n68. väljendab rahulolu selle üle, et 7. detsembril 2016 allkirjastati ELi ja USA logistilise toetuse leping; palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal teavitada Euroopa Parlamenti sellest, mil moel on nimetatud leping parandanud ÜJKP missioonide töötajate töötingimusi ja kaitset;\n69. palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja liikmesriikidel viia ELi delegatsioonide koosseisu ELi sõjaväeatašeed, et aidata kaasa Euroopa Liidu strateegiliste eesmärkide täitmisele;\n70. toetab komisjoni ettepanekut vaadata läbi stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend (IcSP), et toetada meetmeid algatuse „Suutlikkuse suurendamine julgeoleku ja arengu toetamiseks“ raames, mis võimaldaks ELil rahastada suutlikkuse arendamist ja vastupanuvõime tugevdamist ning aidata partnerriikide suutlikkust suurendada; soovitab Euroopa välisteenistusel ja komisjonil asuda seda algatust kiiresti rakendama, parandada ÜJKP missioonide tõhusust ja jätkusuutlikkust ning rakendada paindlikumat ja integreeritumat ELi lähenemisviisi, milles kasutatakse ära tsiviil-sõjalist koostoimet;\n71. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO peasekretärile, NATO peasekretärile, ELi kosmose-, julgeoleku- ja kaitsevaldkonnaga tegelevatele ametitele ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.\nVastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0344.\nVastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0381.\nVastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0440.\nVastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0302.\nühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise aastaarunde kohta (2017/2123(INI))\nVäliskomisjon, arvamuse koostaja: Michael Gahler\nVähemuse arvamus, mille on esitanud fraktsiooni GUE/NGL liikmed Sabine Lösing, Takis Hadjigeorgiou, Miguel Urban Crespo ja Javier Couso Permuy\nRaportis nõutakse võimeka sõjalise liidu loomist, toetatakse Euroopa Kaitsefondi, kaitseuuringuid ja Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi, mis toob tulu ELi kaitsetööstusele ja sõjalis-tööstuslikule kompleksile. Raportis toetatakse alalise struktureeritud koostöö kiiret alustamist, nõutakse ELi kaitset käsitleva valge raamatu koostamist, ELi ja NATO koostöö tugevdamist, tsiviil-sõjalist koostöö tõhustamist ning eraldi kaitse peadirektoraadi loomist, et tagada avatud piirid vägede ja varustuse vabaks liikumiseks.\nMeie oleme selle raporti vastu, kuna selles\n• nõutakse ELi ja NATO koostöö tugevdamist ja ÜJKP missioonide volituste tugevdamist\n• nõutakse liikmesriikidelt kaitsekulutuste suurendamist vastavalt NATO suutlikkuseesmärgile (vähemalt 2% SKPst kaitsekulutusteks, mis tähendab 100 miljardi euro võrra suurmaid kulutusi aastani 2020) ja järgmises mitmeaastases finantsraamistikus rohkem makseid ELi eelarvesse Euroopa Kaitsefondi ning täisväärtusliku ELi julgeoleku- ja kaitse-eelarve tarbeks\n• nõutakse Athena mehhanismi laiendamist väljaspool parlamentaarset kontrolli\n• peetakse õigeks stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi reformi, nii et selle kaudu saab nüüd rahastada ka sõjalist koolitust ja varustust.\n ELi lepingu artikli 41 lõike 2 ranget tõlgendamist, mille kohaselt on keelatud sõjalise ja kaitsepoliitilise tähendusega operatsioonideks vajalikke tegevuskulusid katta liidu eelarvevahenditest;\n et ELi eelarvest ei rahastataks sõjalisi kulutusi;\n radikaalset desarmeerimist (sealhulgas keemilist, bioloogilist, radioloogilist ja tuumadesarmeerimist) nii ELi kui ka ülemaailmsel tasandil ning vahendite suunamist sõjalisest valdkonnast sotsiaal- ja arengupoliitika eelarvesse.


26-09-2015, 19:41 PM\n(25-09-2015, 19:07 PM)metsakohin Kirjutas: Vanal hallil ajal enne WW II-te ja kohati ka peale seda kasutati väiksemate aukude, pragude täiteks kitti. Kahjuks on retsept mulle teadmata.\n1 osa linaõli + 1 osa värnitsat + kriidipulbrit nii palju, et hea saab.\nKui komponendid retsepti järgi külmalt kokku segada, siis ei jaksa kiti massi ringi ajada nii kõvasti, kui vaja on. Nii et linaõli ja värnits tuleks ühte potti kokku segada ja kuumaks lasta, siis läheb segu mõnusalt vedelaks ja sellele saab vähehaaval kriidipulbrit lisama hakata, nii et segu muutub ühtlaseks parajalt paksuks massiks.\n26-09-2015, 21:13 PM\nkitti saab mõistagi ka poest valmiskujul osta.\n26-09-2015, 21:22 PM\nkitiga selline jama, et see kuivades praguneb, tõmbab kokku ja ei kleepu puiduga nii hästi. Vanaisa ikka õpetas, et peab olema palju väikeseid naelu klaasi servas mis hoiavad klaasi paigal ja töötab armatuurina kiti sees ning ei lase kitil ära kukkuda... See liibub klaasi vastu kuid ei kleepu senna.\n27-09-2015, 14:51 PM\n(26-09-2015, 21:22 PM)maisalup Kirjutas: kitiga selline jama, et see kuivades praguneb, tõmbab kokku ja ei kleepu puiduga nii hästi. Vanaisa ikka õpetas, et peab olema palju väikeseid naelu klaasi servas mis hoiavad klaasi paigal ja töötab armatuurina kiti sees ning ei lase kitil ära kukkuda... See liibub klaasi vastu kuid ei kleepu senna.\nVastab tõele. Meil siin vana maja, vanad aknad, 50dad - klaasid ees naelte ja kitiga. Väikesed naelad, nii 5cm sammuga. Kitt rabe aga üksikud kohad kus eest pudenenud ja siis ka mitte täielikult.


Kodu: Miks Mu Murray Elite Yard Kuninga Vöö Pole Pööratud? - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Miks Mu Murray Elite Yard Kuninga Vöö Pole Pööratud?\nMurray elite yard king on vanem mudel, mis kasutab kahe vöö süsteemi. Liikumisveo rihm on niiduki alumises osas asuv kummist turvavöö ja kontrollib selle liikumist edasi, samal ajal kui niiduki juhtrihm paikneb eemaldataval niiduki tekil ja reguleerib niiduki pöörlemist...\nKinnitage immobiliseeritud turvavöö uuesti, et uuesti nautida värskelt lõigatud muru.\nMurray Elite Yard King on vanem mudel, mis kasutab kahe vöö süsteemi. Liikumisveo rihm on niiduki alumises osas asuv kummist vöö, mis reguleerib selle liikumist edasi, samal ajal kui niiduki vöörihm paikneb eemaldataval niiduki tekil ja reguleerib niiduki terade pöörlemist. Selle tagajärjel, et ükski turvavöö kinnitub oma kohale, võivad jääda mitmed põhjused.\nKui olete hiljuti vahetanud vöö, mis keeldub liikumisest, on võimalik, et olete rihma valesti paigaldanud. Kontrollige turvavöö suunamist teie käsiraamatus toodud diagrammile, et veenduda, et turvavöö paigaldamisel ei jätaks mingit rihmarattaid ega turvavöötajaid. Veenduge, et rihma V-osa oleks rihmarattaga kokkupuutes ja mitte vastupidises suunas. Kui pärast mõne vöö paigaldamist jäävad osad üle järele, viige oma sammud välja, et välja selgitada, kus asuvad lisad, ja paigaldage need korralikult.\nEbaseadusliku sõidusuunduri või niiduki juhtimisrihma paigaldamine võib põhjustada rihma pööramist. Rihm, mis on liiga väike või liiga pikk või liiga kitsas või liiga paks laiusega, ei kasuta niiduki komponente õigesti ja võib kohale jääda. Uute rihmade tellimisel või ostmisel püüdke alati oma mudelinumbrit kasutada ja seda kasutada. Vaadake oma käsiraamatut ja ostke soovitatav asendusrihm, mitte kaubamärgi asendaja.\nAastate jooksul võib niiduki alla koguneda hämmastav kogus prahti, eriti siis, kui olete korralikult puhastanud. Kuivad rohi ja prahid võivad jääda niidukivööde ja riistvara vahele, mille ümber need suunatakse. Uurige kinni jääv rihma kogu tee, et kalju, puitlaast või kuivatatud rohi ei oleks kogunenud ega takistanud turvavöö edasiliikumisteedel. Kui prahid on olemas, eemaldage see, et vöö võiks tavapärase teekonna jätkata.\nMida vanem on Murray Elite Yard King niiduk, seda tõenäolisem on see, et tegelete vigaste osadega, mis on kuskil turvavöö suunas ebaõnnestunud. Niiduki metallosadesse kuuluvad niidukid võivad roosteta ja keelduda pöördumast. Liikumisanduri rihm liigub ümber virnastaja niiduki esiosa ja tagasiratta rihmaratta taga. Niiduki vöörihm liigub parempoolse ja vasaku tihvti rihmade ja iseliikuvrataste ümber. Kontrollige iga rihmaratta, et näha, et see saab pöörata pinil, millele see on kinnitatud. Kui ei, määrige see või vajadusel vahetage.


