TOILA VALLA LEHT: March 2011\nPõhjamaade-teemalise artiklite kirjutamise konkurss eestikeelses Vikipeedias\nPõhja- ja Baltimaade koostöö ja Põhjamaade Ministrite Nõukogu Eesti esinduse 20. juubeli tähistamiseks kutsume kõiki eestikeelsesse Vikipeediasse Põhjamaade-teemalisi artikleid kirjutama. Kirjuta Põhjamaadest ja võida 1000 eurot! Teemavaliku hõlbustamiseks on loodud viis kategooriat. Iga kategooria parimat kirjutajat auhinnatakse 1000 eurose reisivautšeriga vabalt valitud sihtkohta Põhjamaades. Lisaks jagub tublimatele panustajatele mitmeid väiksemaid auhindu.\nAuhindadele kandideerimiseks tuleb kirjutada või toimetada nõuetele vastavaid artikleid eestikeelses Vikipeedias (et.wikipedia.org) käesoleva aasta aprillikuu jooksul.\nVõitjad selguvad mai lõpuks.\nLiikluspiirangud Toila valla teedel\nSeoses kevadise teede lagunemisega on Toila Vallavalitsuse 21.03.2011.a. korraldusega nr. 87 alates 28. märtsist kuni 15. maini 2011.a. kehtestatud liiklemise piirang massiga üle 3,5 tonni sõidukitele järgmistel Toila valla teedel:\nOjaääre (Metsamägara külas)\nKonju mõisa (Konju külas)\nKonju lõuna (Konju külas)\nVaivina põhja (Vaivina külas)\nVaivina lõuna (Vaivina külas)\nPäite (Päite külas)\nEesti ustest – sisse ja välja\nAlgasid Tartu Ülikooli eetikakeskuse ja Vabariigi Presidendi Mõttekoja kirjatalgud\n"Eesti ustest - sisse, välja"\nElasid välismaal, kuid tulid Eestisse tagasi? Elad välismaal, kuid Eesti on ikka südames\nja mõtled kas naasta\nvõi mitte? Pakid kohvrit, et laia ilma minna?\nKui vastasid vähemalt ühe korra "Jah", on see üleskutse just Sulle.\nKonkursi patrooniks on Eesti Vabariigi President Toomas Hendrik Ilves,\nkes kutsub inimesi panema kirja oma lugu, mis räägib Eestist lahkumisest või pärast\npikemat välismaal viibimist\nkoju tagasi tulemisest.\nRiigipea sõnul vajab Eesti siit minemise ja siia tulemise üle arutlemisel senisest avaramat\nja rikkalikumat pilku.\n"Nende kirjatalgutega otsime vastust küsimustele, miks Eestist minnakse ja miks siia tagasi tullakse.\nJa ka sellele, miks siia tagasi ei tulda. Mida peaksime Eestis tegema paremini või teisiti?"\nütles president Ilves.\n"Muidugi - ja ennekõike - ootame oma lugusid just nendelt, kes on ise selle tee läbi käinud,\nkellel on pikem välismaal elamise, siit lahkumise ja Eestisse tagasi tulemise kogemus.\nSee aitab meil paremini mõista meie väärtusi ning meie varjupooli."\n- ning nii siin kui seal (taas)lõimumisega\nning aita meil kaardistada Eestist lahkumise põhjuseid ja Eestisse tagasitulemise kogemusi.\nEriti oodatud on kirjatööd eestimaalastelt ja väliseestlastelt, kellel endal (või kelle lähedasel)\non pikemalt välismaal viibimise või elamise kogemus. Sinu lugu mõjutab tulevikku!\nOma Loo maht on 500–2000 sõna (1,5–5 lehekülge).\nOma Lugu tuleks saata elektrooniliselt aadressile eetika@eetika.ee\nvõi postiga TÜ eetikakeskusele,\nÜlikooli 7, Tartu 51003.\nOma Lugude laekumise tähtaeg: Euroopa päev, 9. mai 2011.\nJuba kolmandat korda toimuvate Presidendi kirjatalgute täpsemad tingimused,\njuhend ja auhinnad asuvad siin:\nAinult sina ise saad ennast aidata!\n“Sind ei tee õnnetuks olukorrad. Sinu mõtted teevad sind õnnetuks. Sinu tõlgendused ja lood, mida endale räägid, teevad sind õnnetuks.” Echart Tolle\nPalju räägitakse ja kirjutatakse positiivse mõtlemise olulisusest ja sellest, et head mõtted toovad kaasa parema elu.\nMilles see positiivne mõtlemine seisneb, kuidas seda enda puhul arendada ja teistegagi jagada?\nEnesevaatluse käigus saab jälgida, kas märkame enda sees ja ümber pigem head kui halba, kui midagi juhtub - mingi tagasilöök või aps. Kas võtame seda kui karistust või võimalust õppimiseks?\nKas keskendume heale ja korjame positiivseid kogemusi või süüdistame ennast ja teisi, võitleme ning näeme maailma ohtliku paigana?\nKorduvad negatiivsed mõtted mõjutavad nii inimese alateadvust kui ka füüsilist tervist. Su mõtete kvaliteet määrab su elukvaliteedi – seepärast on oluline tegelda mõtlemise uurimise ja arendamisega.\nNendel teemadel oleme planeerinud kutsuda sel aastal rääkima ja oma kogemusi jagama mitmeid spetsialiste ning ootame, et meie valla inimesed oleksid valmis ja tulemas nendele üritustele. Me kõik oleme ainulaadsed ja erilised ning seda väärt, et enda eest hoolitseda.\nKuna praegu on koolituste ajad veel lahtised, siis soovitame huvilistel jälgida reklaami ja kindlasti jagame infot ka valla lehes.\nToila vallavalitsuse sotsiaalspetsialist\nPäike kõrges kaares üle kase\nkäib ja käes on kena märtsikuu.\nKase all on minu eluase.\nOlen õnnelik ja kärsitu.\nPingule on tõmbunud mu keha.\nTäis ta on tont teab mis ollusi.\nVõimatu on tarka tegu teha.\nVälja mõtlen aina lollusi.\nKõike teen, mis torkab pähe,\nkergel käel ja kindla võttega.\nKole ka, kui ükskord ilmast lähen\nMingit rada endale ei seagi.\nMilleks käia! Meeldivam on lend.\nNaljakas, et ise ma ei peagi\ntühikargajate kilda end.\nMTÜ Kirderanniku Koostöökogu avab toetusmeetmed\nMTÜ Kirderanniku Koostöökogu avab perioodil 26. aprill - 06. mai toetusmeetmed kolme alasuuna lõikes: 1) Ettevõtluse arendamine ja konkurentsivõime tugevdamine, 2) Elukeskkonna parandamine ja 3) Kogukonna arendamine ja maine kujundamine. Esimene meede neist on seotud puhtalt piirkonna ettevõtluse arendamise ja aktiviseerimisega ning selle alasuuna all jaotatakse kogu 2011. aastal eraldatavatest vahenditest 50%. Otsus soodustada just ettevõtluse arengut, tulenes asjaolust, et siiani on ettevõtjate osakaal taotlejatest väga madal olnud. Toetust saavad lisaks ettevõtjatele taodelda kõigi 3 meetme lõikes ka mittetulundusühingud ja sihtasutused (mõlema puhul on omafinantseeringu määr 10%) ning kohalikud omavalitsused. Täpsemat infot vaata www.kirderannik.ee\nMTÜ Kirderanniku Koostöökogu korraldab 7. aprillil 2011 algusega kell 10.00 Toila vallamajas infopäeva, kus räägitakse üksikasjalikult kõikidest toetusvõimalustest ning saab küsida konkreetsete ideede realiseerimise abikõlbulikkuse kohta.\nToila valla territooriumil tegutsevad mittetulundus- ja äriühingud on seni Kirderanniku Koostöökogust toetuste taotlemisel olnud väga aktiivsed ning loodetavasti see suundumus jätkub.\nVajadusel saab Vallavalitsuse arendusnõunikult abi projekttaotluse koostamisel.\nMida kaitseb muinsuskaitse?\nMeie riigis on hulgaliselt väärtuslikke ehitisi, mälestusmärke, kunstiesemeid ja muid inimtegevuse tagajärjel tekkinud objekte, mis vajavad riiklikul tasemel kaitset. Inimkäte ja -mõistusega loodud keskkonda nimetatakse laiemas plaanis kultuuripärandiks ning väärtuslikum osa sellest väärib säilitamist ka järeltulevatele põlvedele. Just selle väärtuslikuma osa kaitset reguleerib Eestis riikliku institutsioonina Kultuuriministeeriumile alluv Muinsuskaitseamet (mitte segamini ajada Eesti Muinsuskaitse Seltsiga, mis on ühiskondlik liikumine ning mis tegeleb käesoleval hetkel pigem ajaloo- ja kultuurihuvi hoidmise ja propageerimisega ühiskonnas).\nKaitse all olevaid objekte nimetatakse ühise nimetajaga kultuurimälestisteks. Kultuurimälestised omakorda jagunevad ajaloo-, arhitektuuri-, arheoloogia-, kunsti- ja tehnikamälestisteks. Eraldi võib kaitse all olla ka mõni suurem maa-ala, sel juhul nimetatakse seda muinsuskaitsealaks. Sellised alad on näiteks meie vanemate linnade keskused (nn. vanalinnad), kus kaitse alla on võetud üks hoonekooslus tervikuna. Näiteks on muinsuskaitsealaga hõlmatud Tallinna vanalinn, mis lisaks meie kohalikule kaitsele on ka UNESCO maailmapärandi nimistu objekt, nii nagu näiteks Veneetsia või Peterburi ajaloolised linnasüdamikud. Ida-Virumaal kahjuks ühtegi muinsuskaitseala ei ole, kuigi kunagine Narva vanalinn oma endises ilus oleks kindlasti olnud seda väärt.\nAjaloomälestisteks on näiteks erinevad ausambad ja monumendid, ajalooliste isikutega seotud hooned või nende matmispaigad, aga ka näiteks kalmistud tervikuna. Arhitektuurimälestistena on kaitse all erinevad ehituskunsti saavutused või mingi perioodi või hoonetüübi silmapaistvad näited alates talukaevust kuni Toompea linnuseni välja, kusjuures rajatise vanus ei ole siinkohal määrav. Meie noorimad objektid, mis on arhitektuurimälestiseks tunnistatud, on Tallinna linnahall ja hiljuti kaitse alla läinud samuti pealinnas asuv kaupluse „Turist“ (nn. valuutapood) hoone. Arheoloogiamälestisteks on meil kivikalmed, kääpad, asulakohad, samuti mitmed kalmistud. Kunstimälestisi, mis moodustavad pea poole meie mälestiste koguarvust, leidub peamiselt kirikutes – nendeks on ikoonid, altarimaalid, kiriku sisustuse elemendid, samuti on kunstimälestiste seas ka mööbliesemeid, skulptuure, maale jne. Kõike uuem ning seetõttu ka kõige väiksema mälestiste hulgaga on tehnikamälestiste alaliik. Selle alla käivad näiteks ajalooliste isikute või sündmustega seotud tulirelvad, museaalsed raudteevagunid ning koguni üks sõiduauto. Kõige uuem tehnikamälestis on hetkel küll ajutise kaitse all olev Kreenholmi tekstiilivabriku trükimaatriksite kogum, mis on ka ainus Ida-Viru maakonnas paiknev tehnikamälestis. Kokku on Eestis hetkel 27 835 kultuurimälestist, neist 12 muinsuskaitseala. Ida-Virumaal on kokku 1492 kultuurimälestist ja nagu öeldud – muinsuskaitsealasid meie maakonnas ei ole.\nSugugi mitte kõik väärtuslikud objektid ei ole riiklikul tasemel kaitse all. Põhjuseid on mitmeid – hilisemaid kihistusi, näiteks nõukogude perioodi loomingut, ei ole jõutud veel analüüsida ja nende seast paremaid näiteid välja valida; mitmed väärtuslikud objektid, näiteks inimtegevuse arheoloogilised jäljed, paiknevad maapõues ning on seetõttu paljuski avastamata. Samuti on Eestis palju objekte, mida saavad kaitsta kohalikud omavalitsused ning objektide omanikud ise, seda muidugi juhul, kui kohalik kogukond oma esivanemate pärandit piisavalt väärtustab. On selleks siis laulva revolutsiooni ajal kohaliku kogukonna algatusel paigaldatud paljuski paikkondliku tähtsusega mälestuskivid ja –sambad või hubane ja maitsetusest rikkumata külamiljöö. Kohaliku tasandi kaitsest ja selle võimalikkusest ning vajalikkusest teeme pikemalt juttu järgmises numbris.\nRiiklikult kaitse all olevate objektide nimekiri muutub aga pidevalt. Näiteks kui mõnda kaitse all mitte olevat väärtuslikku objekti ähvardab hävimine, võib esitada Muinsuskaitseametisse ettepaneku selle kaitse alla võtmiseks. Sellised avaldusi tuleb Muinsuskaitseametisse üsna tihti, loomulikult peab olema see ettepanek piisavalt põhjendatud ning objekt nõutavatele kriteeriumidele vastama. Muinsuskaitseameti õigeaegne teavitamine on aga nii mõnegi väärtusliku objekti hävingust päästnud.\nMuinsuskaitsest Toila vallas\nToila vallas on kokku 39 kultuurimälestist – 3 ajaloomälestist, 16 arheoloogiamälestist, 3 arhitektuurimälestist ja 17 kunstimälestist. Võrreldes teiste maakonna omavalitsustega on Toilas kultuurimälestisi võrdlemisi vähe. Mälestiste poolest kõige rikkam omavalitsus on Narva linn oma 412 objektiga, valdadest on esirinnas Lüganuse, kus on kokku 150 mälestist. Kahes omavalituses – Kohtla-Nõmme vallas ja Püssi linnas pole seevastu aga ühtegi kaitsealust objekti.\nNagu näha, on lõviosa Toila mälestistest kunstimälestised. Nagu ülal mainitud, ongi see kogu Eestis kõige arvukam mälestise alaliik. Toila valla kunstimälestisteks on Pühajõe kogudusele kuuluvad esemed, milleks on erinevad kirikuriistad ning ka altarimaal. Samuti on eraldi kunstimälestistena kaitse all nn. „Karuvärava“ karud, kusjuures tegu on ka ainsate rajatiste või dekoratiivsete elementidega, mis pargis muinsuskaitse all on. Nende karude „elukäik“ on olnud piisavalt kirju, mistõttu vääriksid need lausa eraldi artiklit.\nArhitektuurimälestistena on Toilas kaitse all Pühajõe koguduse kirikuhoone ning samas lähedal paikneva Kohvimäe talukompleksi kaks hoonet – elamu ja ait-laut. Arhitektuurimälestiste vähesus Toila vallas on tingitud sellest, et suur osa silmapaistvast hoonestusest – näiteks Oru lossikompleks ja Voka mõisa hoonestu –, mis kindlasti ka juba nõukogude ajal oleks arhitektuurimälestise staatuse pälvinud, hävisid suures osas viimases sõjas ja pärast seda. Näiteks Lüganuse vallas, kus sõda nii laastavalt üle ei käinud, on koguni 36 arhitektuurimälestist. Samas ei tähenda see seda, et Toila vallas väärtuslikku arhitektuuri üldse ei leiduks, vastupidi, näiteks Toila aleviku Pikk tänav on kogu maakonna kontekstis hästi ja terviklikult säilinud külakeskkonnana vägagi väärtuslik. Samuti on arhitektuuriekspertide huviorbiiti sattunud Voka alevik kui nõukogudeaegse uusasula hea ja iseloomulik näide. Toila külakeskkonnast ja selle ainulaadsusest tuleb lähemalt juttu järgmises ajalehenumbris, samuti väärib eraldi käsitlemist ka Voka asula kujunemine ja seda just arhitektuurilises kontekstis.\nSiiski on Toila vallas kaitse all veel üks hoone. Tegu on Altkülas paikneva koolimajaga, kuid see on kaitse all ajaloomälestisena. Põhjus lihtne: hoones tegutses Toila rahvale vägagi tuntud nimega mees – Jaan Anvelt – ja kaitse alla on see läinud seetõttu mõistagi juba nõukogude ajal. Kindlasti on see hoone aga ka ilma Anveldi teeneteta säilitamist ja hoidmist vääriv. Lisaks on ajaloomälestis Kõrve ristis paiknev mälestussammas Vabadussõjas langenud kapten Hugo Jürgensonile ning Toila kalmistu.\nPühajõe kalmistu on aga arheoloogiamälestis. Lisaks sellele kuuluvad selle liigi alla mitmed kivikalmed ja kultusekivid, neid leidub valla mitme küla põldudel ja heinamaadel.\nNagu ülal mainitud, on järgmises ajalehenumbris kavas peatuda nendel väärtuslikel objektidel, mis riikliku kaitse all ei ole, kuid mis sellegi poolest tähelepanelikumat hoolt ja lähenemist vajaksid ning mille säilitamisel ja kaitsel võiks olla peamine roll just kohalikul kogukonnal ja omavalitsusel.\nMuinsuskaitseameti tegevusest saab täpsemat infot koduleheküljelt: http://www.muinas.ee/\nKaitse all olevate mälestistega on võimalik tutvuda Kultuurimälestiste Riikliku Registri kodulehel: http://www.muinas.ee/register\nAgu Normaku II mälestusvõistlused\nVabariigi aastapäeval toimusid Voka staadionil Agu Normaku II mälestusvõistlused. Mõte hakata korraldama Agu Normaku mälestusvõistlusi tekkis tema endistel kasvandikel.\nNii nagu mees ise, olid ka tema mälestusvõistlused mitmekülgsed ning sisaldasid palju põnevat ja mängulist igas vanuses osalejale. See oli päev kogu perele, päev neile, kes soovisid osa saada Agu Normakule omasest lõbusast treeningpäevast, päev neile, kes armastavad või on alati lugu pidanud suusatamisest ja tervisespordist, päev meenutamiseks ja mälestamiseks.\nNagu eelmiselgi aastal, soosis ettevõtmist ka ilm – päike säras ja külmakraadid jäid alla -20.\nVõistlused toimusid lastele-noortele erinevates vanuseklassides ja oma jõudu said proovida ka asjaarmastajad, kelle hulgast paistsid silma päevakohaselt rahvuslikes riietes neiud ja noormehed:)\nVõisteldi 100 m sprindis ja lõbusamaks võistluseks oli korraldajatel ette valmistatud osavusrada, kus peale suusatamise sai kätt proovida ka täpsusviskes.\nKuuma tee ja kosutava kõhutäie eest hoolitses Inga Lember.\nVanaisa jälgedes tegi oma võidusõiduproovi ka 5. aastane Hans Norman Normak.\nAitäh korraldajatele ja kohtumiseni järgmisel aastal.\nNaerumere killukeste aastapäevatervitus\n23. veebruari ennelõunal olid vallamaja fuajee ja raamatukogu siginat-saginat täis. Selle elevuse tekitajaks olid erinevas suuruses “killukesed” Naerumere lasteaiast.\nNagu juba traditsiooniks on saanud, käivad lapsed enne Vabariigi aastapäeva vallamaja rahvast väikese kontserdiga tervitamas.\nSeni, kui õpetaja Tiina Amos pille sättis, tegid lapsed raamatukogus “aega parajaks” ja tutvusid lastenurgas leiduvaga.\nSiis sättisid õpetajad väikesed esinejad ritta...\n...ja esinemine võis alata.\nPäevale kohaselt rääkisid laste esitatud laulud ja luuletused kodust ja kodumaast. Esinemine algas ühise hümni laulmisega ja väga tore oli vaadata, kui tõsiselt lapsed seda võtsid.\nKuna esinejad olid erinevatest rühmadest, siis sel ajal, kui vanemad lapsed esinesid, said väiksemad niisama mõnuleda...\nTänutäheks meeleoluka kontserdi eest kinkis volikogu esimees Kalle Lehismets kõigile esinejatele väikese Eesti Vabariigi lipu.\nPilte tegi ja kaasa laulis\n“Viru laul 2011” eripreemia sai SIURU\nveebruaril toimus Kohtla-Järve Kultuurikeskuses laulukonkurss “Viru laul 2011”, kus osalesid ansamblid ja solistid meie oma maakonnast ja naabrite juurest. Oli ansambleid Jõgevalt, Tartust ja Ülenurme laulustuudiost. “Siuru” oli ainuke ansambel Virumaalt.\nAuväärt žürii hindas meie esinemist eripreemiaga ning lisan juurde nende tänusõnad: “Võrratutele ning edukatele esinejatele! Väga puhas vokaal! Suurepärane! Laululusti edaspidiseks! Olete väga tublid!”\nEtlemine on parim asi minu elus\nMulle meeldib väga etlemine. See on lihtsalt parim asi, mis minuga juhtunud on. Viimane vastutusrikas esinemine oli 11. veebruaril, siis toimus Jõhvi Kontserdimaja kammersaalis üleriigiline õpilasetlejate konkurss. Ja mina ka pääsesin sinna. Enne seda sündmust oli maakondlik võistlus. Seal sain ma I koha, ma olin nii õnnelik, et võitsin, see oli esimene kord. Auhinnaks sain raamatu “Tuhat teed sõpruseni”. Võistlus oli pingeline, häid esinejaid oli palju. Eliise arvas, et mina võidan, aga mina arvasin, et tema. Õpetaja ütles, et oleme mõlemad tublid. Tuli välja, et tal oli õigus. Eliise Tamme sai eripreemia väga ilmekalt esitatud luuletuse eest.\nMiks mulle meeldib etlemine? Luuletusi (vahel ka proosat) lugedes saan ma ennast välja lülitada, lihtsalt laval olla ja nautida esinemist. Mõned õpilased norivad mind, ütlevad, et see on igav ja “sakib”, aga see ei ole nii…\nPäris mitmed on mulle öelnud, et ma esinen hästi, isegi õpetajad on seda öelnud, aga ma ise arvan, et saab veel paremini. Minu õpetaja arvates olen tubli, kuigi ta vahel vist kahtleb selles.\nMinu arvates on luuletusi lugeda ja esineda tore. Minu ema luges ka lapsena luuletusi, meil on vist see pisik geenides. Praegugi, kui kodus luuletusi õpin, on ema sageli abiks.\nMulle meeldib ka konkurssidest osa võtta, siis näeb nii huvitavaid esinejaid, nendelt saab õppida ja leida uusi huvitavaid ideid. Õpin nii enda kui ka teiste vigadest ja püüan alati endast parima anda. Etlemine on parim asi minu elus.\nToila Gümnaasiumi 6. klassi õpilane\nValiku eest vastutad Sina!\nSellel õppeaastal on Toila Gümnaasiumi karjääritöö toonud palju põnevaid kontakte ja tegevusi. Oleme teinud koostööd Eesti Õpilasesinduste Liiduga, keda huvitas õpilaste ja karjäärikoordinaatori arvamus karjääriõpetuse valikaine sisseviimise vajalikkusest. 10. klassi kõrval said initsiatiivi üles näidanud 12. klassi õpilased olla töövarjud enda poolt valitud erialadel ka väljaspool Ida-Virumaad. Oli võimalus minna ka Tallinna Ülikooli tudengivarjuks, et lähemalt tutvuda üliõpilaseluga. Kooli külastasid erinevate ülikoolide ja valdkondade esindajad. Ka meie kooli ettevõtlikud õpilased said end näidata Jõhvi Haridusmessil. Õpilastele edastatakse karjääri- ning edasiõppimist puudutavat infot karjääristendi ja ka karjäärikoordinaatori kaudu ning koolis toimuvad karjääriõpetuse tunnid.\nDetsembrist veebruarini oli Toila Gümnaasiumi 9. ja 12. klassi õpilaste tihe külaline karjäärinõustaja Nelly Randver, kelle tähelepanekud ja soovitused on lõpetajatele kindlasti väga vajalikud, kuigi oma valiku peab tegema siiski igaüks ise! Iga kutsevaliku testi täitnud ja karjäärinõustamisele registreerinud noor sai enda täidetud testi kohta väikse kokkuvõtte. Nelly Randveri arvates olid nõustamisel osalenud Toila Gümnaasiumi lõpetajad jälle tugevate kunsti- ja kultuurikalduvustega väga loovad isiksused, keda iseloomustab kindel arusaam oma võimetest ja võimalustest. 9. klassi õpilased on alles avastajad ning oma valikutes nii kindlad veel ei olda.\nKäesolev õppeaasta tõi kaasa ka ühisprojekte. Septembris valmis vabariigi karjäärikoordinaatorite ühistööna internetiõpik “Karjäärikoordinaatori ABC”, alates novembrist osaleme õppealajuhataja Merike Lepsaluga SA INNOVE karjäärialase info töörühmas, mille lõpptulemusena peaks selgeks saama, kes millist karjäärialast infot vajab ning kuidas seda produktiivselt jagada saab. Siinkohal tänan kõiki, kes neile saadetud küsimustikule vastasid!\n9. klass külastas veebruaris Ida-Virumaa Kutsehariduskeskust ja 12. klass osales 17. märtsil 5 kooli Karjääripäeval, mis sellel aastal on korraldatud kahasse Jõhvi Gümnaasiumiga.\nJa lõpetuseks üleskutse ettevõtjatele. Toila Gümnaasiumi noored on väga huvitatud võimalusest suvel tööd teha, kuid seni napib sellealast infot ja tööpakkumisi. Kui kellelgi on mõte või võimalus pakkuda noortele hooajalist tööd, siis palun andke sellest teada aadressil kool@toila.edu.ee\nmärge tööpakkumine noortele!\nToila Gümnaasiumi muusikaõpetaja-karjäärikoordinaator\nKas siis selle maa keel...\nEsmaspäeval, 14. märtsil toimus Toila Gümnaasiumis pidulik emakeelepäevale pühendatud aktus. Aktuse peakorraldaja oli eesti keele õpetaja Gerli Paumets ning aktust juhtisid 8. klassi õpilased Marko Anger ja Keiu Lindeburg.\nAktusel esinesid 7. klassi neiud Kristel Milk, Martina Jõeäär, Christiin Lember ja Meri-Ly Pärnits pikema põimikuga K. J. Petersoni elust ja loomingust. Ka direktor Külli Guljavin rõhutas oma kõnes Petersoni tähtsust ja tema keelteoskust. Luulet ja proosat esitasid Getter Marii Kalvik, Evely East, Eliise Tamme ja Nele Teelahk.\nTerve kooliaasta vältel on meie kooli õpilased osa võtnud erinevatest luule-, kõne-, etlus-, jutu- ja esseekonkurssidest ning esindanud kooli emakeele- ja õpioskuste olümpiaadil. Aktusel saime neid õpilasi tänada sooja käepigistuse, diplomi ja šokolaadiga.\nKui algklassides olid lapsed tublid eelkõige ilusa käekirja ja vihiku puhtuse poolest, siis põhikooli- ja gümnaasiumiklassides võtsime osa luulekonkursist „Oma õpetajat tunnen“, etlejate konkursist „Tahan sulle öelda“, Ida-Virumaa ja vabariiklikust õpilasetlejate konkursist. Toredad esseed esindasid meie kooli UNISEFi korraldatud konkursil „Mis minule euro juures meeldib“ ja Lions-klubi ning Haridus- ja Teadusministeeriumi ühisel konkursil „Heategu läbi minu silmade“.\nSuurima tunnustuse osaliseks sai Viljar Andrejevi essee Kultuuriministeeriumi esseekonkursil „Tegus kodanik on riigi rikkus“, kus ta saavutas 1. koha. Maakondlikul emakeeleolümpiaadil saavutasid 8. klassi õpilane Kristel Alman 1. koha ja Raido Taela 3. koha. Kristel Alman jõudis vabariiklikul emakeeleolümpiaadil esimese 6 hulka.\nKuna emakeelepäevale eelnes emakeelenädal, siis saime tunnustada ka nädala konkursside parimaid. Tunnustust väärisid lühikirjandi „Lugemine ruulib“ parimad ning seinalehe „Eesti keel on ilus keel“ sisukamad ja hästi vormistatud tööd. Kõige aktiivsemalt osalesid seinalehe valmistamisel 1., 2., 5. ja 11. klass. Suur tänu klassijuhatajatele Anneli Koppelile, Mare Karjuhhinile ja Helle Astokile, kes lapsi innustasid! Kuna tööd valmisid nii kogu klassiga kui paaris- ja rühmatööna, siis teistest enam paistsid silma Silvia Seli ja Lisanne Liis Kaiva töö 2. klassist, Ülle-Mai Kesamaa töö 6. klassist ning Keiu Lindeburgi töö 8. klassist. Kuna välja saime anda vaid 3 esikohta, siis läksid need vastavalt 5., 1. ja 11. klassile ( autorid Mare Ferschel ja Pille-Riin Trei).\nAktuse sõnalist osa ilmestasid muusikalised etteasted nii lastekoorilt (õp. Anu Pungase juhendamisel), muusikakoolilt (Mari Sarapi kandlelugu ja Teet Andreas Salvani flöödilugu) kui ka 11. klassilt (ühislaul õp. Stella Müsleri juhandamisel). Tantsurõõmu jagasid 2. ja 3. klassi „tantsujänkud“ õp. Kaja Oja juhendamisel.\nLaste fantaasia ja loovus on need, mis panevad õpetajate silmad särama, et ei peaks mõtlema nii, nagu sellest kirjutas Rakvere Põhikooli 6. klassi õpilane Rauno Jaaska:\n„Kui suureks saan, siis õpetajaks\nsaada ma ei taha,\nsest ellujäämiseks see töö tooks\nliiga vähe raha.\nNõnda palju pahandusi,\nkakluseid ja lärmi,\net tunneks ennast abitult ning\nläheks täitsa närvi.\nÕnneks meie õpetajad\nniimoodi ei arva,\nmuidu näeks neid koolimajas\nilmselt üsna harva.“\nToila Gümnaasiumi emakeeleõpetaja\nVokas on kujunenud traditsiooniks seltsing „Voka“ ja trahteri „Mõisa Ait“ ühine vastlapäeva üritus looduskaunis Voka pargis. Käesoleval aastal ühendasime jõud ning kaasasime korraldusse ka Konju küla seltsid /Konju Maanaiste Selts ja Konju Küla Selts/ ning spordi- ja kultuurikeskuse.\nPõhitegevuseks oli liulaskmine ja seda sai teha nii ettevalmistatud tuubirajal kui ka kõrval oleval kelgumäel. Tänu Pannjärve tuubipargist saadud kümnele tuubile ei tekkinud tuubirajal pikka järjekorda. Tuubiraja ettevalmistamist raskendas sellel aastal paks lumi ja vahetult enne vastlapäeva saabunud sula. Aga tänu Väinole ja ohutusala noorteringi lastele saime ka nendest takistustest üle. Samal ajal kui käis usin liu laskmine korraldas spordi- ja kultuurikeskuse juhataja Peeter ka huvitavaid spordivõistlusi nii lastele kui ka nende emadele-isadele. Põnevaimaks kujunes kombineeritud teatesõit, kus esimene vahetus laskus nõlvast alla sõdurisuuskadel, teine liugles kelguga ning viimane vahetus püüdis tuubiga mööda kelgumäge alla saada. Kui kõik vahetused olid alla jõudnud, pidid nad kogu varustuse kaenlasse haarama ja üles tagasi jooksma. Võitis see, kes seda teistest kiiremini suutis teha. Aga auhindu jagus kõigile võistlejatele ja hea tuju said kõik kaasaelajad.\nKäsitöönurgas näitasid Helju ja Age kuidas valmistada vurri ja teha kada. Kada sisse topiti kõik Voka halb, siis aeti kada teiba otsa ja jäeti oma saatust (õiget hetke) ootama.\nTraditsiooniks on saanud tutvustada vastlapäeval ka riigiameteid. Seekord käisid meil külas Ida Prefektuuri piirivalvebüroo piirivalvurid ning tutvustasid oma tegemisi ja tehnikat.\nKui mäest oli usinasti alla lastud, tublisti sporditud, vurr ja kada valmis tehtud ja piirivalvurite tegemistega tutvutud, siis jagasid seltsingu „Vokiratas“ tublid memmed kõigile vastlalistele hernesuppi, kukleid ja sooja teed. Suur aitäh restorani „Mio Mare“ kokkadele, kes maitsva supi ja kuklid valmistas.\nPeale kehakinnitamist oli õige hetk ka Kada põlema panna. Loodame, et sellega said kõik vastlalised oma halvast lahti ning eesolev aeg meile kõigile vaid head toob.\nSeltsing „Voka“ ja trahter „Mõisa Ait“ tänavad vastlapäeva õnnestumisele kaasaaitamise eest:\nToila Sanatoorium AS-i, Pannjärve tuubiparki, Konju Maanaiste Seltsi, MTÜ Konju Küla Seltsi, Väino Auli, seltsingut „Vokiratas“, Toila Vallavalitsust, Toila valla Spordi- ja Kultuurikeskust, Ida Prefektuuri piirivalvebürood ning ohutusalast noorteringi „Toila“.\nMees, kes teab ussisõnu...\nKui kõik ausalt ära rääkida, tuleb alustada sellest, et kui viimased külalised kohale jõudsid, olid esimesed lood juba räägitud.\nAga see selleks. 5. märtsil käis Toila valla rahvaga kohtumas romaani-, näite-, laste- ja ajakirjanik Andrus Kivirähk.\nKui Andrust ennast tsiteerida, siis ega see kirjanik mingi imeloom ole, et teda tingimata vaatama peab tulema, tähtsam on ikka tema looming. Seda enam on hea meel tõdeda, et huvilisi kogunes nii palju, et vallamaja toolitagavara oli peaaegu otsakorral, kui kõik külalised istuma said.\nKohtumine kujunes üpris meeleolukaks. Andrus Kivirähk luges talle omasel muhedal moel oma loomingut, mis seni avaldatud ainult Tähekeses ja Loomingus. Kuna ta enda sõnul on rohkem kirja- kui jutumees (mida ei tahaks küll hästi uskuda, kui Raadio 2-st Rahva Omakaitset kuulata), siis kujunes edaspidine vestlus välja esitatud küsimuste põhjal. Neid aga õnneks kuulajatel jätkus.\nKuidas need erinevad kirjanikud omavahel läbi saavad?\n“Ega nad tegelikult nii erinevad olegi. Kirjanikke ehk mind on ikka üks. Lihtsalt mõnel päeval kirjutan natuke romaani, teisel jälle näidendit või lastejuttu, kolmandal mõne artikli ajalehele. See on nagu kokkamine – ühel päeval teen putru, teisel suppi ja kolmandal magustoitu.”\nKas näidendi ja romaani kirjutamisel on mingi vahe ka?\n“Romaani kirjutamine võtab esiteks kauem aega, aga mina olen loomult kärsitu inimene. Ja romaaniga on nii, et kui see valmis on, siis trükitakse see ära ja ongi kõik. Aga näidendi elu alles siis algab, kui ta valmis saab.”\nKas ja millal on järgmine romaan tulekul?\n“Lühike vastus – ei ole!”\nOlete Eestis ainuke kirjanik, kelle 3 teost on korraga olnud edetabelite tipus. Kui palju Te neid tabeleid üldse jälgite?\n“Kuna käin päris tihti raamatupoodides vaatamas, kas midagi uut on ilmunud, siis paratamatult näen seal ka neid tabeleid. Eks ikka on meeldiv, kui inimesed sinu loomingu vastu huvi tunnevad. Poleks ju mõtet kirjutada, kui keegi selle vastu huvi ei tunneks.”\nKas lasteraamatud peavad olema ontlikud ja viisakad? Kui “Kaka ja kevad” ilmus, siis oli kuulda väga palju nurinat, et üks lasteraamat ei peaks mitte selline olema.\n“Minu arust on see väga armas ja südamlik raamat. Eks inimeste arusaamad viisakusest on ka erinevad. “\nLotte on juba päris oma elu läinud elama? Teda võib leida nii voodipesul, kui jäätisepaberil....\n“Jah, Lottega juhtunud on tõesti suur üllatus. Aga eks selles on suur osa ka multifilmil. Nii et suurem roll on siin kindlasti Heiki Ernitsal ja Janno Põldmal. Minu enda jaoks on hoopis lähedasemad kangelased Kai ja kõhuuss Tõnis “Kaelkirjakust” või Sirli ja Siim.”\nKas lasteraamatute kirjutamisel saate ainest oma lastest?\n“Ei, pigem oma enda lapsepõlvest. Näiteks “Sirli, Siim ja saladused” on puhtalt minu enda lapsepõlvest ajendatud.”\nJa juttu oleks jätkunud vast kauemakski, kui mitte külaline poleks pidanud bussi peale kiirustama.\nKohtumise lõpus said kõik soovijad ka autogrammi oma raamatusse.\nSee üritus näitas, et selliseid kohtumisi on vaja ja nende vastu on huvi ning andis julgust edaspidiseks. Etteruttavalt võin öelda, et läbirääkimised järgmise kohtumise osas juba käivad. Kes ja millal aprillikuus Toila rahvaga kohtuma tuleb, seda on täna veel vara öelda. Ega muud, kui jälgige reklaami!\nToila Gümnaasium osaleb juba teist aastat järjest Rahvusooperi “Estonia” ooperilaulja Pille Lille Muusikute Toetusfondi poolt korraldatud projektis „ Südamest südamesse“. Projekti eesmärgiks on tutvustada Ida-Virumaal Illuka, Mäetaguse, Toila ja Sillamäe koolide õpilastele klassikalist muusikat, mida esitavad eesti tippartistid. Selle aasta esimesele õppepäevale registreerus õpetaja Müsleri juures huviliste grupp juba esimese 2 päevaga täis, nii et osadele soovijatele tuli ka “kahjuks enam ei mahu” öelda.\nFotod: Keiu Lindeburg\nToila korvpallurid teised\n26.-27. veebruaril toimusid Lähtel Eesti valdade XIX talimängud. Toila vald oli esindatud meeste korvpallis ja naiste ning meeste suusatamises. Auhinnalisele teisele kohale tuli Toila valla\nkorvpallivõistkond, kes tulises esikoha heitluses pidi alla vanduma Kohila valla võistkonnale.\nTalimängude eelturniirist võttis osa veel valla teine meeste korvpallivõistkond ja naiste korvpallivõistkond, kes kahjuks põhiturniirile ei jõudnud.\nKokku esindas talimänge Toila vallast 35 sportlast.\nKõik tulemused leheküljel www.joud.ee\nülemine rida vasakult paremale Johannes Kuslap, Peep Belbaum,Veiko Simm, Ib Lamp, Kaspar Lamp\nalumine rida vasakult paremale Janar Urres, Mikk Põdra, Marek Vinni, Andrus Lehismets, Jano Kunts; pildilt puudub Kristjan Makke.\nVoka Spordihoone kutsub!\nHarrastajale ja algajale spetsiaalselt pehmem pall. Broneeri aeg telefonil 530 68 323.\nTeisipäeval ja neljapäeval kell 11.00! info telefonil 530 68 323.\nPõhjamaade-teemalise artiklite kirjutamise konkurs...


