PUUDEGA INIMENE PUUDEGA INIMESELE - HAIGE HAIGELE\nTUGIISIKU TÖÖST INVALIIDSUSE JA PIKAAJALISE HAIGUSE KRIISIIOLUKORDADES\nTõlkija: Kaie Ruukel.\nOriginaali tiitel:Pirkko Kiviniemi, Vammainen vammaiselle - sairas sairaalle. Tukihenkilöopas.\nTukihenkilötoiminnasta ja pitkäaikaissairauden kriisitilanteissa\nInvaliidiliito - Suomen Reumaliitto 1988. Invalidiliiton julkaisusarja C 14\nPUUDEGA INIMESE/HAIGE MÕTTEID REHABILITATSIOONIPROTSESSI AKTIVISEERIJANA\nKuidas haiguse/invaliiduses kriisiprotsess õieti kulgeb\nKurbus ja lootus\nÕppides ja koos edasi tegutsedes\nLoobumine, mitte allaandmine\nInvaliidistumine puudutab ka perekonda\nAbivahendid on üks osa uuest eluviisist\nMILLIST ABI ON OLEMAS\nNäiteid juba kasutusel olevatest tööviisidest\nAbisaaja kogemused ja küsimused\nMõtteid haigla kontaktisikutelt\nProbleemid mis vajavad selgitamist\nMilline on tegelik vajadus tugiisikuteenuse järele\nMis on tugiisikuteenus\nKuidas säilitada tugiisikuteenuse paindlikkus\nTugiisik või sõber - lahendus vastavalt olukorrale\nMIDA PEAB ARVESTAMA TUGIISIKUTEENUST OSUTADES\nOlukorra ja töömeetodite selgitamine\nKoolitus sisaldab nii teooriat kui praktikat\nTegutsemine suhtlustasandil - tugiisikutöö tähtsaim vorm\nInimsuhete psühholoogilisest taustast\nKommunikatsiooni õppimine aitab\nToetamine on täiskasvanute ühistöö\nMeetoditelt mitmekülgne ja järjepidev koolitus\nToetaja, lähedane, vahendaja\nUsaldatavus ja vaikimiskohustus on tugiisikutööga tihedalt seotud\nToetades toetava jõuvarud esile\nKaine talupojamõistus ja asjatundjate teadmised ühistöösse\nVeel üht-teist tööülesannetega seonduvast\nTEAVET NEILE; KEL PLAANIS SAADA TUGIISIKUKS\nKust ja millist koolitust\nTaustorganisatsioon on vajalik\nMilline on sobiv tugiisik\nTÖÖ VORMILISED RAAMID\nKoostöövõrk ja mängureeglid\nTugiisiku vajalikkuse teadvustamine, tugiisikute koolitamine\nInformatsiooni levitamine on osa tugiisiku tegevusest\nKäesolev " Tugiisiku õpik" on meie naabrite - soomlaste - tugiisikutegevuse juba aastaid toiminud süsteemi tutvustus. Soomes on sotsiaalhoolekanne ja organisatoorne töö kulgenud oma loomulikku arengurada, mida ei saa kahjuks öelda meie kohta. Terve sõjajärgne periood oli aeg, mil nagu ei eksisteerinudki suurt hulka puudega ja krooniliste haigustega inimesi. Nende mured ja probleemid vajavad nüüd kiiret lahendust ja on hea, kui saame ära kasutada naabrite kogemusi, võttes kasutusele meile sobiva.\nUues 1995. a. kevadel vastu võetud sotsiaalhoolekande seaduses on muude teenuste hulgas ka tugiisikuteenus. Kes on tugiisik ja kes teenuse vajaja - see selgub õpikut lugedes. Kindlasti tõdevad paljud meist, et tegelikult oleme enese teadmata tugiisikuteenust saanud ja ka seda ise osutanud - lähedasena, omaksena või lihtsalt tuttavana. See on siiani toimunud spontaanselt, aga et abi saaksid kõik kriisisituatsioonis olijad, kes seda soovivad, peame looma oma, meile sobiva ja toimiva tugiisikuteenust osutava süsteemi.