covid-19 – Hea Koer\nPublished on 10. aug. 2020 12. aug. 2020 by Hea KoerLeave a comment\nLugesin sel suvel ühte FB gruppi, kus paar kogenud koerakasvatajat avaldasid väga sarkastiliselt arvamust koertekoolide suhtes, mis veebis toimuvad. Ma ei mäleta täpselt sõnastust, aga meeleolu oli umbes selline, et mida veel välja ei mõelda, et ainult raha sisse kasseerida… Õige koeratrenn ei saa olla veebis.\nMillest sa veebikoolitusel osaledes ilma jääd?\nIlmselt pole inimest, kes ei näeks, et veebikoolitusel ei saa koerad füüsiliselt kokku. Osad inimesed peavad seda suurimaks puuduseks. On inimesi, kes arvavad, et koerakoolid veebis on lollidele puru silma ajamiseks ja raha ära võtmiseks. No kuidas saaks koera koolitada, kui teda ei näe?! Ja kuidas saab koer sotsialiseeruda teiste koertega, kui ta ei käi grupitrennis?!\nKas sotsialiseerimata jätmine on tõsine oht?\nSotsialiseerimata koera väljavaated heale ja täisväärtuslikule elule on oluliselt tuhmimad kui sotsialiseeritud koeral. Stressitase tõotab olla oluliselt kõrgem (mitte ainult koeral, vaid ka sotsialiseerimata koera inimestel!).\nKas veebikoolitusel osalemine põhjustab koera sotsialiseerimata jätmist?\nKoerakoolitused toimuvad tavaliselt 1-2 korda nädalas, reeglina 1 tund korraga. Neil kokkusaamistel võivad olla väga erinevad eesmärgid. Mina olen Hea Koera koolitustel alati silmas pidanud seda, et 2 tunni vahel elavad inimesed ja koerad oma tavapärases keskkonnas. Mugavustsoonis, kust nad ilmselt peavad ka veidi välja “hüppama” Justnimelt sotsialiseerimiseks. Ma näen koolitustel (sõltumata sellest, kas tegu on füüsilise kohaloluga või veebi vahendusel koolitusega) enda ülesandeks jagada mõtteid, näpunäiteid ja treenida oskusi, mida inimesed peaksid rakendama koolituste vahepealsel ajal.\nSee tähendab, et ka näost-näkku kursustel käies ei piisa ainult trennis töö tegemisest. Ja veebikoolituselt oskusi ja teadmisi omandades saad teha suurepäraselt iseseisvat tööd ning harjutada oma töö kvaliteeti ja tulemusi hindama – kas ma näen progressi soovitud suunas.\nMillest sa veel veebikoolitusel ilma jääd?\nSa ei näe inimesi oma koertega toimetamas harjutuste vahepeal.\nSa ei kuule tagasisidet, mida annan osalejatele.\nKuidas veebikoolitus võimaldab grupis õppimist?\nKui võtad Hea Koera veebikoolituse koos Zoomi videotundidega, siis samad inimesed kohtuvad 8 tunni vältel, arutavad oma koerte treenimise küsimusi, aga sageli pakuvad ka üksteisele tuge, rõõmustavad koos. Seega – grupi küünarnukitundest ilma ei jää, kui valid grupikoolituse.\nMa tahan, et Hea Koera online-keskkond ühendaks õppimiskogukonda, kus pole hirmu vigade ees. Me ei taha olla täiuslikud. Me ei suudaks seda niikuinii! Me ei taha varjata oma vigu (=elada esinemistsoonis, vaid õppimistsoonis) vaid tahame neist õppida ja lasta ka teistel meie vigadest õppida. Seetõttu on kõigi sellel kursusel osalejate kodutööde videod ja tagasiside kõigile saadaval.\nMis on veebis toimuva koerakoolitue plussid?\nOlen viimase 10 aasta jooksul osalenud arvukatel ja väga sisukatel veebikoolitustel. Ma tean, et meedium ei takista õppimist, kui koolitus on hästi läbimõeldud, õppija vajadusi silmas pidades ning nende oskuseid hierarhiliselt üles ehitades. Samuti peavad muidugi ülesanded olema selgelt sõnastatud ja lõpuks peab ka õppija võtma vastutuse oma õppimise eest.\nKoroonaepideemia puhkedes viisin kõik oma kursused veebi. Kirjutasin ümber juhiseid, lõin uusi videoid. Kursuste sisu jäi samaks. Jätkasime gruppidega Zoomi vahendusel. Pean ütlema, et need koolitused ületasid nii minu kui paljude klientide ootusi!\nKursus ainult tugevdas ja tekitas soovi liikuda edasi. Kui sa mõistad oma koera ja mõistad ka ühe või teise tema käitumise tagamaid, vähendab see mõistmine oluliselt stressi või meelehärmi, mida võib koera ebasoovitav käitumine tekitada. /…/ Plussiks võib praeguse õppevormi juures olla see, et sul on võimalik lõpmatu arv kordi videoid vaadata ja kirjalikke juhiseid üle lugeda.\nVeel tuli välja, et klientidele meeldisid meie Zoomi tunnid, kus me enamasti analüüsisime kodutöid, millist mõju avaldavad inimese erinevad käitumised koera käitumisele ning arutlesime selle üle, kuidas järgmiseks tunniks edukalt treenida. Need arutelud olid palju sügavamad ja laiemad, kui need, kuhu me kunagi näost-näkku kursustel oleme jõudnud. See on lihtsalt selline õppekorraldus, mis seda võimaldab. Nö tagurpidi pööratud klassiruum, kus õppija tutvub uue materjaliga enne kui kohtutakse. Siis arutatakse läbi küsimused, mis kerkisid uue materjaliga töötades ning seejärel asutakse uusi teadmisi ellu rakendama (koera treenima). Ja uues tunnis analüüsitakse videoid kodutöödest ning vaadatakse jälle uued teemad üle.\nKellele veebikoolitus sobib?\nKoolitus sobib kõikidele, kes tahavad oma koeraga paremat kontakti luua, kes tahavad, et koer neid kuulaks ja juurde jääks ka siis kui juhtub midagi ootamatut. See kursus ei sobi kohe kindlasti neile, kes loodavad, et koer õpib ise ja et treener omaniku eest koera koolitamise ära teeb.\nKui väga ka tahaks öelda, et kõigile, siis ometi pole maailmas olemas asja, mis kõigile sobib! Sõltumata sellest, kui hea tootega oleks tegemist.\nHea Koera koolitustest maksimaalse kasu saamiseks on vaja kriitilist mõtlemist ja soovi iseseisvaks ja heaks koerainimeseks saada. Hea Koera koolitustel on edukas see õppija, kes teeb kodus iseseisvalt tööd. Enamus ajast oled sa ju oma koeraga omapäi ilma koolitajata ja pead pidevalt otsustama, kuidas koeraga käituda, mida kinnistada, mida võimaldada, mida mitte. Nende igapäevaste otsuste grupiga jagamine ja läbi analüüsimine aitab jällegi kujundada otsuste langetamise protsessi . Nii kasvab julgus ja iseseisvus ning teadmised, et lahendada ise olukordi, mis koeraga ette tulevad. Samuti tekib arusaam, millised kõrvalmõjud võivad ühel või teisel otsusel olla, sest need on alati olemas.\nHea Koera veebikoolitused panevad tööle\nIgal tunnil on mitmeid harjutusi, mis kursuse edenedes järjest raskemaks lähevad. Samuti on taustainfo selle kohta, milleks sellist harjutust üldse tegema peaks ning lisaks on videod selle kohta, kuidas see päris elus välja näeb. Paljud videod on tehtud näost-näkku kursustel, mis tähendab, et harjutusi demonstreerivad õppijad nagu sinagi ja erinevad koerad.\nKõik ühes kohas. Videoid saab vajadusel üle vaadata. On hea jälgida, mida olen juba teinud ja mis ees ootab. Saab liikuda oma tempos ja just siis “tunni” teha kui mulle sobivaim aeg tundub.\nKuidas õppida treenimisoskusi? Kust koolitaja teab, millest ma räägin? Oli aeg, kus see tõepoolest probleemiks oleks olnud. Tänapäeval on aga enamikul inimestest taskus multitööriist- telefon, mis filmib, töötleb, postitab…\nVideo tegemine on treenerite, sh professionaalsete treenerite igapäevane tööriist nii enda töö kui õppija oskuste hindamiseks. Pole võimalik lihtsalt peale vaadates kõiki detaile märgata.\nVeebikoolitusel muutub see aga peaaegu lahutamatuks osaks, kui tahad koolitaja tagasisidet oma tööle.\nTempo oli üsna kiire/…/ ise tuli palju tööd ette ära teha, aga teistmoodi põnev kogemus, kui tavapärane tunnis kohal käimine. Sobib inimesele, kes ei karda iseseisvalt koeraga harjutada ja tunneb ka nutimaailma.\nKui sulle meeldivad koerad, aga mitte grupis õppimise tempo ja surve…\nKuigi sul on võimalus saada kasu videost ja võtta osa Zoomis toimuvatest aruteludest, pole need kumbki kohustuslikud. Ja nii jõuame järjekordse veebikoolituse plussini. On inimesi, kellele väikeses grupis õppimine ja tähelepanu, mis sellega kaasneb, on talumatult raske. See justkui lõikab nad ära võimalusest saada head loomatreenimise haridust. Veebikoolituse paindlikkus pakub ka siin konstruktiivset lahendust.\nVeebikoolitustel on oma väga suur võlu. Olin alguses pisut skeptiline ja konservatiivne. Mulle isiklikult tegelikult sobis, et sain rahulikult lugeda ja läbi mõelda kõik järgmise harjutusega seonduva. Võtsin enne harjutuse tegemist endale nii palju aega ja läksin koeraga koos harjutust tegema alles siis kui tundsin, et olen ise valmis. Tunnis tuleb reageerida kiiremini ja olla kohe valmis harjutust õpetaja ja teiste koeraomanike juuresolekul tegelema. Inimesel, kellele ei meeldi esinemissituatsioonid või üldse tähelepanu suures grupis, võõraste inimese ees, on veebikolitus oluliselt meeldivam variant.\nPinget on palju vähem. Mulle isiklikult mõjus veebikoolitus ka nii, et ma tajusin ka enda suurt vastutust. Tundi minnes oli vastutus pigem õpetajal/treeneril. Siin me oleme, õpeta meid nüüd, veebis saime suunised ja harutuse mõtestamiseks vajaliku aga tegutsema ja proovima pidime ise. Initsiatiiv on rohkem koeraomaniku käes.\nPraeguses olukorras ei saa me kuidagi vähetähtsaks pidada tervist ja selle hoidmist.\nKoerad ei lähe omavahel kaklema, saavad harjutustel rohkem peremehele keskenduda, Covid-19 ei levi 🙂\nVäike huumor ühelt kutsikaomanikult, kellel maailma kõige sõbralikum keor 🙂 Hea Koera koolitustel pole kunagi keegi päris kaklema läinud. Tõde aga see, et veebikoolitusel osaledes saad kodus oma koeraga teha trenni sel ajal, kui teile kõige paremini sobib! Saad ka valida, kuidas oma treeningut raskemaks teed. Tasapisi. Mitte koos 4 juhuslikult sinu gruppi sattnud koera juuresolekul… Nii on teil mõlemal lihtsam keskenduda neile oskustele, mille arendamisega praegu ametis olete. Ilma liigsete segajateta.\nJa see COVID-19… Jah, see on kohutavalt ebameeldiv ja tüütu. Ja see on meie reaalsus praegu. Kui kauaks, ei tea. Ma ei saa koolitajana lubada kergekäelist suhtumist viiruse levikusse. Meist paljudel on vanainimesi, kelle eest hoolitseda on vaja. Meist paljudel on lapsed, kes hoolt vajavad. Kui me haigestume, siis kes seda teeb? Ja lõpuks – meil kõigil on koerad, kes vajaksid hoolt siis, kui me haiged oleme. See pole naljaasi!\nKoerakoolitamine on hädavajalik\nKoera koolitamine pole luksus, vaid hea loomapidamise põhikomponent.\nEriolukorra ajal ja järel võtsid paljud endale koera. Need koerad nüüd kutsikad-noorukid ja koroona kerib uusi tuure üles. Koer on noor (koos kõigi nende arenguülesannetega, mis noortel koertel eaga kaasas käivad) ainult üks kord elus. Sa ei saa 4-aastasele koerale samu asju õpetades samu tulemusi nagu neid 4-kuusele kutsikale õpetades saaks. Noore koeraga ei tohi ootama jääda paremaid aegu, mis tulevad jumal-teab-millal.\nVali oma koolitust hoolega! Võid vähempakkumisega tõesti leida odavaima koolitaja, aga mida ta sulle ja su koerale õpetab? Kas õppimine seal on meeldiv kogemus nii sulle kui koerale? Õppimine peab olema meeldiv, siis jääb õpetatav ka külge! Kas selles koolis mõeldakse vaid sellele, kuidas koer saada käsklusi täitma või õpetatakse seal ka seda, kuidas koera vajadustele tähelepanu pöörata? Ja oskused – treenimisoskused inimesele ja eluoskused koerale? Need on möödapääsmatult vajalikud igale koerale ja tema inimesele.\nHea Koera veebikoolitused on tulnud, et jääda ja veel paremaks saada.\nRegistreeru Kodukoera põhikoolitusse virtual.heakoer.com!\nJaga oma mõtteid seoses koeraga õppimise ja meediumitega, mille vahendusel oled õppinud! Mis sind aitab? Mis sind takistab?\nCategories Koolitused, treenimine•Tags covid-19, koroona, online-koolitus, veebikoolitus