EUR-Lex - 32001L0060 - ET\nKOMISJONI DIREKTIIV 2001/60/EÜ,\n7. august 2001,\nmillega kohandatakse tehnika arenguga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/45/EÜ ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta\nvõttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. mai 1999. aasta direktiivi 1999/45/EÜ ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta,1 eriti selle artiklit 20,\n(1) Komisjoni direktiiviga 98/98/EÜ,2 millega tehnika arengut arvestades kohandatakse 25. korda nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ,3 viimati muudetud direktiiviga 2000/33/EÜ,4 sätestatakse uimasust ja peapööritust põhjustada võivate aurude kohta uued kriteeriumid ja uus riskilause (R67). Direktiivi 1999/45/EÜ V lisas esitatud sätteid tuleks seetõttu täiendada.\n(2) Komisjoni direktiiviga 2001/59/EÜ5 kehtestatakse riskilause R40 uus sõnastus, kui sellega viidatakse 3. kategooriasse kuuluvatele kantserogeenidele. Järelikult viitab riskilause R40 endisele sõnastusele nüüd R68 ning seda kasutatakse ka edaspidi 3. kategooriasse kuuluvate mutageenide ja teatavate pöördumatute mõjudega mittesurmavate ainete puhul. Seetõttu tuleb muuta direktiivi 1999/45/EÜ II lisas esitatud viiteid riskilausele R40.\n(3) Direktiiviga 2001/59/EÜ lisatakse direktiivi 67/548/EMÜ VI lisasse selgemad nõuanded söövitava toimega ainete ja preparaatide klassifitseerimise kohta. Seetõttu tuleb direktiivi 1999/45/EÜ II lisa vastavalt täiendada.\n(4) On teada, et kroom(VI) sisaldavad tsemendisegud võivad teatavatel asjaoludel põhjustada allergilisi reaktsioone. Seetõttu on soovitav nõuda, et niisugustele preparaatidele paigutataks hoiatusmärgis, ja seega täiendada direktiivi 1999/45/EÜ V lisa.\n(5) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 1999/45/EÜ artikli 20 alusel loodud komitee arvamusega, kelle ülesanne on kohandada ohtlike ainete ja preparaatide tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamist käsitlevad direktiivid tehnika arenguga,\nDirektiivi 1999/45/EÜ muudetakse järgmiselt.\n1. II lisa A osas:\n- punktis 3.3 asendatakse riskilause "R40" riskilausega "R68",\n- punktis 8.2 asendatakse riskilause "R40" riskilausega "R68" iga kord, kui see esineb.\n2. II lisa B osas:\n- punktis 2.1 (kaasa arvatud II tabel) asendatakse riskilause "R40" riskilausega "R68" iga kord, kui see esineb,\n- punktis 2.2 (kaasa arvatud II A tabel) asendatakse riskilause "R40" riskilausega "R68" iga kord, kui see esineb,\n- punktis 6.1 asendatakse riskilause "R40" riskilausega "R68", kui see esineb teist korda (st seoses 3. kategooriasse kuuluva mutageeniga),\n- VI tabelis asendatakse riskilause "R40" riskilausega "R68" neljandas reas esimeses ja kolmandas veerus (st seoses 3. kategooriasse kuuluva mutageeniga),\n- punktis 6.2 asendatakse riskilause "R40" riskilausega "R68", kui see esineb teist korda (st seoses 3. kategooriasse kuuluva mutageeniga),\n- VI A tabelis asendatakse riskilause "R40" riskilausega "R68" neljandas reas esimeses ja kolmandas veerus (st seoses 3. kategooriasse kuuluva mutageeniga).\n3. II lisa B osa IV ja IV A tabelit täiendatakse järgmise märkusega:\n"NB: Ainult tavapärase menetluse rakendamine söövitavateks või ärritust tekitavateks aineteks klassifitseeritud aineid sisaldavate preparaatide korral võib põhjustada riskide ala- või ülehindamist, kui ei võeta arvesse muid asjakohaseid tegureid (nt preparaadi pH). Seetõttu tuleb söövitava toime alusel klassifitseerides arvesse võtta direktiivi 67/548/EMÜ VI lisa punktis 3.2.5 ja käesoleva direktiivi artikli 6 lõike 3 teises ja kolmandas taandes esitatud nõuandeid."\nDirektiivi 1999/45/EÜ V(B) lisa täiendatakse punktidega 11 ja 12, nagu need on esitatud käesoleva direktiivi I lisas.\n1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. juuliks 2002. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.\n2. Liikmesriigid kohaldavad lõikes 1 nimetatud õigus- ja haldusnorme:\na) preparaatide suhtes, mis ei kuulu taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ6ja biotsiidide turuleviimist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ7 kohaldamisalasse, alates 30. juulist 2002;\nb) preparaatide suhtes, mis kuuluvad direktiivi 91/414/EMÜ või direktiivi 98/8/EÜ kohaldamisalasse, alates 30. juulist 2004.\n3. Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.\nBrüssel, 7. august 2001\nDirektiivi 1999/45/EÜ V(B) lisa täiendatakse punktidega 11 ja 12 järgmiselt:\n"11. Preparaadid, mis sisaldavad ainet, millele viidatakse riskilausega R67: aurud võivad põhjustada uimasust ja peapööritust\nKui preparaat sisaldab üht või mitut ainet, millele viidatakse riskilausega R67, tuleb see riskilause paigutada preparaadi sildile direktiivi 67/548/EMÜ III lisas ettenähtud sõnastuses, kui nende ainete üldkontsentratsioon preparaadis on vähemalt 15 %, välja arvatud siis, kui:\n- preparaat on juba klassifitseeritud riskilausetega R20, R23, R26, R68/20, R39/23 või R39/26,\n- preparaat on kuni 125 ml pakendis.\n12. Tsemendid ja tsemendisegud\nKui tsemendis ja tsemendisegudes on lahustuva kroom(VI) sisaldus üle 0,0002 % tsemendi kuivaine kogukaalust, peab pakendil olema tekst: "Sisaldab kroom(VI). Võib esile kutsuda allergilise reaktsiooni", kui preparaat ei ole juba klassifitseeritud ülitundlikkust tekitavaks aineks ja märgistatud riskilausega R43."\n1 EÜT L 200, 30.7.1999, lk 1.\n2 EÜT L 355, 30.12.1998, lk 1.\n3 EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.\n4 EÜT L 136, 8.6.2000, lk 90.\n5 EÜT L 225, 21.8.2001, lk 1.\n6 EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.\n7 EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.