Kalamaja krundilt on päevavalgele tulnud ligi 15 000 keskaegset eset - Uudised.tv3.ee\nKalamaja krundilt on päevavalgele tulnud ligi 15 000 keskaegset eset\n14:07 19. juuni 2018\nArheoloogid on Tallinnas Kalamajast umbes tuhande ruutmeetri suuruselt alalt leidnud ligi 15 000 keskaegset eset, tegemist on Eesti keskaja suurima arheoloogiline leiukogumiga, mille teeb erakordseks ka asjaolu, et leiumaterjal pärineb kitsast perioodist, vahendab BNS.\nVäljakaevamised Tallinnas Kalamajas aadressil Väike-Patarei 1/Jahu 6 kinnistul algasid tänavu kevadel, kaevamisi juhatava arheoloogi Rivo Bernotase sõnul on praeguseks läbi kaevatud umbes tuhande ruutmeetri suurune ala ning teist samapalju on vaja veel läbi kaevata. Bernotase sõnul on leiumaterjal pärit kultuurkihist, mis on keskmiselt umbes 90 sentimeetri paksune. Kihist pole leitud ehitiste konstruktsioone, mis Bernotase sõnul viitab tõenäoliselt sellele, et mereäärse madala krundi kõrgust on tõstetud vanalinnast toodud pinnase ja prügiga.\nLeiumaterjal viitab Bernotase hinnangul sellele, et krundi tõstmiseks on kasutatud pinnast lammutatud pühakoja ja kingsepatöökoja või nahatöökoja asupaigast ning ilmselt on ala elutegevuseks kasutusele võetud 16. sajandi esimesel poolel.\nBernotase sõnul on praeguseks läbi kaevatud umbes tuhande ruutmeetri suurune ala ning välja on tulnud umbes 15 000 erinevat leidu. Tema sõnul on tegemist Eesti keskaja suurima arheoloogilise leiukogumiga.\nTallinna Ülikooli vanemteadur, arheoloog Erki Russow märkis, et Eestis on väljakaevamistel välja tulnud ka suuremal hulgal leide, näiteks Tallinnas Tartu maantee 1 krundilt tuli välja umbes 21 000 eset ning Tartu Hansakvartali kaevamistelt rekordilised 28 700 eset. Samas on need leiud tulnud välja suuremalt alalt ning leiumaterjal on pärit pikast ajavahemikust, keskajast kaasajani välja. Valdav osa Kalamaja krundi leiumaterjalist on Bernotase sõnul pärit aga 15. sajandi lõpukümnenditest ehk perioodist, mida võib nimetada keskaegse Tallinna tippajaks. Noorim kinnistult leitud münt on Bernotase sõnul Tartu piiskopi Johannes II Bertkowi (1473–1485) ajal vermitud penn.\nBernotas märkis, et leiud on keskaegse Tallinna materiaalse kultuuri uurimise seisukohast äärmiselt põnevad ja üliolulised. "Krundil leidub kõike seda, mida me vanalinnast peaksime leidma, aga ei leia," sõnas ta. "Neist leidudest on võimalik saada sissevaade ühe perioodi materiaalsesse kultuuri," lisas Russow.\nRussow tõi leidude seast esile 15. sajandist pärit elevandiluust kujukest, mis kujutab viimsel kohtupäeval troonivat Kristust. "See on üks tippleide," sõnas ta ja lisas, et ese on haruldane ka Euroopa kontekstis. Russow märkis, et kuju, mille tagaküljele on kraabitud ka omanikumärk, on väga hästi säilinud ning võimalik on taastada isegi kuju algne värviskeem.\nKa sõnas Russow, et kinnistult on leitud kokku 25 keskaegset palverännumärki või märgi katket. Seni on selliseid märke Eestis leitud 20. "Leiud kinnitavad kirjalikke teateid keskaegse Tallinna elanike palverännu sihtpunktide kohta," sõnas Russow. Samas on leitud palverännumärkide seas ka sellistest paikadest pärit märke, mida siinsed kirjalikud allikad palverändude sihtkohtadena ei maini.\nRussow tõi haruldaste leidudena esile ka vitraažide tükke.\nAsjaolu, et leiumaterjali seas on palju religiooniga seotud esemeid, võib Bernotase hinnangul viidata sellele, et krundi pinna tõstmiseks on kasutatud mõne naabruses asunud pühakoja lammutusrusu. Tema sõnul võis selleks olla näiteks Jeruusalemma kabel, mille asupaik ei ole teada, või praeguse Rannamäe all asunud Gertrudi kabel\n„Väga harukordsed on 15. sajandist pärinev keskaegse muusiku kujutisega aknaklaasi katke ja 14.-15. sajandi gooti stiilisugemetega arvatavalt müütilise loomaga sõrmus,“ ütles Bernotas.\nNii Bernotas kui ka Russow tõid esile, et Jahu tänava krundilt on välja tulnud palju väga hästi säilinud orgaanilist leiumaterjali - puitu, nahka ja tekstiili. "Tekstiili leiud on Tallinna kontekstis haruldased," märkis Russow ning lisas, et leidud on säilinud sedavõrd hästi, et neid on võimalik rekonstrueerida.\nLeidude seas on näiteks malendeid, täringuid (sealhulgas esimene Eestist leitud 14.-15. sajandist pärit luust täring), nooleotsad, kahurikuulid, keraamikat, erinevaid tööriistu, kirveid ja nuge, kaubaplomme, kirjutusvahendeid, ehteid, vöönaaste ja muud.\nBernotas märkis, et läbikaevamist ootab veel umbes tuhande ruutmeetri suurune ala ning kaevamised jätkuvad kogu suve.


10:57 PM on 01/29/13#2saddr weirdrhttp://soundcloud.com/sailboatthiefOfflineUser Info.I'm stoked/nervous. Mae is a pretty weirdly emotional (in a good way) band for me. Hopefully this ends up being more than a consolation prize for Mae's breakup saddr weirdrView Public ProfileSend Private MessageWrite on WallView All Posts in ThreadInside AP.net View Profile Picture View Blog Currently Playing View Signature Posts: 8,334VitalsJoined: Dec 2010Location: Southern California\n01:22 AM on 01/30/13#7GetUpAndrewThe Things We Think We're MissingOfflineUser Info.Will check it out. GetUpAndrewView Public ProfileSend Private MessageWrite on WallView All Posts in ThreadInside AP.net View Profile Picture View Signature Posts: 4,421VitalsJoined: Apr 2010Location: ItalyMale - 24 Years Old\n09:10 AM on 01/30/13#15Matt Chylakcontextblues.wordpress.co mOfflineUser Info.I hope the (n.) is actually on the album cover Matt ChylakView Public ProfileSend Private MessageWrite on WallView All Posts in ThreadInside AP.net View Profile Picture View Blog Currently Playing View Signature Posts: 14,964VitalsJoined: Dec 2008Location: Philadelphia, PAMale


Kulmuekspert Jana Bobergi nipid, kuidas saada ideaalsed kulmud | Buduaar\nKulmuekspert Jana Bobergi nipid, kuidas saada ideaalsed kulmud\n2014. aasta 19. august 00:59\nLoomulik kulmukaar on juba mõnda aega moepildis olnud – selle trendi eestvedajaks peetakse kusjuures tippmodell Cara Delevingne’i. Paljud naised, kes ühel hetkel läksid kaasa trendiga, mis soosis kriipspeenikesi kulme, on aga hädas – kulmukarvad ei kasva tagasi. See probleem on õnneks lahendust saamas – kulmukarvade siirdamine iluoperatsiooni teel.\nBuduaar uuris meigikunstnik Jana Bobergi käest, mida soovitab tema neile, kes on oma kulmud ära rikkunud.\nKulmukarvade siirdamine on hetkel veel hoogu koguv trend, mis maksab kusjuures üllatavalt palju – 1800 eurot ja rohkemgi veel – kõik oleneb töömahust. Kulmude siirdamiseks kasutatakse doonorkarvu. Eestis sellist protseduuri praegu veel ei tehta ja seda, millal see meil võimalikuks saab, Jana ennustada ei oska.\nMeigikunstnik ja kulmuekspert Jana Boberg tunnistab, et paljudel naistel on probleeme just kulmupiirkonnaga. Kuidas seda probleemi lahendada? “Loomulik kulmujoon on küll moes, aga paljud naised seisavad silmitsi nooruseas tehtud veaga – nimelt kitkuti kunagi kulmud kriipspeenikeseks ja tihtipeale ka liiga lühikeseks – selle tulemusena ei kasva kulmukarvad enam tagasi. Nüüd kui soovitakse oma kulmukuju korrigeerida, on lisaks mõnele aeganõudvamale ja võibolla mitte nii tõhusale variandile võimalik siirdatud karvade abil omale täiuslik kulmupaar siiski saada. Ilusad ja hoolitsetud kulmud muudavad naise nägu olulisel määral, sest kulmud on ju näo raamiks,” tõdeb Jana, et kuigi kulmukarvade siirdamine on kallis, on see siiski tõhusaim viis endale ideaalsed kulmud saada.\nAga siiski neile, kes kulmukarvade siirdamis-teenust kohe jooksuljalu tegema ei rutta, soovitab Jana enne järgmisi variante proovida: “Soovitan kõigepealt oma kulmud korralikult välja kasvatada ja seejärel professionaali poole konsultatsiooni pöörduda. Professionaal oskab anda nõu, mida edasi tegema peaks, et oma kulmude olukorda parandada – kuidas kulmude väljakasvatamise perioodil neid meikida jne. Kui kulmud on välja kasvatatud, ent siiski veidi hõredad ja auklikud, siis tasub kulmuharjaga oma kulme harjata ning kulmuseerumit kasutada. Kulmuhari koorib kulmukarvade alt surnud naharakud ja stimuleerib vereringet, mis soodustab uute kulmukarvade kasvu. Kulmuseerumit soovitan kasutada sellepärast, et see muudab olemasolevad kulmukarvad paksemaks ja tugevamaks ning aitab kulmukarvadel tagasi kasvada,” soovitab Jana.\nNaised, kes soovivad omale täidlasemaid kulme ja kelle kulmukaare ümbruses kasvab palju pisikesi udukarvakesi, võiksid Jana sõnul kasutada spetsiaalset kulmuraseerijat. “Kulmuraseerijat tuleks kasutada just selles piirkonnas, kus soovitakse kulmu paksemaks muuta. Miks selline soovitus? Lihtne – raseeritud karv muutub iga korraga järjest tugevamaks ja paksemaks ning selle arvelt on vajalik volüüm kulmule täiesti saavutatav,” tõdeb Jana.\nSiin on Jana soovitus teismeliste tütarde emadele ja naistele, kes pole oma kulmusid kordagi kitkuda lasknud. “Elu esimesel kulmumodelleerimisel usaldage professionaali, ärge laske teha seda sõbrannal või mõnel tuttava tuttaval lihtsalt sel põhjusel, et teile meeldivad tema kulmud.”\nAllpool on pildid Jana tehtud töödest!