Toimetulek raskete inimestega - Sekretär\nToimetulek raskete inimestega\n03. november 2002 00:00\nInimesi teevad "raskeks" pigem meie suhtumine. "Raskete" inimeste puhul on tegemist pigem meie poolse projektsiooniga. Projektsioon on inimese soovimatute mõtete, vajaduste ja tunnete juurdekirjutamine inimesele, kellel neid ei ole.Kas kaotad kontrolli, kui keegi teine või sa ise oled vihane?\nKas sa solvud:- juhuslike märkuste peale- jõhkra ütluse peale\n- sarkastilise märkuse peale\nKas sa pettud:- kui pidevalt toimuvad muudatused, millest sind ei informeerita- kui sinu ootustele ei tulda vastu- kui ei kuulata- ei mõisteta- ei jäeta meelde, eriti lubadusi\n- kui ignoreeritakse\nKontrolliga liialdajad on need, kes tegelikult kardavad kaotada kontrolli.Kriitilised inimesed on eelkõige sügavalt kriitilised enda suhtes.\nRaskeks teeb partneri meie enda eeldused ja ootused.\nToimetulek "raskete" inimestega on üks edu tingimus."Rasket" inimest on võimalik mõista. Miks see inimene on "raske", mida ta kardab või usub.Tihti on sellised inimesed saanud haavata ning on kibestunud ja seega ei ole neil huvi toetada midagi positiivset ja seega on nad kõigele vastu.Meeldivad inimesed on enamasti õnnelikud inimesed. Kui sa vaatad "raskeid" inimesi, siis näed, et nad ei ole õnnelikud."Raskeks" teeb inimese see, kuidas me temasse suhtume.Mõtle välja strateegia, kuidas kohelda rasket inimest ja pea sellest strateegiast kinni pikema aja jooksul.Suheldes sellise inimesega, keskendu oma eesmärkidele, aga mitte tema tegudele.Keskendu tööasjadele mitte isiksusele.Emotsioonide eest, mida sinus tekitab "raske" inimene, vastutad sa ise.Suhtu olukorda ratsionaalselt ja ära lase tunnetel kaasa tulla.Kasuta temaga rääkides "sina" teadete asemel "mina" teateid.Ära kuluta raske inimese peale rohkem aega kui teiste kolleegide peale.Vaata, kas see raske inimene on ainult sinu jaoks raske, või tekivad probleemid ka teistel.Kas ta suhtleb kellegagi, või keegi temaga? Kuidas ta seda teeb?Kas sama käitumismalli annaks ka minu puhul rakendada?Kas sellel raskel inimesel on positiivseid omadusi, millele keskenduda?Võid otse pöörduda sellise inimese poole küsimusega:- mida ma peaksin tegema, et sa mind ei kritiseeriks?- mida me peaksime tegema, et me saaksime koos töötada?- kui palju jõudu sul kulub, et enda tööst rõõmu tunda?\nVaikiv kolleeg, kes ilma küsimata ei räägi, vajab julgustamist, sest vaikimine ei tähenda alati ideede puudust.\nKuidas tujuga toime tulla\nPakkuge kaastunnet ja mõistmist, kuid ärge tormake probleemi lahendama, nii õpetate oma kolleegi ainult teile toetuma.Vältige kommentaare, kriitikat ja hukkamõistu.Kasutage asjast rääkides mina vormi selleks, et kirjeldada omaenese tundeid.\nÄrge ise tundke süüd ja ärevust - austage teise inimese tundeid ja ärge püüdke neid muuta triviaalse lohutusega.\n- räägib ainult endast ja oma probleemidest ja sellest, kuidas üht või teist asja tehtud ei saa. Kui pakkuda oma abi, siis ütleb, et.... jah, aga.\n- võib olla mitmesuguseid, ta kirjeldab tihti üksikasjalikult juhtunut ja sündmusi, räägib pikantseid anekdoote ja on "huvitav".\n- üritab rääkida tekkinud situatsioonist nii, et ei räägi midagi olulistest faktidest, mis tekitasidki situatsiooni, millega ta hädas on.\nTa on inimene, kelle elus pidevalt toimub dramaatilisi sündmusi ja käänakuid, mis vajavad kohest tähelepanu ja mõistmist.\n- läheb välja selleni, et teisi inimesi justkui ei eksisteerigi. Nad võtavad maailma ja teisi inimesi, justkui need oleksid olemas vaid nende jaoks.\nMis põhjus on mul vihastamiseks:- soodumus mõelda endast halvasti- kalduvus probleeme liialdada- must valge lähenemine, võit või kaotus, hea või halb\n- ettekujutus endast kui abitust ja kaitsetust inimesest\nViha väljendamineParem on viha väljendada, kui seda alla suruda, kuid ära vala viha kellegi teise peale, kui sellele, kes seda põhjustas.Korrektne viis eneseväljendamiseks on meeldiv ja napisõnaline teadaanne oma pahameelest ja selle põhjustajast otse allikale.Lahenduse leidmine vajab mõlema poole arusaamist ja mõistmist ning soovi probleem lahendada.Kasuta kehtestavat käitumist.