Mihkel Nestori nädalakommentaar: Laenuraha arvelt elamine tundub aina atraktiivsem | SEB\nMajanduskeskkond - 27.09.2019\nMihkel Nestori nädalakommentaar: Laenuraha arvelt elamine tundub aina atraktiivsem\nFoto: JP Valery, Unsplash.com\nUus intressikeskkond on ümber defineerimas seda, kuidas mõtleme võlast ja laenamisest.\nLangevad intressimäärad kõigutavad arusaama õigest eelarvepoliitikast\nPöördunud tuuled Eesti poliitikas on koos kõige muuga toonud kaasa leebema vaate riigirahandusele. Puudujäägis riigieelarve ei ole valitsuse jaoks enam katastroof ja julgemalt räägitakse riiklike investeeringute rahastamisest laenukapitali abil. See muutus sobitub hästi mujal maailmas hoogustunud diskussiooniga eelarvepoliitika piirangute üle. Poliitikute, kuid ka majandusteadlaste, suhtumist riigivõlga ja eelarvedefitsiiti on ümber defineerimas aina süvenev intressimäärade langus. Nii mitmegi riigi jaoks pakub tänane intressikeskkond võimalust võtta laenu tingimustel, kus võlausaldajad on neile laenamise eest nõus isegi peale maksma. Seejuures ei ole tegemist ajutise anomaaliaga – näiteks Saksamaa puhul on negatiivse tootlusega isegi riigi 30 aastane võlakiri.\nTaolises pahupidi keskkonnas on kahtluse alla seatud majandusteaduse käibetõde, et suurem riigivõlg tuleb tulevikus tasuda maksutõusude abil. Erinevalt lihtinimesest on riigi eluiga vähemalt teoreetiliselt piiramatu. See omakorda tähendab, et miski ei takista riigil tasuda vanasid võlgasid uute laenude abil – vähemalt seni kuni finantsturud tema võimesse laen tasuda usuvad. Seda trikki on jõukad lääneriigid kasutanud juba aastakümneid, tasudes reaalselt vaid intressimakseid laenu põhiosalt. Varem pidurdas riikide laenuhimu hirm selle ees, et finantsturg võib ülelaenanud valitsusel ühel hetkel kõrgete intressimääradega „vaiba alt tõmmata“. Tänase intressitaseme ja keskpanga võlakirjaostuprogrammi tingimustes ei ole see oht enam kuigi tõsine. Pidevalt alanevad intressimäärad on vaatamata kasvavale riigivõlale reaalseid väljaminekuid intressimaksetena isegi vähendanud. Lisaks kipub nominaalne SKP kasv ületama riigivõla keskmist intressimäära isegi kõige õnnetumas seisus majandusega riikides, mis näitab võlakoormust suhtena SKPst aina positiivsemas valguses.\nMilline peaks olema Eesti vaade ja käitumine? Oma rahakotiga ettevaatlikult ümber käival vastutustundlikul eestlasel on sellega raske leppida, kuid ilmselt ei ole Eestil teistest Euroala riikidest kardinaalselt erineva käitumisega palju võita. Kujundatakse ju Euroala rahapoliitikat ennekõike selle suuremate liikmete järgi ja isegi fiskaalse konservatiivsuse kantsis Saksamaal ületab riigi võlatase SKPst 60% piiri, rääkimata riikidest nagu Prantsusmaa või Itaalia. Seega ei peaks mõistlike investeerimisplaanide olemasolul nende rahastamiseks Eesti võlakoormuse suurendamine olema surmapatt. Küll tuleb silmas pidada, et võimalikud laenuraha abil tehtavad investeeringud ei tohiks liigselt suurendada riigi püsikulusid.\nKas riigi roll majanduses on kasvamas?\nRiikide avarduvad võimalused soodsalt laenata on tõstatanud ka küsimuse, kas ühiselt riigieelarvest rahastatud kulutuste osa majanduses peaks kasvama? Kogu arenenud maailma näib aina tõsisemalt vaevavat inimeste vähene isu uute materiaalsete hüvede järele. Idealistlikult võiks seda siduda keskkonnaalase teadlikkuse kasvuga, kuid pigem on jõutud majandusteadusliku madala piirkasulikkuse probleemini, kus täiendava ühiku tarbimisest saadav tõus heaolus on lihtsalt liiga väike. Elades avaras kodus, kus on kasutusel kogu moodne kodutehnika, sõites mugava autoga ja käies kaks korda aastas puhkusel, ei ole jõukal Läänemaailma kodanikul enam piisavalt ihaldusväärseid hüvesid mille poole püüelda. Selle tagajärg on kidur tarbimise kasv, mis omakorda ähvardab katki teha majanduskasvu mootori.\nSeetõttu räägitakse aina kõvemal häälel sellest, et ehk peakski sellises olukorras sekkuma riik ja sundima ühiskonda rohkem tarbima läbi avalike kulutuste. Mida aeglasem on areneva maailma sisenõudluse kasv, seda keerulisem on ka väita, et riiklikud kulutused tõrjuvad välja erasektori head plaanid. Maksutõusu asemel, saab neid kulutusi finantseerida laenukoormuse tõstmise läbi. Lisaks suurtele taristuprojektidele räägitakse palju ka investeeringutest keskkonnakaitsesse ja kliimasoojenemise vastasesse võitlusse, mille finantseerimist erasektoril poolt on paratamatult ehk liiga palju oodata.\nInimeste võime tulevikku ette näha on kasin\nKogu eelneva mõttekäigu ehk kõige olulisem kriitika on, et maailm ei jää muutumatuks. Tänase päeva kujutamine millegi pikaajalise ja jäävana, on üks klassikalistest lõksudest, millesse inimkond ikka aeg-ajalt kipub astuma. Majanduskeskkonna ennustamise mõttes on raske ette näha isegi aasta pärast olevat aega, rääkimata pikemast perioodist. Kui riigid peaksid nüüd üksteise võidu asuma võlakoormust suurendama, ei või me tegelikult ette teada, kuidas reageerivad sellele pikas plaanis finantsturud. Euroopa Keskpank on küll valmis võlakirjasid turult pidevalt juurde ostma, kuid selle tegevuse ohutusest on tõsikindlalt rääkida raske. Hetkel ei ole keskpanga ponnistused inflatsiooni suutnud elavdada, kuid ei saa kindlalt väita, et inimesed pikemas plaanis murelikuks ei muutuks, et nende raskelt teenitud eurod pangakontol pideva rahatrüki tingimustes väärtuse kaotavad. Ja kui lõppeb usaldus euro ning keskpanga vastu, on tulevik tume.


Kuidas leida õige 4 tärni hotell St. Barthelemy\nHetkel on sihtkohas St. Barthelemy kõige enam broneeritud 4 tärni hotell Villa Iris.\nKui teid huvitab St. Barthelemy ja sealne parim majutus, aitavad teid kümned reisisõprade kirjutatud hotelliarvustused. Lisaks leiate meie saidilt TripAdvisori ja Expedia arvustused. 4 tärni hotellid asukohaga St. Barthelemy on hetkel teeninud keskmise hinde 0,0. Reisi lõppedes pange oma muljed kirja ja saatke meile hotelli kohta arvustus. Meie kliendiprogramm Hotels.com™ Rewards võimaldab teenida iga 10 programmis osalevates hotellides peatutud öö eest ühe öö tasuta*.


23.09.19 algab palgaarvestuse ja tööõiguse koolitus Tallinnas | Koolitusinfo.ee\nAvaleht / Finantsjuhtimine ja raamatupid..., Juhtimine, Personaliarendus, Sekretäri- ja ametnikutöö / 23.09.19 algab palgaarvestuse ja tööõiguse koolitus Tallinnas\n23.09.19 algab palgaarvestuse ja tööõiguse koolitus Tallinnas\nTöötasude arvestust on tihti peetud üheks keerulisemaks valdkonnaks raamatupidaja töös. Selle muudab keerukaks valdkonda reguleerivate õigusaktide paljusus ning nende pidev muutmine, samuti õigusaktide erinevad tõlgendusvõimalused. Korrektne töötasude arvestamine on ettevõtte jaoks kriitilise tähtsusega, kuivõrd tööjõud on tööandja jaoks kõige kallim vara ning selle hoidmine on tööandja jaoks ülioluline.\nkoolituse lõppedes peaks õpilane olema omandanud teadmised ja praktilised oskused töötasude arvestamise valdkonnas;\ntundma ennast kindlalt vastavat töölõiku raamatupidajana täites või töötades palgaarvestajana.\nKoolitus kestab perioodil 23.09.2019 – 04.10.2019. Kuupäevadel: 23.09.2019, 25.09.2019, 27.09.2019, 30.09.2019 ja 04.10.2019 toimub õppetöö kell 10.00-12.15. Lõunavaheaeg on ajavahemikul 12.15-12.45. Õppetöö jätkub 12.45-15.00.\nKursus on sobiv nii huvilistele, kes ei oma töötasude arvestamisega varasemat kokkupuudet kui ka juba töötavatele raamatupidajatele, kelle kokkupuuted töötasude arvestamisega ei ole olnud kuigi laiaulatuslikud ning kes soovivad oma teadmisi kinnistada ja täiendada. Samuti sobib kursus teadmiste täiendamiseks personalitöötajatele ning ettevõtte juhtidele.