Autoimmuunset haigust saab välja lülitada - Meditsiiniuudised\nAutor: Triin Tabur • 4. märts 2011\nAutoimmuunset haigust saab välja lülitada\nLondoni ülikooli Imperial College teadlased avastasid proteiini, mis toimib keha põletike puhul nagu väljalülitusnupp. Avastuse teinud teadlased usuvad, et proteiini abil saab arendada uusi viise autoimmuunhaiguste raviks.\nProteiin, mille abil Londoni teadlaste arvates autoimmuunhaigusi ravida saab, kannab nimetust IRF5. Nimetatud proteiinil on omadus mõjutada valgete vereliblede tegevust, "öeldes" neile, kas suurendada või piirata põletikku või mitte, vahendas teadus.err.ee.


Tootegrupid: Kõik tootegrupidCNC ja käsitööriistad Stepcraft Komplektid Ready-to-RunDroonid Droonide varustus ja varuosad HUBSAN varuosad LaTrax ALIAS'e lisavarustus ja varuosad PropelleridKäsitööLeiunurkVärvidAutod 1/14 1/24 1/5 Off-Road Elekter 1/7 On-Road 1/8 Off-Road Elekter Nitro 1/8 On-Road 1/10 Off-Road 1/10 On-Road Elekter Nitro 1/12 On-Road 1/16 Off-Road 1/16 On-Road 1/18 Off-Road Elekter Nitro 1/18 On-Road Elekter NitroAutode Varuosad AXIAL Elektroonika LED valgustus Lisavarustus Veljed ja rehvid Ishima Kruvid Laagrid Muud varuosad Nutech 1/5 PINION Pro-line Racing SCHUMACHER 1/12 On-Road Kered Pinionid ja spurid Varuosad Spur Tamiya Traxxas 1/16 Ford Fiesta RTR Amordid (GTR) Differentsiaali Jupid Eesmine Vedrustus Kere & Lisad Laagrid & Puksid Mootor & Elektroonika Põrkerauad & Põhjakaitsmed Raadio Süsteem, Akud & Laadijad Raam & Lisad Rehvid & Veljed Riistvara Roolisüsteem Slipper Siduri Süteem Spur & Pinion Tagumine Vedrustus Turnbuckles & Keermestatud Vardad Vedrud Vedrustuse Ühendused Ülekande Komponendid Ülekande Komponendid 1/16 Ford Mustang Boss 302 RTR Amordid (GTR) Differentsiaali Jupid Eesmine Vedrustus Kere & Lisad Käsiraamat Laagrid & Puksid Mootor & Elektroonika Põrkerauad & Põhjakaitsmed Raadio Süsteem, Akud & Laadijad Raam & Lisad Rehvid & Veljed Riistvara Roolisüsteem Slipper Siduri Süteem Spur & Pinion Tagumine Vedrustus Turnbuckles & Keermestatud Vardad Vedrud Vedrustuse Ühendused Veermiku Komponendid Ülekande Komponendid 4-Tec AWD Chassis Bandit ESIOSA TAGAOSA Bigfoot DCB M41 Widebody E-Maxx E-Revo 1/16 Amordid (GTR) Differentsiaali Jupid Eesmine Vedrustus Kere & Lisad Käsiraamat Laagrid & Puksid Mootor & Elektroonika Põrkerauad & Põhjakaitsmed Raadio Süsteem, Akud & Laadijad Raam & Lisad Rehvid & Veljed Riistvara Roolisüsteem Slipper Siduri Süteem Spur & Pinion Tagumine Vedrustus Turnbuckles & Keermestatud Vardad Vedrud Vedrustuse Ühendused Veermiku Komponendid Ülekande Komponendid E-Revo 2018 Ford F-150 Raptor Ford GT Ford Mustang GT Hoss 4x4 Jato LaTrax Rally, Teton, SST Maxx Nitro Rustler Nitro Slash Rally Rally 1/16 Amordid (GTR) Differentsiaali Jupid Eesmine Vedrustus Kere & Lisad Käsiraamat Laagrid & Puksid Mootor & Elektroonika Põrkerauad & Põhjakaitsmed Raadio Süsteem, Akud & Laadijad Raam & Lisad Rehvid & Veljed Riistvara Roolisüsteem Slipper Siduri Süteem Spur & Pinion Tagumine Vedrustus Turnbuckles & Keermestatud Vardad Vedrud Vedrustuse Ühendused Veermiku Komponendid Ülekande Komponendid Revo Rustler Esiosa Tagaosa Rustler 4X4 Slash Slash 1/16 Amordid (GTR) Differentsiaali Jupid Eesmine Vedrustus Kere & Lisad Käsiraamat Laagrid & Puksid Mootor & Elektroonika Põrkerauad & Põhjakaitsmed Raadio Süsteem, Akud & Laadijad Raam & Lisad Rehvid & Veljed Riistvara Roolisüsteem Slipper Siduri Süsteem Spur & Pinion Tagumine Vedrustus Turnbuckles & Keermestatud Varda Vedrud Vedrustuse Ühendused Veermiku Komponendid Ülekande Komponendid Slash 4x4 Slayer Pro 4x4 Amordid (GTR) Differentsiaali Jupid Eesmine Vedrustus EZ Start 2 & Seonduvad Osad Gaasi & Piduri Ühendused Kahekäigulise Komponendid Kere & Lisad Kütus, Määrded & Varustus Kütuse paak & Voolik Käsiraamat Laagrid & Puksid Mootori & Servode Kinnitused Mootori Jupid Nöörstarter Õhufiltrid Piduri Komponendid Põrkerauad & Põhjakaitsmed Raadio Süsteem, Akud, Laadja Raam & Lisad Rehvid & Veljed Riistvara Roolisüsteem Sidur & Seonduvad Jupid Slipper Siduri Süteem Spurrid & Siduri Kellad Tagumine Vedrustus Turnbuckles & Keermestatud Vardad Vedrud Vedrustuse Ühendused Väljalase Ülekande Komponendid Ülekande Komponendid Spartan Stampede Stampede 4x4 Summit Amordid (GTR) Differentsiaali Jupid Eesmine Vedrustus Kere & Lisad Laagrid & Puksid LED Tuled Mootor & Elektroonika Põrkerauad & Põhjakaitsmed Raadio Süsteem, Akud & Laadijad Raam & Lisad Rehvid & Veljed Riistvara Roolisüsteem Slipper Siduri Süteem Spur & Pinion Tagumine Vedrustus Turnbuckles & Keermestatud Vardad Vedrud Vedrustuse Ühendused Ülekande Komponendid Ülekande Komponendid Summit 1/16 Amordid (GTR) Differentsiaali Jupid Eesmine Vedrustus Kere & Lisad Laagrid & Puksid LED Tuled Mootor & Elektroonika Põrkerauad & Põhjakaitsmed Raadio Süsteem, Akud & Laadijad Raam & Lisad Rehvid & Veljed Riistvara Roolisüsteem Slipper Siduri Süteem Spur & Pinion Tagumine Vedrustus Turnbuckles & Keermestatud Vardad Vedrud Vedrustuse Ühendused Ülekande Komponendid Ülekande Komponendid T-Maxx TRX-4 / TRX-6 Unlimited Desert Racer X-Maxx XO-1 Xray Xray 1/18 Xray 1/8 Xray T1 - T3 YELLOW RCDVDElektroonika Aku testrid Akud COMBO: mootor koos regulaatoriga Kiiruse regulaatorid Lennukite regulaatorid Laadjad Laadjate Lisad Mootorid MUU Saatjad Servod Toiteplokid VastuvõtjadHelikopteridHelikopterite varuosad Tavaline kopter LabadKataloogKomisjoni tootedLennukidLennukite Varuosad Adapterid Lisavarustus Spinnerid Propellerid 3 Labaga 3D Fun Fly Electric Powered Model Free Flight Klapitavad propid Protech RC Puit propellerid Slowflyers Sport PropsMaterjalid Balsa Carbon Juhtmed/kaablid Lennukile Liim Muu Pistikud TermokahanevMootorid AXE ROSSI Auto Helikopter Laeva Lennuki Küünlad Lisad NUTECH VäljalaseMootorrattadÕlid ja Kütus Amordi Õlid Diferentsiaali Õlid Kütus Määrded Puhastus ja hooldusPaadid Paatide varuosadRehvid 1/10 CRAWLER 1/10 Monster Truck 1/10 Off-road 1/10 On-road 1/10 Short Course 1/5 Off-road 1/8 Off-road SisudReklaamtootedSimulaatoridTankidVarustus Kotid/Karbid Muu Nitro Varustus Rehvi Treimise Pink 1/24, 1/18 Rehvide Balansseerija Rehvide Treimise Pink 1/12, 1/10 Starterbox Starterbox'i Varuosad Tööriistad Drive Pin Replacement Tool Hudy Töörista korgid Komplektid Kuuskant Kruvikeeraja Ameerika mõõdustik Meeter mõõdustik Mutrivõti Euro Toll Muu Philips Kruvikeeraja Seadistamise Tööriistad Tavaline Kruvikeeraja Torx KruvikeerajaVeljed\nTootjad: Kõik tootjadANSMANN RACINGAPCAXE ROSSIAXIALCASTLE CREATIONSCOOL POWERCORE-RCDROMIDADusty MotorsDynoMAXE-FLITEE-SKYEDS Racing ProductsEV-PeakExcelEXTRON ModelbauFGFMSFUSIONFUTABAG-FORCEGens AceGO FLY RCGoProGPX ExtremeGRAUPNERGuillowsGWSHacker Model ProductionHobby WoodHobbynoxHOBBYWINGHUBSANHUDYISHIMAJAMARAJP ModelsLaTraxLOSILouise RCM5 CROSSMaxxTraxMECCAMOMEDIAL PROMinicars WoodMINIPROPMP JETNINE EAGLESNOSRAMNUTECH RACINGOptiFuelPACTRAPanamaPARKZONEPHOENIX RCPICHLERPro-Line RacingPROGRESSIVERCPROTECHProtoformR-PlanesRadioLinkRB PRODUCTSRC-ESTRC-PLUSRC4WDRedoxREXTOR SYSTEMSROBITRONICRPM R/C ProductsSantiagoSanwaSavöxSchumacherSerpentSkyRC TechnologySpeed PassionSPEKTRUMSTEPCRAFTTamiyaTeam AssociatedTEAM CORALLYTEAM MAGICTEAM XRAYTop FliteTOP RC HOBBYTORNADOTower ProTRAXXASTurnigyTY1 TexsonUHUULTIMATE RACINGVapexVolantex RCWingslandXENO TOOLSYELLOW RCYESZAP\n03. Connector bullet 4.0mm (1 pair)\n04. Pistik bullet 2.0mm\n05. Battery, Series 1 Power Cell (NiMH, 2/3A stick, 7.2V)\n06. Carbon varras O 1.0x1000 mm\n07. Õõtshoovad, esimesed ja tagumised\n08. Traxxas 220/12V AC/DC toiteplokk\n10. Body clips (12) (standard size)\nFutaba S-U300 Servo Standard 4.5kg/0.19s S.BUS2\nMonday 17 May, 2021 188141162 vaatamist alates: Saturday 30 September, 2006


Ametikool tänas koostööpartnereid - Maakond - Saarte Hääl\nAmetikool tänas koostööpartnereid\nNeeme Rand Arda-Maiga Raissi tänamas.\nKuressaare ametikooli direktor Neeme Rand tunnustas neljapäeva õhtul kooli 97. sünnipäevale pühendatud pidulikul õhtusöögil oma koostööpartnerite esindajaid ja kuulutas välja tänavused aasta koostööpartneri tiitli saajad.\nAasta koostööpartnerid on SA Archimedese rahvusvahelise koostöö agentuuri üld-, kutse- ja täiskasvanuhariduse büroo, Liisa Tooming, OÜ Tervise Paradiis, Arda-Maiga Raiss (fotol), Rudolf Visnapuu ja Lenno Põder.\nAmetikooli koostööpartnerite õhtusöök on kooli pikaajaline traditsioon tänamaks ja tunnustamaks ettevõtteid, asutusi jt partnereid, kes on aidanud kaasa õppetöö arendamisele ja läbiviimisele.


Keskmine palk kasvas 66 eurot\nKeskmine palk kasvas 66 eurot (46)\nToimetas Denes Kattago, 29. mai 2017 10:17\nKeskmine brutokuupalk oli 2017. aasta I kvartalis 1153 eurot ja brutotunnipalk 7,13 eurot. Eelmise aasta I kvartaliga võrreldes tõusis brutokuupalk 5,7% ja brutotunnipalk 3,9%. Keskmise brutokuupalga aastakasv oli 1,2 protsendipunkti aeglasem kui eelmises kvartalis ning aastakasv aeglustus neljandat kvartalit järjest.\nKeskmine brutokuupalk oli jaanuaris 1121 eurot, veebruaris 1117 eurot ja märtsis 1228 eurot. Eelmise kvartaliga võrreldes vähenes brutokuupalk 2,4%. See oli peamiselt põhjustatud ebaregulaarsete lisatasude vähenemisest. Ebaregulaarseid preemiaid ja lisatasusid arvestamata vähenes brutokuupalk eelmise kvartaliga võrreldes 0,9%, teatab statistikaamet.\nEbaregulaarsed preemiad ja lisatasud vähenesid I kvartalis võrreldes eelmise kvartaliga palgatöötaja kohta 30,1% ja 2016. aasta I kvartaliga võrreldes 2,4%.\nKAS ELU PARIM PALK? Keskmine palk kasvas 1240 euroni (79)\nVallajuhtide palkade vahel laiutab lõhe (14)\nVAATA GRAAFIKUID | Valdu ja linnu juhtivate meeste-naiste palkade vahel laiutab lõhe (14)\nLiisa Pakosta | Kas sinu palk on liiga väike? (47)\nKeskmine brutokuupalk oli 2017. aasta I kvartalis jätkuvalt kõrgeim info ja side tegevusalal ning finants- ja kindlustustegevuses, vastavalt 2004 ja 1917 eurot.\nKAS ELU PARIM PALK? Keskmine palk kasvas 1240 euroni\nVAATA GRAAFIKUID | Valdu ja linnu juhtivate meeste-naiste palkade vahel laiutab lõhe


Silvia Urgas: milline töötu hakkaks poliitikuks? - Lääne Elu\nAvakülg Artikkel Silvia Urgas: milline töötu hakkaks poliitikuks?\n22. aprill 2020 08:00\nEriolukorra teisel kuul kipub vahel minema meelest, millises äraspidises olukorras me tegelikult elame.\nPoes jätkub tualettpaberit, kodus elektrit ja vett, teleris jooksevad edasi sarjad ja filmid. Isegi teatris ja kontserdil on võimalik interneti teel käia. Kellel on veel tööd, on ilmselt harjunud ka seda tegema varasemast teistsugusel moel, olgu siis diivanilt või maski tagant. Aina enam küsitakse, millal võiks piiranguid leevendada. Tunda on, et inimesed on eriolukorrast väsinud ning otsivad aina enam võimalusi teistega kohtuda ning koduseinte vahelt pääseda.\nIlmselt on sama tunne tabanud ka valitsust, kes on vist hakanud igatsema aegu, mil uudisteportaalide avalehed olid täis diskussioone teemadel, kas ministrid peaksid teadma oma valdkondade põhitõdesid ning kas välismaalased on samavõrra inimesed kui etnilised eestlased. Eriolukorra esimestel nädalatel kippus emotsionaalne teadmine, et me kõik oleme siin jamas ühiselt, varjutama mälestust, et valitsuserakondade prioriteet on iga hinna eest võimust kinni hoidmine.\nStatus quo igatsus. Aga ajalugu sinder ei kavatse ära lõppeda. Näiteks sinna kus läänemeelne ühiskond elas illusioonis, et ollakse nii arenenud, et lihttöölisi enam ei leidu ja sellest polegi hullu, küll need kes pole veel arenenud teevad ära. Või leiutame masinad, robotid jms. Ajalugu kihutas edasi ja märkamatult ei jätkunud enam ka oskustöölisi, arste, õpetajaid, insenere… Ja masinad pidi ka hakkama sisse ostma sealt kus pole veel nii palju ärijuhte, psühholooge, suunamudijaid, toitumiseksperte, optimeerijaid, projektijuhte, literaate jne jne. Kõik head ametid, aga ainult teatud proportsioonides. Püha lihtsameelsus on arvata, et kui taastub endine olukord, küll siis saab jõuab seda põllumajanduses… Loe rohkem »\nEelmine artikkelOsmussaarlased on mere taga varjus\nJärgmine artikkelKolmapäeval süttivad jüriöö märgutuled


Perearst Marina Masterov. Harjumaa perearstid.\nOÜ Pelguranna Perearstid\nTelefon: +372 6665234\nHinnang perearst Marina Masterov teenustele\nHinnang perearst Marina Masterov teenustele:\nLisatud: 15.02.2018 11:37\nira kirjutab: "Täiesti mõtetu arst,ei analüüse,ei vaatamist,.Sobib ainult tervetele,kes haiguskehel istuvad.Profesionaakset abi temalt küll ei saa.Meeldib kirjutada ilma analüüsideta..."\nira kirjutab: "Täiesti mõtetu arst,ei analüüse,ei vaatamist,.Sobib ainult tervetele,kes haiguskehel istuvad.Profesionaakset abi temalt küll ei saa.Meeldib kirjutada ilma analüüsideta antibiootikume,teadmata mis pidik või batsill inimesel on.Pole kunagi abi saand ,ravi on suur null."\nLisatud: 12.01.2018 08:59\nAleksandr kirjutab: "Ужасно и непреемлемо , повела себя по отношению к трех летнему ребенку, назвав его дикарем на повышенных тонах . Думай ей не нужна больше ее работа!"\nLisatud: 17.08.2017 03:39\nEndine patsient kirjutab: "Negatiivne suhtumine patsientidesse. Õnneks vahetasin arsti kuna vanuse kasvades läheks ikka professionaalset abi ka vaja."\nLisatud: 08.06.2016 10:58\nvastuvõtule saab hiljemalt järgmisel ...\nAnonüümne kirjutab: "Ravijärjekord praktiliselt puudub, vastuvõtule saab hiljemalt järgmisel päeval. Õhkkond on meeldiv, arst professionaalne. Soovitan!"\nLisatud: 17.02.2016 05:06\njekaterina kirjutab: "ja minu arvamus on et vaga harva leidub head arsti nagu tema ta on vaga hea arst ja kui kellegile ei meeldi siis ta saab vahetada arsti se on meil voimalik"\nLisatud: 26.01.2016 06:10\nЗа врача все делает ...\nkoidu kirjutab: "За врача все делает медсестра и такое ощущение что она больше знает чем сам врач! "\nLisatud: 04.01.2016 09:09\npatsient kirjutab: "Ei saa sellest arstist aru,millega veel tegeleb"\nLisatud: 30.12.2015 03:45\nAnonüümne kirjutab: "Ei saada analüüsidele, tõsiste haiguste puhul soovitab käsimüügiravimeid samas tavalise gripil puhul kirjutab hobusejõuga antibiootikumeid välja. Tihti patsientidega tegeleb õde..."\nAnonüümne kirjutab: "Ei saada analüüsidele, tõsiste haiguste puhul soovitab käsimüügiravimeid samas tavalise gripil puhul kirjutab hobusejõuga antibiootikumeid välja. Tihti patsientidega tegeleb õde üksi. Ei soovita."\nLisatud: 21.10.2015 08:23\nväga hea ja kohuse ...\nolav kirjutab: "väga hea ja kohuse tundlik perearst"\nLisatud: 28.04.2015 01:11\nei tee mitte midagi\ninna kirjutab: "ничего не делает,не лечит ,только больничный выписывает.да и то медсестра.просто сидит. "\nLisatud: 14.03.2015 07:18\nkelle käest alati saab ...\nkauaaegne patsient kirjutab: "hea arst, kelle käest alati saab abi ja ravi"\nLisatud: 09.02.2015 07:39\nkes mul senimaani olnud ...\nRiine kirjutab: "Ainult positiivne tagasiside! Parim perearst, kes mul senimaani olnud on."\nLisatud: 30.10.2013 08:06\nMari kirjutab: "Professionaalne, kiitused."\nLisatud: 27.12.2012 10:38\nIlmar kirjutab: "Hoolitsev, rahulik, korrektne ja väga professionaalne arst. Soovitan teda soojalt."\nLisatud: 25.08.2012 09:05\nJaga oma kogemusi teiste patsientidega ning hinda perearst Marina Masterov teenuseid skaalal 1-5. Kommentaari lisamine ei ole kohustuslik juhul, kui perearstile antav hinnang iga kriteeriumi kohta on vähemalt 2 palli. Lehe kasutustingimustega on võimalik tutvuda siin.\nElina Badaljan , Pille Siim , Eve Ehatamm , Le Vallikivi , Kai Soop , Ingmar Lindström , Marija Jeines , ...


Naine X Kirjutas: ------------------------------------------------------- > Ma arvan, et sul oleks lootust “omasuguste” seast > naine leida. Puuetega inimestel on kindlasti oma v > õrgustik olemas. > arvan, et terve ja atraktiivne > naine üldjuhul siiski eelistab tervet meest. Juhu > l kui sul palju raha on, siis on lootust rohkem. > > Maakohtades on ilmselt naisi keda saaksid, aga > nad vb on peast sinu jaoks liiga “lihtsad”. Aga sa > mas seksi kogemuse saad neilt kätte.