VEA MAJALIIN OÜ (10139302) - Overview @ Inforegister.ee\nVEA MAJALIIN OÜ\nVEA MAJALIIN OÜ: Tegevuslugu 19.01.2021\nVEA MAJALIIN OÜ alustas peaaegu 24 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, V. P., A. K. ja A. S., seda juhtima hakkasid. V. P.'l oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 0 aastat, A. K.'l 0 aastat ja A. S.'l 0 aastat.VEA MAJALIIN OÜ valdkond on ärinõustamine jm juhtimisalane nõustamine. Samas valdkonnas (EMTAK 70221) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 5665 tükki, kes annavad tööd kokku 8360-le...\nVEA MAJALIIN OÜ: Sünnilugu 14.01.2021\nHarju maakonnas toimetav ettevõte, VEA MAJALIIN OÜ sündis 24 aastat tagasi, veel värskel krooniajal ja pikalt mõtlemata alustati äritegevusega mis...\nVEA MAJALIIN OÜ: Tegevuslugu 19.01.2021 VEA MAJALIIN OÜ alustas peaaegu 24 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, V. P., A. K. ja A. S., seda juhtima hakkasid. V. P.'l oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 0 aastat, A. K.'l 0 aastat ja A. S.'l 0 aastat.VEA MAJALIIN OÜ valdkond on ärinõustamine jm juhtimisalane nõustamine. Samas valdkonnas (EMTAK 70221) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 5665 tükki, kes annavad tööd kokku 8360-le...\nVEA MAJALIIN OÜ: Sünnilugu 14.01.2021 Harju maakonnas toimetav ettevõte, VEA MAJALIIN OÜ sündis 24 aastat tagasi, veel värskel krooniajal ja pikalt mõtlemata alustati äritegevusega mis...\n1 10139302 01.05.1997 29.04.1997 EE100312494\n2 10139302 29.10.2017 30.10.2017 EE100312494\n3 10139302 27.06.2018 28.06.2018 EE100312494\nReg. Code 10139302\nDate of first entry 08.04.97\nTurnover (2019) 10 847 €\nBalance (2019) 10 195 €\nA. K. 3200 punkti Board member\nV. P. 450 punkti Board member\nLegal address Harjumaa, Harku vald, Rannamõisa küla, Paekalda tee 2, 76906\nPhone (+372) 6032127\nMobile (+372) 5018340\ne-mail address(es) majaliin@gmail.com\nV. P. Position... Log in > (+372) 501...\n2020 IV 330 € 0 € 0 € 1 0 €\n2020 I 0 € 219 € 232 € 1 210 €\n2019 IV 0 € 235 € 248 € 1 260 €\n2019 III 975 € 389 € 248 € 1 260 €\n2019 II 5 620 € 235 € 248 € 1 210 €\n2019 I 11 373 € 3 470 € 2 848 € 1 1690 €\n2018 IV 13 370 € 3 844 € 1 480 € 2 585 €\n2018 III 9 000 € 2 361 € 775 € 1 585 €\n2016 I 0 € 506 € 529 € 0 0 €\n2015 IV 4 222 € 949 € 958 € 1 715 €\n2015 III 4 836 € 1 053 € 1 097 € 1 780 €\n2015 II 4 529 € 986 € 1 027 € 1 780 €\n2015 I 3 963 € 863 € 899 € 1 650 €


Mitmes mängus saab Klavan seitsme päeva jooksul platsile joosta? - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nMitmes mängus saab Klavan seitsme päeva jooksul platsile joosta?\nLiverpooli ja Evertoni kohtumine. Ragnar Klavan võitleb Romelu Lukakuga.\nFOTO: Carl Recine/REUTERS/Scanpix\nJALGPALL. Inglismaa kõrgliigas on Liverpooli jalgpalliklubi suutnud juba viis poolaega järjest oma värava puhtana hoida. Kogu selle aja on väljakul olnud ka Eesti koondise kapten Ragnar Klavan. Täna peab Liverpool oma tiheda pühadeperioodi esimese kohtumise, kui neile sõidab külla Stoke City. Ennustuste järgi on taas algkoosseisus kohta sisse võtmas ka Klavan.\nVigastatud mängijate osas on Liverpooli puhul just suurimaks küsimuseks keskkaitsja Joel Matipi tervis. Matip on pahkluuvigastuse tõttu jäänud kõrvale kahest viimasest mängust ja päris terveks ei ole saanud ta siiani. Briti meediast on kõlanud, et Saksamaal sündinud ja seal mängumeheks sirgunud kamerunlane võiks ka täna väljakule joosta, kuid selleks polevat vajadust.\nLiverpool Echo ennustuste kohaselt võiksidki keskkaitsepaari moodustada taas Klavan ja Dejan Lovren. Kuna eestlane on saanud Matipi asendamisega suurepäraselt hakkama, siis antaksegi tõenäoliselt endisele Schalke mängumehele aega mänguvalmiduse kogumiseks.\nSamamoodi teatab ka Sky Sports, et Matip ei ole vigastusest veel täielikult taastunud ja see tähendab Klavanile taas mänguaega. Samal ajal vaadatakse juba ka ettepoole – 31. detsembril seisab Liveproolil ees ülioluline matš koduplatsil Manchester Cityga. Just selle duelli tarbeks timmitakse ka Matipi mänguvormi.\nCagliari edu peaarhitekt: meeskond töötab hästi, aga peame paremaks saama Loe artiklit


Osaajaga Humanitaar- ja sotsiaalteadused PhD Greater London - Doktorantuur 2017\nLiitu tasuta Parimad võimalused Osaajaga õpinguteks! Võta ülikoolidega Greater London otse ühendust! Alusta Humanitaar- ja sotsiaalteadused doktoriõpinguid sobivas ülikoolis!\nOsaajaga doktoriõpe Greater London ja kogu info ülikoolide ja Humanitaar- ja sotsiaalteadused õppeprogrammide kohta siit!\nDoktoriõppe programmi nõuete hulka kuulub tavaliselt juba olemasolev magistrikraad. Lisaks tuleb esitada lõputöö või väitekiri, mille sisuks on originaalne akadeemiline uurimistöö. Mõnedes riikides on lõputööd vaja ka ekspertide paneeli ees kaitsta.PhD Kunst, humanitaar- ja ühiskonnateadused keskendub inimeste mõtteid ja kultuuri. On kõrgemat haridustaset, sageli keskendub õpilase õpetaja suhetes, täiustatud uurimismeetodid ja kõrgema astme kursused.Haridus Ühendkuningriik ametiisikule küsimust igast riigist on Suurbritannia, millel on eraldi süsteemid eri valitsused: Ühendkuningriigi valitsus vastutab Inglismaal ja Šoti valitsus, kõmri valitsuse ja Põhja-Iirimaa Executive vastutavad Šotimaa , Wales ja Põhja-Iirimaa puhul.Osaajaga Humanitaar- ja sotsiaalteadused doktorantuur Greater London ja kogu info parimate õppeprogrammide kohta siit. Säästa aega ja võta ülikoolidega otse ühendust!\n21 Tulemused Humanitaar- ja sotsiaalteadused, Greater London\nLink to and share "Osaajaga Humanitaar- ja sotsiaalteadused PhD Greater London - Doktorantuur 2017"


Tag: finantsaruande vertikaalanalüüs\nNeljapäev, 03 Mai 2018 11:58\nFinantsanalüüs kui juhtkonna tööriist\nFinantsanalüüsi mõiste on suhteliselt lai. Enamasti mõistetakse finantsanalüüsi all siiski traditsiooniliste finantsaruannete (bilansi ja kasumiaruande) analüüsimist. Järjest aktuaalsemaks on viimasel ajal muutunud ka rahavoogude aruande analüüs.