Valu jala ülaosas - Klubijalg , Kuidas eemaldada valu jala jalgsi\nSõrmuste vältimiseks piisab, et anda jalgadele täielik puhkus, kanda mugavaid kingi, massaažida ja venitada kõõluseid. Kolm jalgade valu põhjust: Vale kingad. Bursiit on sportlaste haigus, kuid see võib esineda ka raskelt rasvunud inimestel ja naistel, kes kannavad ebamugavaid kingi. Lokaalne jala ülemises ja alumises osas. Seetõttu on väga oluline pöörata tähelepanu nendele esialgsetele, näib, mitte kohutavatele sümptomitele.\nHaigus diagnoositakse peamiselt üle aastastel naistel.\nProvotsionaalsed tegurid võivad olla: suurenenud koormus esikäppadele, eriti kõrgete kontsadega kingade kandmisel; ülekaal; töö, mis on seotud palju aega jalgadel veetmisega; jala mitmesugused deformatsioonid, sealhulgas lamedad jalad; vigastused. Mõiste "neuroom" ei ole selle haiguse puhul täiesti õige, kuna toimub närvi lokaalne paksenemine, mitte selle kasvaja. Sageli esineb see ühel jalal, vähem sümmeetriliselt.\nAja jooksul muutub valu märgatavamaks ega kao isegi puhkehetkel. Erütromelalgia ehk Mitchelli tõbi on perifeersete veresoonte laienemine, sageli jalgade piirkonnas. Selle pind muutub punaseks ja patsient tunneb samal ajal teravat valu. Lisaks võivad nahale tekkida praod ja jalad muutuvad loodusliku kuumutamise korral õhutemperatuuri tõusmisel või liikumisel sümptomid teravamaks. See on sekundaarne haigus, mis areneb vaskulaarsete patoloogiate arteriaalne hüpertensioonreumatoidartriidi, erütematoosluupuse ja muude haiguste taustal.\nSeal on soojendavad ja jahutavad salvid, millest igaüks on erinevalt kasulik. Vigastuste valu on terav ja terav. Jalg on võimalik kahjustada sportimise ajal eriti hüpateskukkumisel või löömisel. Sõrmede falangide luud on õhukesed ja haprad, seetõttu võivad nad vigastada.\nEnamasti saab diagnoosida järgmisi kahjustusi: metatarsaalsed murrud; sidemete pisarad. Jalal on selline struktuur, et isegi luumurd võib jääda visuaalselt nähtamatuks, kui luude fragmendid pole nihkunud. Vigastuse ajal tunneb kannatanu teravat valu, mistõttu intensiivistub see vigastatud jalale astudes. Parim lahendus sellises olukorras oleks arsti kutsumine, kuna nihe võib toimuda mitte luumurru ajal, vaid pärast seda.\nRavimeetod sõltub varvaste all oleva valu põhjusest. Muidugi hõlmavad vigastused jala fikseerimist teatud asendisse, et luud ja sidemed saaksid taastuda. Ainevahetushäireid ravitakse puuduvate ainete lisamisega diabeedi, hüpovitaminoosi, mineraalide puuduse korral ja mõned haigused vajavad kirurgilist sekkumist. Sellest hoolimata on olemas üldine skeem, mis võimaldab teil jalgade valu vabaneda ja vältida haiguste arengut. Ravimeid peab määrama arst.\nKonsultatsiooniks tasub külastada ortopeedi ja ta võib juba suunata patsiendi kirurgi juurde, et teha röntgenograafia või vereanalüüs. Massaažimatid mitte ainult ei lase lamedaid jalgu, vaid leevendavad ka päeva lõpuks ideaalselt jalgade väsimust.\nÄrge ostke salve ilma arstiga nõu pidamata, isegi kui need asuvad üldkasutatavas apteegis. Värskete põletikuliste protsessidega on vajalikud külmad kompressid, geelid ja hõõrumine, seejärel kasutatakse soojendavaid salve.\nTuleb mõista, et valu on keha signaal mis tahes patoloogilise protsessi kohta. Kui te võtate valuvaigisteid, kaob valu ja haigus jätkub.\nTraditsioonilise meditsiini arsenalis on tohutult palju retsepte valu ja põletiku leevendamiseks. Neid saab kasutada paralleelselt peamiste ravimeetoditega, kui sellel pole vastunäidustusi. Järgmised retseptid on ennast hästi tõestanud: jalavannid, millele on lisatud kummeli, saialille, tammekoori, naistepuna ja muude ürtide keetmist; kontrastne jaladušš, mis parandab kohalikku vereringet; kompressid jääga neid tuleks rakendada, kui jalgade temperatuur on kõrge.\nAlternatiivne ravi võib olla tervisele ohtlik. Konsultatsioonil võite küsida arstilt, millised vannid on igal juhul kasulikud. Peaasi on neid regulaarselt teha, sest ühekordne protseduur tulemusi ei anna. Spetsiaalne võimlemine on eriti oluline lamedate jalgade ja muud tüüpi jalgade deformatsioonide korral.\nSelle eesmärk on tugevdada jalalihaseid, mis saavad seejärel luid toetada. Seal on terve rida harjutusi, mis hõlmavad järgmist: kõndimine ebaühtlastel Kuidas eemaldada valu jala jalgsi, treppidel, veeris ja liiv; ujumine mis tahes viisil; väikese palli veeretamine jalaga põrandal; hüppeliigese soojenemine ja ringikujulised liigutused.\nSama kasulik on ka massaaž. Seda saab teha iseseisvalt kodus. Protseduuri ajal sõtkutakse lihaseid käsitsi, sõrmede liigeseid pööratakse õrnalt.\nPatsientidel soovitatakse osta spetsiaalne massaažimatt ja sellel iga päev jalutada. Parim viis enamuse lihasluukonna haiguste vältimiseks on nende õigeaegne ennetamine. Tervislik eluviis, õige toitumine ja ratsionaalne koormus aitavad jala luud, sidemed ja kõõlused pikka aega tugevana hoida. Jalahaiguste ennetamise põhiprintsiibid: Päevakingad peaksid olema pehmed ja sobiva suurusega.\nKontsa maksimaalne suurus naistel ei Kuidas eemaldada valu jala jalgsi 4 cm. Ortopeedilised sisetallad on vajalikud ainult tõendite olemasolul ja alles pärast ortopeediga konsulteerimist.\nSee pole ainus jalgade talla valu põhjus, kuid see on üks peamisi. Valu ravi sõltub selle põhjusest, olemusest ja täpsest asukohast.\nNende andmete, aga ka röntgenpildi ja vereanalüüsi põhjal saab arst diagnoosida ja välja kirjutada raviskeemi. Jala struktuur on ainulaadne nähtus, mistõttu võib inimene palju kõndida, ilma et ta väsiks, jookseks, hüppaks, ilma et värisemine oleks vigastatud ja millel poleks negatiivset mõju nii jalgadele kui ka teistele kehaosadele. Selleks moodustavad lihased, luud ja fastsiad jalakaare, luues vedrufunktsiooni. Kuidas eemaldada valu jala jalgsi on vajalik teiste liigeste, selgroo kaitsmiseks ülekoormuse, vibratsioonide eest, seetõttu ei puuduta jalgsi kõndimisel sellise löögi neeldumisefekti saavutamiseks põranda pinda kogu tallaga, vaid kolme punktiga - 1 ja 5 peaga metatarsaali luud ja kanna piirkond.\nSeetõttu on seisund laialt levinud, kui kõndimisel on valu sõrmede all jalas, kuna sellel tsoonil on suurenenud koormus, tekivad sageli patoloogiad.\nJalavalu kõndimisel ei ole alati seotud haigustega. Sümptomid võivad ilmneda, kui inimene kõndis palju, tegeles motoorse tegevusega. Kingade kandmine mängib märkimisväärset rolli, kui sellel kingal on kitsas varvas ja kõrge kreen.\nÜldiselt on jalgade valu sagedamini naistel ja see on tingitud armastusest kõrgete kontsadega, kalduvusest kaalus juurde võtta raseduse ajal, pärast sünnitust. Selleks, et mitte arvata, mis põhjustas valu jalatallas, peate külastama ortopeedilist kirurgi, kes viib läbi uuringu, uurib kaared seisukorda ja vajadusel kavandab röntgenuuringu.\nMõelge, millistes olukordades on valu jala varvaste lähedal ja kuidas selliste vaevustega toime tulla. Paljud inimesed alahindavad seda haigust, uskudes, et see ei avalda kehale negatiivset mõju.\nMuidugi on selline arvamus ekslik, kuna ohtlik pole mitte lame jalg ise, vaid selle tagajärjed. See patoloogia Kuidas eemaldada valu jala jalgsi selliste tõsiste haiguste ilmnemist nagu: jala liigeste artroos.\nLisaks valulikele aistingutele kaasnevad kõigi põletikuliste haigustega tursed ja punetus, kohaliku temperatuuri tõus ja läheduses olevate liigeste liikumise piiramine. Jalgade deformatsioonid Samuti on patoloogiaid, mille korral ilmneb ainult valu ilma põletikunähtudeta.\nNeist kõige tavalisem on Kuidas eemaldada valu jala jalgsi valgus. See on põiki lameda jala tüübi nimi, mille pöial on deformeerunud. Selle tagajärjel võib jalgade amortisatsioonifunktsioonide rikkumine põhjustada vale koormuse jaotuse. Seetõttu ilmnevad valud mitte ainult deformeerunud varba piirkonnas, vaid ka jala ülaosas, kus selle liikumise eest vastutavad lihased läbivad. Lamedad jalad on ka põhjus, miks inimese jalg ülevalt valutab.\nSee on tingitud amortisatsioonifunktsioonide kadumisest pikivõlvi lamenemise tõttu. Veelgi enam, iga samm põhjustab tugevat lihaspinget, põrutust ja liigestele stressi suurenemist.\nSee toob kaasa valu mitte ainult tõstmisel, põlve- ja puusaliigesed kannatavad lamedate jalgade, samuti selgroo all. Jalakäpp on haruldasem seisund. See võib olla kaasasündinud või põhjustada trauma.\nNäljajalaga puhkab inimene jalga ainult väljastpoolt. See toob kaasa tõsise lihaspinge, mis põhjustab valulikke aistinguid. Lisaks võivad luude ja liigeste deformatsioonid neid põhjustada, kuna nende koormus ei ole õigesti jaotatud. Veel vähem levinud on selline patoloogia nagu hobuse jalg. Seda iseloomustab kindel plantaarne paindumine. Jalg on ülespoole painutatud ja kõndides toetub inimene ainult kannale ja varvastele.\nSelle põhjuseks on veresoonte kahjustus. Kudede toitumine on häiritud, ilmnevad halvasti paranevad haavandid, jalg paisub. See haigus, mida nimetatakse diabeetiliseks jalaks, on valulike aistingute põhjus. Tugev valu suu ülemises osas tekib siis, kui esineb gangliontsüst. See moodustis, mis on vedelikuga täidetud kott, hakkab pärast vigastust kõige sagedamini kasvama. See võib olla valutu, valu ilmub siis, kui tsüst surutakse luude või lihaste vastu, hõõrutakse kingade vastu.\nSarnane healoomuline kasvaja on hügroom. See on ka kahjutu, kuid see võib olla valus. Valu jalal ülal ja valus kõndimine on vigastuse või haiguse sümptom Paljud inimesed usuvad, et kui jalgadega on probleeme, siis peaksid need asuma kuskil all, talla küljel.\nSee on osaliselt tõsi, sest just jala alumisel osal langeb maksimaalne koormus - nii väike talla pind peab kandma kogu keha raskust! Alas, kõik pole nii lihtne ja sageli pöörduvad patsiendid arstide poole teise kaebusega: jala ülemine osa valutab väga.\nMiks see juhtus? Ja kuidas seda ravida? Lühidalt jala anatoomiast Öelda, et jalg on väga raske, tähendab mitte midagi öelda. Selle moodustavad vähemalt 26 luud ja suur hulk sidemeid. Jalal on kolm funktsionaalset jaotust: Lülisammas ehk jala tagaosa.\nMoodustub talus, calcaneus, scaphoid, kuboid ja kolm sphenoid luud. Peamine funktsioon on toetamine. Metatarsaus, mis koosneb viiest pöialuust, üks kummagi varba jaoks. Koos tarsuliga moodustab see omamoodi võlviku, täites seeläbi amortisatsioonifunktsiooni. Teisisõnu, pöialuu tagab sujuva liikumise ja kergendab mõnevõrra jala koormust. Jala ülemine osa hõlmab hüppeliigest ning pöialuu ja pöialuude luude vahelisi liigeseid. Lüüasaamist selles piirkonnas ja põhjustab välimus valu ja turse jala.\nJalavalu põhjused Ülemise jala valu ja jalgade turse võib olla põhjustatud erinevatest põhjustest, sealhulgas nakkuslikest. Autoimmuunhaigused Üks kõige levinumaid jala ülaosas tekkiva turse ja väga valuliku kõndimise põhjuseid on autoimmuunhaigused, sealhulgas süsteemsed sidekoehaigused. Need haigused põhinevad immuunsüsteemi ebapiisaval aktiveerimisel, mille tagajärjel tajub keha enda kudesid võõrastena ja hävitab need.\nKõige tavalisem autoimmuunhaigus on reumatoidartriit, kus esiplaanile tulevad liigesekahjustused.\nKuigi käte väikeste liigeste osalemine patoloogilises protsessis on selle haiguse jaoks tüüpilisem, mõjutab see mõnel juhul peaaegu kogu luu- ja lihaskonna süsteemi, sealhulgas jala ülemisi osi. Sääre tursed, ilmnevad valud ja jäikus, mis on kõige rohkem väljendunud hommikutundides. Muud haigused, mille korral jala ülaosas ilmneb kerge turse ja mis on kõndimisel väga valus, on reuma, süsteemne erütematoosluupus, podagra ja sarkoidoos.\nSuu ja pahkluu vigastused See põhjus on tavalisem sportlastel, eriti jalgpalluritel, sprinteritel, uisutajatel ja hokimängijatel, ehkki see võib esineda ka teiste spordialadega tegelevatel inimestel. Liigne füüsiline koormus ja harjutuste sooritamise Kuidas eemaldada valu jala jalgsi rikkumine lõpevad hüppeliigese kahjustusega, sealhulgas luumurd ja nihestus. Sellisel juhul on kannatanul väga valus kõndida, jala Haiget vasakule harja mark on väga valus ja pahkluu piirkonnas ilmub kasvaja.\nIsegi mõned nahahaigused, näiteks psoriaas, võivad mõjutada jala ülemist osa. Kuigi selle haiguse artriit areneb sageli sõrmede ja varvaste väikestes liigestes, on hilisemates etappides, kui haigus areneb kiiresti, võimalik, et pahkluu on protsessis osaline.\nValu suureneb rõhuga. Esialgu areneb põlvede ja jalgade raskustunne, pärast mida võib pidevalt ilmneda intensiivsem valu. Need pole kõik põhjused, miks jalgades võib esineda ebamugavusi ja valulikkust. Seetõttu on täpse diagnoosi saamiseks soovitatav pöörduda ainult spetsialistide poole. Diagnostika Alustamiseks pöörduge perearsti poole. Ta peab talle rääkima kõigist peamistest sümptomitest, mis sind häirivad: valu intensiivsus ja lokaliseerimine; mures ebamugavuse pärast rahulikus olekus või pingutuse ajal; kas kahjustatud piirkonnas on sügelus, põletustunne; kas on lööbeid; kas ilmnevad tursed, nõrkus ja väsimus, eriti kui seda täheldatakse juba hommikul.\nTeraapia Jalavalu puhul on kaks teraapiaharu. Sel juhul on parem läheneda probleemile kõikehõlmavalt. Seetõttu määravad eksperdid tavaliselt mitte ainult ravimeid. Võib määrata füsioteraapiat, ortopeedilisi vahendeid ja kirurgilist ravi.\nEnamikul juhtudel ei ole arstid narkomaaniaravi ja traditsioonilise meditsiini vastu. Kuid ainult kompleksis ja mitte eraldi. Mida eksperdid soovitavad teha, kui valu süveneb: kaotada füüsiline aktiivsus või vähemalt vähendada seda miinimumini; kandke ainult mugavaid jalatseid, ilma kõrgete kontsadeta; rohkem aega valetamiseks ja vähem kõndimiseks, istumiseks, kuna see poos mõjutab ka jalgu negatiivselt; muutke oma menüüd, rikastades seda värskete puuviljade, köögiviljade, aga ka toitudega, mis sisaldavad palju B-vitamiini ja kaltsiumi; vitamiinikomplekside kasutamine.\nNarkootikumide ravi Kui valu on talutav, mõõdukas, siis võite kodus proovida teha jalgade vanne, et jalgu lõdvestada ja neid tuimaks muuta. Selleks tuleks kasutada teatud valuvaigisteid, mille määrab ainult arst. Fassiiti ravitakse konservatiivsete meetoditega.\nKõigepealt tuleb vähendada jalgade maksimaalset koormust. Jalutades soovitatakse peatuda 15—20 minutit. Iga päev massaaž jalgu. Hommikul ja õhtul hõõruge jalgu salviga, mis aitab vähendada valu. Suu hügroom See on healoomulise kasvaja nimi mullide moodustumise vormis, mille sees koguneb mitmesuguseid patoloogilisi lisandeid sisaldav vedelik.\nKui jalg keskel väljastpoolt haiget teeb, võite olla kahtlased hügromi suhtes. See esineb siis, kui liigne koormus, millel on tihe muhke. Alguses ei ilmne hügroom, ei ole spetsiifilisi sümptomeid. Kuid järk-järgult hakkab kasvama, põhjustades valu. Sarnased põhjused ja ganglioni ilmingud - haridus, mis esindab kõõluste kogunemist. Hygroom ja ganglion eemaldatakse pärast torkimist koos sisuga.\nPärast seda protseduuri viiakse sisse desinfitseerimis- ja tervendav koostis, jalg on fikseeritud teatud aja jooksul. Mõnikord on ette nähtud täiendavad meetmed füsioterapeutiliste protseduuride vormis.\nMärts peatub Mõnel juhul diagnoositakse marsruudi jalgu, kui jalgade tõus muutub. Ebatavaline fraas tähendab teatavat deformatsiooni astet koos luukoe muutusega, millega kaasneb tugev valu. Selle patoloogia põhjused on liigne füüsiline koormus, kaalu tõstmine, treppide ronimine.\nNimi on seletatav asjaoluga, et selline deformatsioon esineb peamiselt esimesel teenistusaastal koos sõduritega, kes peavad sageli paraadipinnal marssima. Sidemete, liigeste kudede surve avaldab luude nihkumist, mis põhjustab sügelevat ja teravat valu.\nSee tekib keskosas ja tõuseb eespool. Veel üks süveneva jala sümptom on kerge paistetus, valulik puudutus. Sellest patoloogiast on võimalik vabaneda ainult selle põhjuse kõrvaldamisega. Seetõttu eemaldatakse koormus 10 päeva jooksul jalgast täielikult, seejärel määratakse terapeutiline füsioteraapia ja massaaž.\nPärast ravikuuri läbimist kaovad ebameeldivad ja valusad sümptomid ja jalg on normaalne. Mida teha valu jalgades Mida teha, haiget ja klopsake liigestele, mida teha jalg liigub jala peal üleval ja peate pidevalt kogema stressi kõndimisel? Kõigepealt tuleb jalg kinga küljest vabastada ja tagada, et see oleks ikka veel. Juhul, kui jalg on paistes, on ilmnenud tugevad valud, soovitatav on võtta põletikuvastane aine.\nÄrge lükake arsti külastust edasi. Ainult spetsialist saab selle nähtuse põhjused teada, diagnoosida ja valida sobiva ravi. Kõigepealt peate külastama terapeudi, kes annab õiguse õigele spetsialistile. Vajalik võib olla traumatoloogi, ortopeedi või kirurgi abi. Sõltuvalt sümptomitest võib arst määrata täpsemad diagnoosid täiendavaid uuringuid, nagu röntgenkiirte, vereanalüüside ja ultraheli.\nEnesehooldus erinevate rahvaste retseptide kasutamisega on vastuvõetamatu ja võib põhjustada väga kurb tagajärgi. Jalg on üsna keeruline mehhanism ja haigus, mis ei ole täielikult ravitud, ähvardab amputatsiooni hilisema puudega. Suu valu vältimine · Soov jaotada koormus ühtlaselt jalgadele nii, et need ei oleks liigselt piiratud. On tõestatud, et inimesed, kes külastavad regulaarselt basseini, jalgrattasõpru, näevad sellist valu vähem.\nArstid soovitavad kasutada ortopeedilisi sisetalla, et loobuda kõrgetest kontsastest. See ei tohiks lubada täiendavate naelade ilmumist.\nNende soovituste järgimine võimaldab teil terveid jalgu Kuidas eemaldada valu jala jalgsi säilitada luu ja lihaskoe normaalset seisundit. Mida ma peaksin tegema, Kuidas eemaldada valu jala jalgsi suu ülaltpoolt jalg on? Valu jala ülemises osas on palju tõsisem probleem kui see võib tunduda.\nJalg ise on väga keerukas sidemete, luude ja lihaste mehhanism. Kogu see kudede mitmekesisus koguneb kokku nii, et inimene suudab oma kehakaalu väikesel tugialal hoida. Lisaks on jalg otseselt seotud püsti kõndimisega. Ja kui äkiline jala ülalt üleval on valus - inimene on liikumises väga piiratud või ei saa üldse kõndida. Miks haavab suu ülemine osa? Põrgu osteoartriit Kirjeldus Irina Martynova. Ta lõpetas Voroneži Riikliku Meditsiiniülikooli.\nSee viitab vanusega seotud haigustele. Selle ilmnemise põhjused võivad olla erinevad: aastate jooksul suurenenud stress, ebatervislik toitumine, rasvumine, suitsetamine, hormonaalsed häired.\nJalgade osteoartriit võib ilmuda mis tahes jala kohale ja jala tõus ei Kuidas eemaldada valu jala jalgsi erand. Valu iseloom Valu ülaltpoolt on valus, see süveneb mis tahes koormuse all, isegi tähtsusetu. Valu tõsidus varieerub sõltuvalt haiguse tõsidusest: varases staadiumis on valu kerge ja ilmneb alles pärast kõndimist, hilisemates etappides viitab patsient patsiendile isegi täieliku puhkuse ajal.\nTäiendavad sümptomid Jalutuskäik jalgsi, lihaste nõrkus, lihaskate hõrenemine, turse. Kes diagnoosib ja kuidas? Meetodid: patsiendi küsitlemine, testid, kahjustatud jäseme testimine, MRI, röntgen. Ravi Klassikaline ravi hõlmab valuvaigisteid ja elustiili muutusi. Valuvaigistid on ette nähtud tugeva valu jaoks, mille tõttu inimene ei saa kõndida sageli kaasneb turse ja põletik, seetõttu on määratud MSPVA-d. Eluviisi muutmine - ravi peamine osa. Kui te kaotate kehakaalu, loobuge erinevatest halbadest harjumustest, hakkate hästi sööma ja registreeruma massaaži, pahkluu artroosi saab peatada ja isegi muuta.\nÄärmuslikel juhtudel kasutatakse kirurgilisi meetodeid - protees või plastik. Lamedad jalad Kirjeldus See haigus areneb lapsepõlves nõrkade lihaste ja suurte koormuste tõttu, mille mõju muudab suu normaalsest patoloogiliseks. Valu iseloom Valu tundub kõndides ja tunne, on "pingeline" iseloomuga. Lokaalne jala ülemises ja alumises osas. Täiendavad sümptomid Jalg on lame, tavaline vorm Kuidas eemaldada valu jala jalgsi katki. Ortopeedil on võimalik teha selline diagnoos, mis põhineb visuaalsel kontrollil ja jala kuju testidel.\nRavi Podagra Kirjeldus Kui podagra organismis on ainevahetus häiritud: soolad ladestuvad liigestesse, kusihape jääb lihastes häirimata.\nSeetõttu on ebamugavustunne. Valu iseloom Ägeda faasi ajal on jala ülemine osa kaetud põletava valuga.\nKroonilises faasis järgivad patsienti öösel tõsised valud. Täiendavad sümptomid Jalg paisub, jala pinnal olev nahk muutub punaseks.\nDiagnoosi viib läbi terapeut. Ta peab võtma anamneesi, määrama vere- ja uriinianalüüse, paljastama soolahoiuseid. Ravi Ravi koosneb valu leevendamisest, metabolismi normaliseerimisest õige toitumise, füsioteraapia ja treeningteraapia abil.\nLihtsatel juhtudel võib haigus sageli kõrvaldada. Artriit Kirjeldus Nilja artriit on pahkluu äge või krooniline põletik. See moodustub tükiks, selle kohal olev nahk hakkab punetama.\nPõletiku arenedes kasvab kannus ja hakkab deformeerima luid, pehmeid kudesid. Sõrmede deformatsioon Metatarsaalluude deformeerumine haamrikujuliste, konksukujuliste varvaste moodustumine on üks põhjusi, miks talla kaar võib haiget saada, kuna nihe rikub jala kaare luustruktuuri. Selline rikkumine võib põhjustada globaalsemaid deformatsioone. Varvaste deformatsioonide korral võib valu jalakaare piirkonnas avalduda aktiivsuse ja puhkeseisundis.\nSelle rikkumisega valutab see patsiendi kõndimise, patsient kannatab pigistamise, keerdumise tunnet. Närvide ja veresoonte häired Muude tausthäirete tõttu võivad jala piirkonnas olevad veresooned ja närvid muljumise olla. Pigistamine võib põhjustada valu või muid tõsisemaid probleeme. Lamedad jalad Jala deformatsioon on valu sagedane põhjus, kuna selle rikkumise korral on liigese- ja Kuidas eemaldada valu jala jalgsi teljed.\nLamedad jalad võivad olla kaasasündinud, ilmneda vigastuste, raseduse tagajärjel. Ka see häire esineb sageli eakatel. Lisaks valu lamedate jalgadega piinab patsienti jalgade kiire väsimus, tursed, krambid. See on väga ohtlik haav, kuna see suudab kogu lihasluukonna patoloogilisse protsessi juhtida.\nLihasluukonna haigused Sellesse kategooriasse kuuluvad järgmised rikkumised: osteoartriit on degeneratiivne-düstroofiline protsess, mille käigus liigesekõhred ja muud liigeseosad hakkavad kokku kukkuma; podagra - metaboolsete protsesside rikkumine liigestes ja soolade ladestumine neis; artriit reaktiivne, psoriaatiline ja muud tüüpi - liigesepõletik ja muud patoloogiad.\nLihas-skeleti süsteemi haigustega võib inimene tunda ägedat või kroonilist valu liikumise ajal ja puhkeolekus, turset, sagedasi krampe, liigutuste jäikust, liigeste krigistamist. Mõnel patsiendil võib esineda liigese deformatsiooni, mis sageli raskendab liikumist.\nSamuti võib jala keskel esineva valu tagajärjeks olla liigne kehakaal, jala luude terviklikkuse rikkumine. Vaheklapi valu väga levinud põhjus on vale kingade valik.\nSee kehtib eriti naiste jalgade Kuidas eemaldada valu jala jalgsi, kui tüdrukud kannavad sageli kontsasid ja ohverdavad ilu nimel mugavust.\nÜkskõik, mis põhjusel suu kaare valu põhjustab, ärge tõmmake ja pöörduge arsti poole sõltuvalt häire tüübist võib selleks olla vertebroloog, kirurg, traumatoloog, reumatoloog või neuroloog. Sellistel juhtudel võib valu ilmneda nii ebamugavate kingade kandmise ajal kui ka pärast nende eemaldamist.\nJalad valutavad, tuimus, paistes, sügelevad ja on väga rasked. Rikkumiste diagnoosimise meetodid Kvaliteetne diagnostika on õige ja tõhusa ravi võti.\nDiagnostiliste meetmete abil saab aru, mis täpselt põhjustas valu ilmnemise ja kuidas selle rikkumisega toime tulla. Kui teil on talla keskosas valu ja te ei tea, millise arstiga konsulteerida, pöörduge kõigepealt terapeudi poole see on üldspetsialist, kes saab pärast läbivaatust suunata patsiendi kitsalt keskendunud spetsialisti juurde.\nValu põhjuse diagnoosimine keskel toimub mitmes etapis. Esimene on esialgne tervisekontroll. Selle käigus pöörab arst tähelepanu järgmistele olulistele punktidele: jalgade arhitektuur kas on olemas varvaste deformatsioon, lamedad jalad ja muud struktuurihäired ; talla elastsus; Samuti paluvad paljud vastuvõtu arstid patsiendil kõndida.\nSelle tehnika abil on võimalik hinnata kõnnaku iseloomu ja isegi mitte alati, kuid mõnel juhul teha esmane diagnoos. Pärast esialgset läbivaatust tuleb patsient saata instrumentaaluuringutele.\nNende abiga saate kliinilist pilti sügavamalt uurida ja uurida jala kudede ja luude seisundit seestpoolt. Ühiste instrumentaaluuringute loend sisaldab: Radiograafia. Selle protseduuri ajal tehakse jalast läbilõige kahes projektsioonis. Saadud piltidelt on näha, kas luude ja liigeste deformatsioon on olemas, kui tugev see on. Kui arst vajab üksikasjalikumat teavet patsiendi seisundi Kuidas eemaldada valu jala jalgsi tüüpiline luude ja liigeste ulatusliku kahjustuse, rasvumise ja mõnede muude häirete korralvõib ta määrata mitu täiendavat testi.\nVahelaba valu ravimeetodid Sõltuvalt sellest, mis täpselt põhjustab jala kaare valu, suunatakse patsient kitsa profiiliga arsti juurde. Kui sümptom ilmneb vigastuse tõttu, ravib traumatoloog, kui artroosi või muude lihasluukonna haiguste tõttu võib see olla reumatoloog, kui neuroloogiliste häirete tõttu - neuroloog.\nOn aegu, kus on vaja mitme arsti sekkumist. Ravi tüüp sõltub ka häire tüübist. See võib olla: Füsioteraapia. See on ette nähtud mitte väga tõsiste patoloogiate jaoks, mis ei vaja tõsist meditsiinilist ega kirurgilist ravi. Füsioteraapia ajal määratakse patsiendile mitmesugused protseduurid soojenemine, magnetoteraapia, ultraheli jne. Füsioteraapiat kombineeritakse sageli füsioteraapia harjutustega. See võimaldab teil liigest tugevdada, parandada vereringet ja selles esinevaid ainevahetusprotsesse.\nSee on ette nähtud põletikuliste ja muude patoloogiliste protsesside korral. Narkootikumide ravi võib hõlmata MSPVA-sid või steroidseid põletikuvastaseid ravimeid, valuvaigisteid, lihasrelaksante ja muid ravimeid.\nRaviskeemi peab valima arst.


SensualBellaa - RedDesire4uX jasmin video\nTristanaJoy livejasmin AlteronxxxmsSeXXiCaNi2u livejasmin ShowCumMixLilyTigerXO livejasmin XSexyKiraXHotCarribeangirl livejasmin CandyHotXoXoHotCarribeangirl livejasmin XXXSEXYBSplinterThanyax1 livejasmin sweet5210\nCanadian2 livejasmin TrLerTrLer livejasmin ChristinnexoFlakaDeEbano livejasmin Erika1VIPsweetDragonlady livejasmin janexxBTristanaJoy livejasmin Erika1VIPRaKingMachine livejasmin XSexyKiraX\nSensualBellaa RedDesire4uX jasmin. Deanyls. KaterinaKaterin. WildMimi.\nAlyonaPrincessWildMimiTrLerRoxxieAnna .LoraKeyXClassyLydiaBBSweetDenisaaaCandyHotXoXo .AlexaGilmorecuteBOYSdeepBOYSHEMALEL0VERoxxieAnna .MariahGouldDaniMarkoShowCumMixTamiaMoore .CandyHotXoXoDaniMarkojanexxBIsaacBoySilver .AmberSDaniMarkoDeanyls02cumfuckers .Bagira6969TylerGomezXXXSEXYBSplinterthemistres .MissXEleganceLilyTigerXODivaPaigeChristinnexo .bubblesweetassMissXEleganceSquirtySashaChristinnexo .ClassyLydiaBBLadyNrONELilyTigerXOXXXSEXYBSplinter .LoraKeyXMissDominationsweetDragonladyVannesaBella .\nBlondeAndEbonyX Videosweet5210 VideomsSeXXiCaNi2u VideoAztekaMistressxx VideoSweetDenisaaa Video2Angeloflustxxx Video\n02cumfuckers VideoAngelTeenGirL VideoDeanyls VideoBlakeLovelly VideoCanadian2 VideoBarbiebabe Video\nXSexyKiraXJessicaMistybubblesweetassBlondyBabyHot .KalaniDreamsRaKingMachineAztekaMistressxxTravisMorgan .bubblesweetassWonderfulEmmycuteBOYSdeepBOYRosseSweet .sweet5210BlakeLovellyLUXURYEBONYXXDivaPaige .bubblesweetassjanexxBTylerGomezDivaPaige .WildMimiMuscularKevin21AmycandyShowCumMix .AmberSbubblesweetasssweet5210Amycandy .LexieLuxLUXURYEBONYXXRebekkaWildEllenie .AmycandyErikaBlazeKalaniDreamsRoxxieAnna .SweetMely21SweetDenisaaaErikaBlazeJerkingBABYXXX .NaughtyDennisseMiaJennerXSexyKiraXSamanthSweet .


→ 1 673 majutusasutust\nNieuwe Gentweg 78, Historical Centre of Brugge, 8000 Brugge, Belgia\n*7.5* Diamond Museum: vaid 2 minuti kaugusel! (158 m jalgsi)\nGruuthuse Museum: vaid 4 minuti kaugusel! (284 m jalgsi)\n*8.2* Groeninge Museum: vaid 4 minuti kaugusel! (297 m jalgsi)\n*8.5* Church of Our Lady Bruges: vaid 4 minuti kaugusel! (269 m jalgsi)\n*8.3* St John's Hospital: vaid 3 minuti kaugusel! (223 m jalgsi)\n*8.5* De Halve Maan Brewery: vaid 4 minuti kaugusel! (260 m jalgsi)\n*8.5* Beguinage: vaid 5 minuti kaugusel! (337 m jalgsi)\nQueen Astrid Park: vaid 6 minuti kaugusel! (434 m jalgsi)\n*8.7* Minnewater: vaid 6 minuti kaugusel! (471 m jalgsi)\nKindlustage parim hind peatumiseks majutusasutuses Hotel Montanus, mis on hiljuti külastanutelt saanud hindeks 8,4.\nVery beautiful hotel (inside). Great garden.\nThe hotel looked very nice and romantic, which was what I was looking for to spend a weekend with my girlfriend.\nHotel Montanus on Booking.com'i külastajaid vastu võtnud alates 13. okt 2003.\nSee majutusasutus asub otse sihtkoha Brugge südames ja on asukoha eest saanud hindeks 8,9\nMillal sooviksite peatuda majutusasutuses Hotel Montanus?\nViimane broneering sellesse hotelli tehti 27. sept, kell 22.17, Hollandist.\nJust broneeriti 23 hotelli nagu Hotel Montanus\n6 põhjust, et valida Hotel Montanus\n300 majutusasutust sihtkohas Brugge\nMajutusasutuses Hotel Montanus pakutavad mugavused\nMartin's Brugge on saanud asukoha eest hindeks 9,6\nVaata 30 parimat hotelli sihtkohas Brugge, vastavalt 115 655 ehtsale hotellidele jäetud arvustusele Booking.com'is.\nHea: 7 – 9 (202)\nKülalised, kes vaatasid hotelli Hotel Montanus, vaatasid ka:\nMartin’s Brugge asub kuulsa 13. sajandil ehitatud Belfry kellatorni taga ja on 170 meetri kaugusel väljakust Grote Markt. Kohapeal on terrass ja kokteilibaar. 2 inimest vaatavad seda praegu\nKeskmine hinne 5 868 arvustuse põhjal\nHotel Navarra is housed in an elegant 17th-century mansion, a 3-minute walk from the central Market Square and the Belfry of Bruges. 1 inimene vaatab seda praegu\nAcademie is less than 100 metres from the famous Minnewater in a scenic and peaceful area of Bruges. The hotel includes a cosy bar, underground parking and a terrace with a garden. Viimane broneering selles hotellis tehti täna kell 00:21\nKeskmine hinne 3 274 arvustuse põhjal\nDie Swaene is located right at one of Bruges’ canals, featuring a swimming pool and elegant accommodation with free WiFi. The Belfry and the Market Square are just 3 minutes away on foot. Viimane broneering selles hotellis tehti eile kell 19:06\n» Vaata teisi hotelle sihtkohas Brugge


Paide Avatud Noortekeskus - PANK\nPAIDE NOORTE TÖÖMALEV Algas kandideerimine Paide linna noorte töömalevasse.\nMalevasse kandideerimine on avatud 13-18 aastastele noortele 25.aprillist kuni 15.maini. VAATA LÄHEMALT\nMeie noorsootöötajate kontaktid\nGrete Saviste (lapsehoolduspuhkusel)\nTel: +372 5304 7881\nTel: +372 5344 6451\nSiit leiad meie viimati postitatud uudised\nPANK lahtiolekuajad, september 2021\nPAIDE AVATUD NOORTEKESKUS OTSIB OMA MEESKONDA NOORSOOTÖÖTAJAT!\nMalevasuve lõpetuseks toimub 24.augustil SEIKLUSPÄEV\nVIDEO: PAIDE UUE SISEPARGI AVAMINE\njuuni 5, 2021