Tööealiste elanike arv väheneb ja veel rakendamata tööjõudu on tööturul järjest vähem. Esimeses kvartalis oli täitmata ametikohtade arv viimase kaheksa aasta suurim. Tööjõupuudus oli juulis äritegevust takistav peamine tegur veerandi tööstus- ja teenindusettevõtete hulgas ning lausa poolte ehitusettevõtete seas. Seetõttu püsib surve ka palkade kasvuks.\nLiis Elmik, vanemökonomist Foto: Swedbank\nHõivatute arv vähenes teises kvartalis eelmise aasta sama ajaga võrreldes veidi, 3500 inimese võrra. Töötajate arv alanes avalikus sektoris ja põllumajanduses. Avaliku sektori hõivet mõjutavad riigipoolsed reformid. Haridusega seotud töötajate arvu languse taga võib olla õpilaste arvu vähenemine üldhariduskoolides maapiirkondades ja kõrgkoolides üle Eesti. Aasta teisel poolel peaks hõivatute arv eelmise aastaga võrreldes taas suurenema, kuna suurem majandusaktiivsus nõuab rohkem töökäsi.\nTööpuuduse määr kasvas teises kvartalis oodatult. Töötute arv suurenes aastaga ligi 4000 inimese võrra. Töötute arvu tõusu taga on töövõimereform, mis motiveerib tervislikel põhjustel tööturult eemal olnud inimesi tööd otsima. Töötukassa andmed näitavad, et juulis oli registreeritud töötuid aastatagusega võrreldes kümnendiku võrra rohkem, kuna töövõimereformi tõttu kahekordistus vähenenud töövõimega töötute arv. Samas ülejäänud töötuid oli aastatagusest 7% võrra vähem.\ntööealiste elanike arv


CV: Jaanika Meriküll\nTartu Ülikool, Sotsiaalteaduste valdkond, majandusteaduskond, majanduse modelleerimise vanemteadur (0,20)\nTartu Ülikool, Sotsiaalteaduste valdkond, majandusteaduskond, majanduse modelleerimise vanemteadur (0,60)\nTartu Ülikool, Sotsiaalteaduste valdkond, majandusteaduskond, majanduse modelleerimise vanemteadur (0,50)\nTartu Ülikool, Majandusteaduskond, Majandusteaduskonna dekanaat, majanduse modelleerimise vanemteadur (0,20)\nTartu Ülikool, Majandusteaduskond, Rahvamajanduse instituut, majanduse modelleerimise vanemteadur (0,20)\nTartu Ülikool, Majandusteaduskond, Rahvamajanduse instituut, spetsialist (0,40)\nTartu Ülikool, Majandusteaduskond, Rahvamajanduse instituut, spetsialist (0,15)\nUniversity College London, School of Slavonic & East European Studies, post-doktor\nTallinna Tehnikaülikool, Majandusteaduskond, Rahanduse ja majandusteooria instituut, Rahanduse ja panganduse õppetool, Teadur (0,25)\nTartu Ülikool, Majandusteaduskond, Rahvamajanduse instituut, spetsialist (0,20)\nTartu Ülikool, Majandusteaduskond, Rahvamajanduse instituut, teadur (0,30)\nTartu Ülikool, Majandusteaduskond, Rahvamajanduse instituut, projektijuht (0,20)\nTartu Ülikool, Majandusteaduskond, Rahvamajanduse instituut, erakorraline teadur (0,50)\nTartu Ülikool, Majandusteaduskond, Rahvamajanduse instituut, Projekti põhitäitja (1,00)\nTartu Ülikool, Majandusteaduskond, Rahvamajanduse instituut, erakorraline teadur (1,00)\nTartu Ülikool, Majandusteaduskond, Rahvamajanduse instituut, erakorraline teadur (0,90)\nTÜ majandusteaduskonna doktoriõpe\nTÜ majandusteaduskonna magistriópe\nTÜ majandusteaduskonna bakalaureuseópe\n2004, Jaanika Meriküll, Eesti Panga teaduspreemia\nETIS KLASSIFIKAATOR: 2. Ühiskonnateadused ja kultuur; 2.12. Majandusteadus; TÄPSUSTUS: innovatsioonid, hóive, modelleerimine\nAire Lumiste, magistrikraad, 2016, (juh) Jaanika Meriküll, Tööjõumaksudest kõrvale hoidmine majutus- ja toitlustussektoris Eestis, Tartu Ülikool, Sotsiaalteaduste valdkond, majandusteaduskond.\nRisto Kaarna, magistrikraad, 2010, (juh) Jaanika Meriküll; Andres Võrk, Tax Incentives and Business Enterprise Research and Development in Estonia (Maksusoodustused ja äriettevõtete teadus- ja arendustegevus Eestis), Tartu Ülikool, Majandusteaduskond, Rahvamajanduse instituut, Majanduse modelleerimise õppetool.\nMeriküll, J.; Rõõm, T. (2020). Stress tests of the household sector using microdata from survey and administrative sources. The International Journal of Central Banking, xx−xx [ilmumas].\nCede, U.; Chiriacescu, B.; Harasztosi, P.; Lalinsky, T.; Meriküll, J. (2018). Export characteristics and output volatility: comparative firm-level evidence for CEE countries. Review of World Economics, 154 (2), 347−376.10.1007/s10290-018-0312-x.\nLalinsky, T.; Meriküll, J. (2018). The effect of the single currency on exports: comparative firm-level evidence. In: Eesti Pank Working Paper Series (1−43). Eesti Pank.\nMeriküll, J; Mõtsmees, P. (2017). Do you get what you ask? The gender gap in desired and realised wages. International Journal of Manpower, 38 (6), 893−908.10.1108/IJM-11-2015-0197.\nMeriküll, J.; Rõõm, T. (2017). The financial fragility of Estonian households: Evidence from stress tests on the HFCS microdata. In: Working Papers of Eesti Pank (1−51). Eesti Pank.25045520/42017/0142.\nMeriküll, T.; Rõõm, T. (2016). The assets, liabilities and wealth of Estonian households: Results of the Household Finance and Consumption Survey. In: Occasional Paper Series of Eesti Pank (1−93). Eesti Pank.\nMeriküll, J.; Rõõm, T. (2015). One Currency, One Price? Euro Changeover-Related Inflation in Estonia. Journal of Common Market Studies, 53 (4), 822−839.10.1111/jcms.12228.\nMännasoo, K.; Meriküll, J. (2015). The impact of firm financing constraints on R&D over the business cycle. In: IOS Working Papers (1−29).. Institute for East and Southeast European Studies.\nMännasoo, K.; Meriküll, J. (2015). The Impact of Firm Financing Constraints on R&D over the Business Cycle. In: .. Eesti Pank.\nMännasoo, K.; Meriküll, J. (2014). R&D, Credit Constraints, and Demand Fluctuations: Comparative Micro Evidence from Ten New EU Members. Eastern European Economics, 52 (2), 49−64.\nMeriküll, J.; Rõõm, T. (2014). One Currency, One Price? Euro Changeover-Related Inflation in Estonia. In: (1−30)..\nMeriküll, J.; Rõõm, T. (2014). One Currency, One Price? Euro Changeover-Related Inflation in Estonia. In: (1−32)..\nLopez-Garcia, P.; Di Mauro, F.; Benatti, N.; Angeloni, C.; Altomonte, C.; Bugamelli, M.; D'Aurizio, L.; Barba Navaretti, G.; Forlani, E.; Rossetti, S.; Zurlo, D.; Berthou, A.; Sandoz-Dit-Bragard, C.; Dhyne, E.; Amador, J.; Opromolla, L., D.; Soares, A., C.; Chiriacescu, B.; Cazacu, A.-M.; Lalinsky, T. ... Harasztosi, P. (2014). Micro-based evidence of EU competitiveness: The CompNet database. Working Paper Series of European Central Bank, 1634.\nMeriküll, J.; Mõtsmees, P. (2014). Do you get what you ask? The gender gap in desired and realised wages. Eesti Pank. Working Paper Series, 9, 1−30.\nMeriküll, J.; Staehr, K. (2013). Unregistered Production and Employment in Estonia: Measurements and Developments. Journal of Applied Economics and Business, 1 (2), 23−34.\nMeriküll, J.; Rõõm, T.; Staehr, K. (2013). Perceptions of unreported economic activities in Baltic firms. Individualistic and non-individualistic motives. In: Vadi, M.; Vissak, T. (Ed.). (Dis)honesty in Management: Manifestations and Consequences (85−125).. Emerald Group Publishing Limited.\nMännasoo, K; Meriküll, J. (2013). R&D cyclicality and credit constraints: Comparative micro-evidence from 10 new EU members and two data sources. 6th Annual Conference of the Academy of Innovation and Entrepreneurship (AIE 2013) Conference Proceedings: Innovation and Entrepreneurship for Inclusive and Sustainable Development, Oxford, United Kingdom 29-30 August 2013.. Oxford, United Kingdom,. (TMD-WP-55).\nMeriküll, J. (2012). The effect of innovation on skill upgrading in mid-transition: microeconometric evidence from Estonia. In: Carayannis, E; Varblane, U; Roolaht, T (_EditorsAbbr). Innovation Systems in Small Catching-Up Economies (277−296).. Springer Verlag.10.1007/978-1-4614-1548-0_15.\nMeriküll, J. (2012). Household borrowing during a creditless recovery. Working Papers of Eesti Pank, 2, 1−29.\nEamets, R.; Meriküll, J.; Humal, K.; Krillo, K.; Pihor, K.; Rell, M.; Nurmela, K.; Kaarna, R. (2011). Energeetika tööjõu uuring.\nMännasoo, K.; Meriküll, J. (2011). How do demand fluctuations and credit constraints affect R&D? Evidence from Central, Southern and Eastern Europe. In: .. Tallinn: Eesti Pank.\nMännasoo, K.; Meriküll, J. (2011). R&D in Boom and Bust: Evidence from the World Bank Financial Crisis Survey. In: .. Tallinn: Eesti Pank.\nMännasoo, K.; Meriküll, J. (2011). R&D, demand fluctuations and credit constraints: comparative evidence from Europe. In: (1−33)..\nMeriküll, J. (2011). Labour market mobility during a recession: the case of Estonia. In: (1−41)..\nMeriküll, J. (2010). The impact of innovation on employment: firm- and industry-level evidence from a catching-up economy. Eastern European Economics, 48 (2), 25−38.10.2753/EEE0012-8775480202.\nMeriküll, J.; Staehr, K. (2010). Unreported employment and envelope wages in mid-transition: Comparing developments and causes in the Baltic countries. Comparative Economic Studies, 52 (4), 637−670.10.1057/ces.2010.17.\nMeriküll, J. (2009). Technological change and labour demand. (Doktoritöö, Tartu Ülikool). Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.\nKriz, K.; Meriküll, J.; Paulus, A.; Staehr, K. (2008). Why Do Individuals Evade Payroll and Income Taxation in Estonia? In: INFER Advances in Economic Research: Shadow Economy, Corruption, and Governance (240−264).. Edward Elgar Publishing.\nMeriküll, J.; Staehr, K. (2008). Unreported employment and tax evasion in mid-transition: Comparing developments and causes in the Baltic States. Eesti Pank.\nMeriküll, J (2008). The Impact of Innovation on Employment: Firm- and Industry-level Evidence from Estonia. 1, 1−29.\nCörvers, F.; Meriküll, J. (2008). Occupational structures across 25 EU countries: the importance of industry structure and technology in old and new EU countries. Economic Change and Restructuring. 2, 1−30.\nMeriküll, J. (2008). The Impact of Innovation on Employment: Firm- and Industry-level Evidence from Estonia. Estonian Economic Association: Articles from the Annual Conference 2008: Annual Conference of Estonian Economic Association; Pärnu; 22.-23. jaanuar 2008. _EditorsAbbr Kulu, L.; Randveer, M. 9−38.\nCörvers, F.; Meriküll, J (2007). Occupational structures across 25 EU countries: the importance of industry structure and technology in old and new EU countries. Economic Change and Restructuring, 40 (4), 327−359.10.1007/s10644-008-9035-7.\nCörvers, F.; Meriküll, J. (2007). Classifications, data and models for European skill needs forecasting. In: Zukersteinova, A. Strietska-Ilina, O. (_EditorsAbbr). Towards European skill needs forecasting (27−40).. Luksemburg: Office for Official Publications of the European Communities. (Cedefop Panorama series; 137).\nKriz, K.A.; Meriküll, J.; Paulus, A.; Staehr, K. (2007). Why Do Individuals Evade Payroll and Income Taxation in Estonia? University of Tartu, Faculty of Economics and Business Administration, Working Paper Series, 1−40.\nKriz, K.; Meriküll, J.; Paulus, A.; Staehr, K. (2007). Why Do Individuals Evade Payroll and Income Taxation in Estonia? 4th Nordic Econometric Meeting, Tartu, 24.-26. mai 2007.\nKenneth, K.; Merikull, J.; Paulus, A.; Staehr, K. (2006). Income tax evasion, social norms and welfare: A linear example. Reforming the public sector: in search of ways to improve its effectiveness: Public Sector Transition, St Peterburg, 23-24.09.2005. Izdatelski dom S.-Peterburskogo gosudarstvennogo universiteta, 214−232.\nMeriküll, J. (2004). Tööjõuvajaduse prognoosimine Eestis nelja koolitusala näitel. Eesti majanduspoliitika perspektiivid Euroopa Liidus. XII teadus- ja koolituskonverentsi artiklid-ettekanded (249−259).. Berlin Wissenschaftsverlag GmbH.\nMeriküll, J. (2004). Macroeconometric Modelling of the Estonian Economy. In: Paas, Tiiu; Tafenau, Egle (_EditorsAbbr). Modelling the Economies of the Baltic Sea Region (138−166).. Tartu: Tartu University Press.\nUniversity of Tartu, Faculty of Social Sciences, School of Economics and Business Administration, Senior Research Fellow in Economic Modelling (0,20)\nUniversity of Tartu, Faculty of Social Sciences, School of Economics and Business Administration, Senior Research Fellow in Economic Modelling (0,60)\nUniversity of Tartu, Faculty of Social Sciences, School of Economics and Business Administration, Senior Researcher (0,20)\nBank of Estonia, Senior Economist\nUniversity of Tartu, Faculty of Social Sciences, School of Economics and Business Administration, Senior Research Fellow in Economic Modelling (0,50)\nUniversity of Tartu, Faculty of Economics and Business Administration, Dean's Office, Senior Research Fellow (0,20)\nUniversity of Tartu, Faculty of Economics and Business Administration, Institute of Economics, Senior Research Fellow (0,20)\nUniversity of Tartu, Faculty of Economics and Business Administration, Institute of Economics, Specialist (0,40)\nUniversity of Tartu, Faculty of Economics and Business Administration, Institute of Economics, Specialist (0,15)\nUniversity College London, School of Slavonic & East European Studies, Post-doctoral research fellow\nTallinn University of Technology , School of Business and Governance, Department of Finance and Economics, Chair of Finance and Banking, Researcher (0,25)\nUniversity of Tartu, Faculty of Economics and Business Administration, Institute of Economics, Specialist (0,20)\nUniversity of Tartu, Faculty of Economics and Business Administration, Institute of Economics, Research Fellow (0,30)\nUniversity of Tartu, Faculty of Economics and Business Administration, Institute of Economics, Project Manager (0,20)\nUniversity of Tartu, Faculty of Economics and Business Administration, Institute of Economics, Research Fellow extraordinarius (0,50)\nUniversity of Tartu, Faculty of Economics and Business Administration, Institute of Economics, Lecturer of Economic Modelling (0,50)\nUniversity of Tartu, Faculty of Economics and Business Administration, Institute of Economics, Research Fellow extraordinarius (1,00)\nUniversity of Tartu, Faculty of Economics and Business Administration, Institute of Economics, Research Fellow extraordinarius (0,90)\n2004, Jaanika Meriküll, The Scientific Award from Bank of Estonia\nAire Lumiste, Master's Degree, 2016, (sup) Jaanika Meriküll, Tööjõumaksudest kõrvale hoidmine majutus- ja toitlustussektoris Eestis (Evasion of Employment Taxes in Estonian Accommodation and Food Services Sector), University of Tartu, Faculty of Social Sciences, School of Economics and Business Administration.\nRisto Kaarna, Master's Degree, 2010, (sup) Jaanika Meriküll; Andres Võrk, Tax Incentives and Business Enterprise Research and Development in Estonia, University of Tartu, Faculty of Economics and Business Administration, Institute of Economics, Chair of Economic Modelling.\nMeriküll, J.; Rõõm, T. (2020). Stress tests of the household sector using microdata from survey and administrative sources. The International Journal of Central Banking, xx−xx [forthcoming].