11:26 AM on 06/09/14#3delvec19http://www.last.fm/user/delvec19OfflineUser Info.Good God. delvec19View Public ProfileSend Private MessageWrite on WallView All Posts in ThreadInside AP.net View Profile Picture Currently Playing View Signature Posts: 3,016VitalsJoined: Aug 2005Location: NJMale\n11:31 AM on 06/09/14#4Joey-Wan Kenobifourth and goalOfflineUser Info.I have got to say... my last hangover was not this exciting. Joey-Wan KenobiView Public ProfileSend Private MessageWrite on WallView All Posts in ThreadInside AP.net View Profile Picture View Signature Posts: 2,093VitalsJoined: Jul 2010Location: Milwaukee, WIMale - 30 Years Old\n11:32 AM on 06/09/14#5cowlord~Bagel Enthusiast~OnlineUser Info.Snoop Dogg cannot be a real person cowlordView Public ProfileSend Private MessageWrite on WallView All Posts in ThreadInside AP.net View Signature Posts: 7,404VitalsJoined: Oct 2007Location: Dayton, OHMale - 21 Years Old\n12:20 PM on 06/09/14#12Spencer Controli am orange and i can grow wingsOnlineUser Info.Wait, is Snoop Lion no longer a thing? Damn it! Spencer ControlView Public ProfileSend Private MessageWrite on WallView All Posts in ThreadInside AP.net View Profile Picture View Signature Posts: 9,055VitalsJoined: Jun 2010Male


Noored tegijad plaanivad telemaastiku tormiga vallutada - Noorte hääl\nKellele ei meeldiks Kristjan Jõekalda või Märt Avandi? Selliseid eestlasi on ilmselt raske leida ja miks peakski. Kuid kas seni harjumuspäraste ja turvaliste telenägude taustal võiks sündida ka uued formaadid, mida juhivad uued värsked talendid? Garantii ja vastuse annab televaataja, kuid proovida ja riskida tasub igal juhul.\nSel kevadel lõpetab Tallina ülikooli Balti filmi, meedia, kunstide ja kommunikatsiooni instituudi (BFM) televisiooni magistrikava kümmekond uut produtsenti, režissööri ja toimetajat, kes soovivad traditsioonilisele televisioonile uue hingamise anda. Plaanis on tuua turule uusi ja julgeid formaate, toota kvaliteetset sisu ka väljaspool lineaarset televisiooni ning jõuda laiema auditooriumini.\nTelevisiooni isa Hagi Šeini juhtimisel said telemagistrid kaheaastase magistriõppe jooksul korraliku kogemuste pagasi: lisaks teooriale (jah, ka televisioonil on oma akadeemikud) saadi praktilisi kogemusi erinevates teležanrites (publitsistlik saade, uuriv ajakirjanduslik saade, lühifilm, dokumentaalfilm, muusikavideo, meelelahutussaade jpm). Kui esimesel sügisel alustati stsenaariumi koostamisest, lõpetatakse veidi vähem kui kaks aastat hiljem päriselt ellu viidud loominguliste magistritöödega.\n"Hilisõhtune Naansense" Mattias Naaniga\nÜhe magistriprojektina valmis pilootepisood meelelahutuslikule ja humoorikale vestlussaatele "Hilisõhtune Naansense". Tegemist on ameerikapärase lõbusa jutusaate formaadiga, mille kandvaks veduriks saatejuht Mattias Naan. Loomulikult ei jää saatest välja ka lõbusad mängud ja intervjuud staaridega. Seda kõike ei viksita viielise õpilasena Atlandi tagant maha, vaid tehakse asju Eesti moodi kiiksuga ja originaalselt.\nNoor tuntust koguv koomik Mattias mõjub saatejuhina veidi harjumuspäratult, ent soojalt ja siiralt. Temas on peidus paras annus sarkasmi ja oskus teravalt öelda, kui vaja. Mattiase stand-up-monoloogides ei jää puutumata ka Siiri Oviir ja Hannes Võrno.\nSamas ei pretendeeri saade kindlasti poliitilisele kommentaarile. Eesmärk on ikkagi pakkuda head meelelahutust ja korralikku naeruteraapiat. Loodetavasti õnnestub saatel peagi ka eetrivalguses teledebüüt teha.\nLisaks Naansense’ile valmivad lõputöödena veel Eesti Ujumisliidule tehtud reklaamklipid, lühidokumentaalfilm ja suurejooneline kontsertlavastus.\nTelevisiooni kulisside taha jääb nii mõndagi\nEnnekõike õppis esimene televisioonile suunatud lend meeskonnatööd väärtustama. Tele võib väljast tunduda lõbus ja glamuurne, ent tegelikkuses on töömaht suur, võtted kestavad tihti varahommikust öötundideni välja ning iga väikse teleekraanil sätitud detaili taga peitub kellegi pingutus.\nTelet iseloomustab tootmisel kiirus ning seda enam on vaja üksteise rolle hästi tunda ja väärtustada tiimi, et kõik sujuks ja jõuaks perfektselt teleekraanile. Siinkohal on oluline tekitada ühiseid diskussioone nii eriala inimeste sees kui ka televaatajatega ning anda tagasisidet tööle – ainult nii sünnib parem ja kvaliteetsem televisioon.\nBFMis õpitust olulisim\nÕpitud teadmistest olulisim on, et televisioon peaks tekitama vaatajas emotsioone. Sageli kuuleme teleka vaatamise harjumust kommenteerides: "Ah, see käib mul kodus taustaks, ega ma seda ei vaata." Ja tegelikult ei olegi vaataja süüdi: teletegijad peaksid ise pingutama selle nimel, et nähtu tekitaks vaatajates reaktsiooni – on see siis turtsatus või hoopis pahameel. Lihtsalt sisu loomisest ei piisa enam, Netflixi ja Youtube’i ajastul peab teletegija kohal olema ka mittelineaarsetel platvormidel: internetis, mobiilides, tahvelarvutites, järelvaatamises ja teistes kanalites.\nSeega on uute teletegijate väljakutse lisaks saadete ja sisu tootmisele ka ristmeediaprojektid ning täiendavate platvormide leidmine, mida enda kasuks tööle rakendada.\nEilsed teleformaadid enam ei tööta\nSel suvel Tallinna ülikooli diplomiga lõpetavate telemagistrite ees seisab suur väljakutse: kuidas teha saateid, mis jõuaks ka reaalselt vaatajateni ja oleks samas tehtud võimalikult kvaliteetselt ning pakuks põnevat originaalset sisu? Eilsed formaadid ei tööta enam, Eesti telemaastik vajab värsket nägu ja tegu ning uute teletegijate soov on kohalik televisioon ärkvele raputada.\nBalti filmi, meedia, kunstide ja kommunikatsiooni instituudi õppekavadest loe lähemalt veebilehelt http://www.tlu.ee/et/bfm.


Andra Teede: „Õnne 13“ sünnib võõrastesse akendesse piilumisest | Naisteleht\nHelle Rudi, 4. mai 2019, 10:00\nInimlik uudishimu ongi peapõhjus, miks «Õnne 13» nädalast nädalasse teleedetabeli esikolmikus püsib. Põnev on ju näha seda, mida muidu kuuleb ainult läbi naabri seina. «Vestlused magamistoas või köögis on enamasti palju põnevamad ja kaalukamad kui suured sündmused, kus keegi näiteks püssiga ringi jookseb,» ütleb ta vingujatele, kes kurdavad, et sarjas mitte midagi ei toimu.


Eesti Kirjanike Liit kuulutas välja romaanivõistluse - meiemaa.ee\nEesti Kirjanike Liit kuulutas emakeelepäeval välja järjekordse romaanivõistluse, mis saab teoks tänu Eesti ettevõtete Liviko, Ellex Raidla ja Rahva Raamat toele.\n„Ajad on ärevad ja maailm muutub. Aga selles muutunud maailmas on kirjandusel sama oluline koht. Rääkides kirjandusest, räägime keelest. Ja need kaks loovad identiteedi, selle, mis meid eristab ja meid eriliseks teeb.\nMis aitab meil kindlaks jääda ja edasi minna. Romaanivõistluse toetajad näevad selle ettevõtmise laiemat tähendust, mille üle on tõeliselt hea meel,“ ütles žürii liige ja Eesti Kirjanike Liidu esimees Tiit Aleksejev.\nEesti Kirjanike Liidu romaanivõistlus kutsuti taas ellu 2014. aastal Eesti erakapitali toel.\nRomaanivõistluse toetajad Liviko, Ellex Raidla ja Rahva Raamat teevad võistluse läbiviimiseks kirjanike liidule sihtannetuse, millest auhinnafondi väljamakse on 12 000 eurot.\nKirjastus Eesti Keele Sihtasutus ja Eesti Keele Instituut panevad välja ühise keeleauhinna. Lisaks kannab Ellex Raidla ühe käsikirja tõlkimise kulud inglise keelde eesmärgiga aidata kaasa eesti kirjanduse jõudmisele välispublikuni.\n„Ootan põnevusega uusi ja tuntud kirjanikke osalema, kindlasti leiame ka mõne ägeda tõlkepotentsiaaliga teose,“ ütles Ellex Raidla partner Risto Vahimets.\n„Kultuur on see, mis olenemata ajast aitab vaimu tasakaalus hoida.\nInnustame Eesti romaanikirjanikke kirjutama, sest rikas ja elav eesti keel saab jõu omakeelsest kirjandusest,“ ütles AS Liviko juhataja Janek Kalvi.\n„Romaanivõistlus on suurepärane võimalus enda proovilepanekuks juba tunnustatud kirjanikule, aga ka alles esimest käsikirja kavandavale autorile.\nOn rõõm toetada eesti kirjandust,“ ütles Rahva Raamatu juhatuse esimees Viljar Ots.\nRomaanivõistlusele oodatakse eestikeelseid ja varem avaldamata pikema proosa käsikirju mahuga vähemalt 200 000 tähemärki tühikuteta.\nKäsikirju hindab žürii anonüümselt. Käsikirjade esitamise tähtaeg on 1. veebruar 2021, võistluse tingimused on kirjas Eesti Kirjanike Liidu kodulehel www.ekl.ee/uritused/romaanivoistlus.\nKirjanike liidu romaanivõistlused toimuvad üle aasta, väljakuulutatud võistlus on taas ellu kutsutud võistlustest neljas. Eesti Kirjanike Liidu romaanivõistlus kutsuti taas ellu Eesti erakapitali toel 2014. aastal.\nTäiendav info: Tiit Aleksejev, romaanivõistluse korraldaja.


Tallinn, 23. september 2003. Pressinõukogu arutas kaebust Eesti Ekspressis 12. juunil ilmunud artikli "Kaebekirjade meister" peale ning otsustas, et ajaleht ei rikkunud kirjutisega head ajakirjandustava.\nPeeter Kiviloo kaebas Pressinõukogule, et artikkel kirjutati temaga kooskõlastamata ning ajaleht ei kontrollinud faktide tõesust. Kaebaja leidis, et seetõttu on artikkel tema suhtes laimava sisuga.\nEesti Ekspress märkis oma kirjas Pressinõukogule, et artikkel ei jätnud kaebajast küll positiivset muljet, kuid alusetult halvustavat infot ajaleht ei esitanud. Lehe väitel tuginesid kõik hinnangud faktidel.\nEesti Ekspress lisas ka kaebaja poolt toimetusse saadetud kirjade nimekirja, mida kahe ja poole aasta jooksul oli 42. Ajaleht märkis, et kirjade pikkus, põhjendamatus ja probleemide vähene olulisus ei tekitanud nende saatja suhtes usaldusväärsust.\nPressinõukogu arutas kaebust ja jõudis seisukohale, et Eesti Ekspress ei ole antud artikliga rikkunud ajakirjanduseetika koodeksi ühtegi punkti.\nPressinõukogu otsusele kirjutas alla nõukogu esimees Sulev Valner.


iidne mesopotaamia: assüüria impeerium\nPõhiline Ajalugu Assüüria impeerium\nAssüürlased olid iidsetel aegadel Mesopotaamias elanud üks suuremaid rahvaid. Nad elasid Mesopotaamia põhjaosas Tigrise ja Eufrati jõe alguse lähedal. Assüüria impeerium tõusis ja langes läbi ajaloo mitu korda.\nUus-Assüüria impeeriumi kasvu kaartpoolt Ningyou\nKlõpsake suurema versiooni nägemiseks\nAssüürlased tõusid esmakordselt võimule, kui Akadi impeerium langes. Babüloonlastel oli kontroll Lõuna-Mesopotaamia üle ja assüürlastel põhi. Nende sel ajal oli üks tugevamaid liidreid kuningas Shamshi-Adad. Shamshi-Adadi ajal laienes impeerium, et kontrollida suures osas põhjaosa ja assüürlased kasvasid jõukaks. Pärast Shamshi-Adadi surma 1781. aastal eKr muutusid assüürlased aga nõrgaks ja langesid peagi Babüloonia impeeriumi kontrolli alla.\nAssüürlased tõusid taas võimule 1360 eKr kuni 1074 eKr. Seekord vallutasid nad kogu Mesopotaamia ja laiendasid impeeriumi, hõlmates suure osa Lähis-Idast, sealhulgas Egiptus , Babüloonia, Iisrael ja Küpress. Nad jõudsid haripunkti kuningas Tiglath-Pileser I võimu all.\nAssüüria impeeriumide viimane ja võib-olla kõige tugevam valitsus aastatel 744 eKr kuni 612 eKr. Sel ajal oli Assüürial terve rida võimsaid ja võimekaid valitsejaid nagu Tiglath-Pileser III, Sargon II, Sennacherib ja Ashurbanipal. Need juhid ehitasid impeeriumi üheks võimsamaks impeeriumiks maailmas. Nad vallutasid suure osa Lähis-Idast ja Egiptuse. Taaskord tõid just babüloonlased Assuri impeeriumi 612 eKr alla.\nAssüürlased olid ehk kõige kuulsamad oma hirmuäratava armee poolest. Nad olid sõdalasühiskond, kus võitlus oli osa elust. Nii nad ellu jäid. Neid tunti kogu maal julmade ja halastamatute sõdalastena.\nKaks asja, mis tegid assüürlastest suured sõdalased, olid nende surmavad vankrid ja raudrelvad. Nad valmistasid raudrelvi, mis olid tugevamad kui mõne nende vaenlase vask- või tinarelvad. Nad olid osavad ka oma vankritega, mis võisid nende vaenlaste südames hirmu tekitada.\nViimane suur Assuri kuningas Ashurbanipal ehitas Niinive linna suure raamatukogu. Ta kogus savitahvleid kogu Mesopotaamiast. Nende hulka kuulusid Gilgameši lood, Hammurabi koodeks ja palju muud. Suur osa meie teadmistest Mesopotaamia iidsetest tsivilisatsioonidest pärineb selle raamatukogu jäänustest. Londoni Briti muuseumi andmetel on kätte saadud veidi üle 30 000 tableti. Nendest tahvelarvutitest koosneb umbes 10 000 erinevat teksti.\nHuvitavaid fakte assüürlaste kohta\nAssüüria impeeriumi suurte linnade hulka kuulusid Ašur, Nimrud ja Niineve. Ashur oli algse impeeriumi pealinn ja ühtlasi nende peamine jumal.\nTiglath-Pileser III ehitas kogu impeeriumis teid, et tema armeed ja saadikud saaksid kiiresti reisida.\nAssüürlased olid piiramisõja eksperdid. Linna võtmiseks kasutasid nad peksmisjääre, piiramistorne ja muid taktikaid, näiteks veevarude ümbersuunamist.\nNende linnad olid tugevad ja muljetavaldavad. Neil olid piiramise talumiseks ehitatud suured seinad, palju kanaleid ja veejuhtmeid ning oma kuningate jaoks ekstravagantsed paleed.\nmida teha kolumbuse päeval\nalgklasside mardipäevade ajalugu