EELK: Saarte praost esindab isiklikku seisukohta - Eesti Kirik\nEELK: Saarte praost esindab isiklikku seisukohta\n07.11.2011 | Tiiu Pikkur | Rubriik: Online artiklid\nEesti Evangeelse Luterliku Kiriku avalike suhete juht Arho Tuhkru kinnitab, et kui Saarte praostkonna praost Veiko Vihuri nõuab võrdõiguslikkuse voliniku Mari-Liis Sepperi ametist lahkumist, esindab ta oma isiklikku, mitte EELK seisukohta.\n"Saarte praost Veiko Vihuri oma avalduses esindab isklikku seisukohta. See on Veiko Vihuri isiklik arvamus, kui tema Mari-Liis Sepperiga ei saa kuidagi läbi," ütles Arho Tuhkru ERR-i uudisteportaalile.\nKommentaariks täna alanud kampaaniale "Erinevus rikastab" ütles Tuhkru, et on nõus, et teatud puhkudel on erinevus kindlasti rikastav, kuid ometi võivad erinevused teatud puhkudel ka lõhkuda kultuuritraditsioone, rahva identiteeti, keelt ja perekonna väärtusi. "Perekond on aga Eesti riigi kaitse all põhiseaduses. Kuid seda argumentatsiooni pole me kuskil kuulnud, kuidas kampaaniakorras tehtu seda toetab."\nEelmine: EELK praost nõuab võrdõiguslikkuse voliniku ametist lahkumist\nJärgmine: FOTOD: Vaata, kui kaugel on Väike-Maarja kirikutorni ehitus