\nEesti Vabariigi Sotsiaalministeerium, Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Diakooniakeskus ja Eesti Puuetega Inimeste Koda on alustanud ühisprojekti tugiisikute väljaselgitamiseks, nende koolitamiseks ja praktilise töö käivitamiseks. Koostöö arstidega sotsiaaltöötajatega, puuetega inimeste ühiskondlike organisatsioonidega, kirikuga ning kõigi heade, teisi abistada soovivate inimestega on selle aluseks. "Tugiisiku õpik" on meie teel abistaja ja suunanäitaja.\nTäname raamatu autorit Pirkko Kiviniemi, Soome invaliidiliitu ja Reumaliitu Tugiisiku õpiku" honorarivaba tõlkimis- ja väljaandmisloa eest.\n1. PUUDEGA INIMESE/HAIGE MÕTTEID REHABILITATSIOONIPROTSESSI AKTIVISEERIJANA\nViimasel ajal on erinevates puuetega inimeste organisatsioonides räägitud palju sõbra- ja tugiisikuteenuste arendamisest, vajadusest sõprade ja tugiisikute järele. Sellesuunaline tegevus ja vestlused on tingitud ühelt poolt tänapäevainimese üksindusest, teisalt aga tervishoiu- ja sotsiaalteenuste muutumisest liialt tehnilisteks ja bürokraatlikeks. Inimene on muudetud paberiks või laboratooriumiuuringute tulemuseks. Ometi on haige ja puudega inimene kõigest lihtne inimene, kes vajab seltsi ja tuge.\nInimlikkust, lähedust oodatakse meditsiinitöötajatelt, lähedastelt, inimestelt üldse. Omaette rühma kaasinimeste seas moodustavad need, kellel on sama haigus või puue. See on võrdsete rühm, kes oma kogemuste abil suudavad ka kriisisituatsioonis mõista, mida teine läbi elab.\nKord ise kriisi üle elanud, annavad sellised inimesed pelgalt oma olemusega tuge teistele:"Mina ei ole ainus. Ka kõige halvemast võib jagu saada." Siinkohal ongi hea meenutada, et puuetega inimeste organisatsioonid sündisid vajadusest leida samasuguseid inimesi, kes toetaksid ja mõistaksid.\nInvaliidu tugiisikutöös, mis on selle raamatu aluseks, on püütud defineerida ja analüüsida ühte sõbra- ja tugiisikuteenuse töövaldkonda - äkilise invaliidistumisega kaasnevat shokiseisundit. Aluseks on tõsiasi, et see, kes on kogenud samalaadset valu, kaotust ja lootusetust, suudab mõistes, kuulates ja julgustades vabastada shokist tingitud pingetest.\nSelline tõuge käivitab või kiirendab kriisiprotsessi ja loob valmisoleku iseseisvaks tegevuseks. See annab ka elutahte - mõtte, et minagi võin üritada.\nRaamatus vaadeldakse äkilist invaliidistumist, elu puudega inimesena, pikaajalist haigust üksikisiku kogemuste kaudu. Teiseks püütakse leida kohta ja funktsiooni tugiisikule. Lõpuks otsitakse õiget moodust tugiisikutöö edukaks korraldamiseks.\n1.1. ELUKAARE KRIISIPERIOODID\nELU ON TÄIS JUHTUMEID, MIS KUJUNDAVAD MEID JA MEIE ELUKÄIKU. KÕIKE EI VÕI ETTE NÄHA.\nInimese elukaar järgib teatud salapärasusi. Sellel on omad tõusud ja langused, omad kriitilised ajajärgud. Inimese areng toimub teatud kindlate etappidena. Oleme teadlikud elu seaduspärastest murranguperioodidest: puberteedieast, pere loomise raskustest, abielukriisidest, töömuredest, lastest loobumisest, vanadusest, surmast.\nJa siiski kuulub elu juurde ka selliseid asju, mida me ei suuda ette näha - nii häid kui ka halbu. Võib juhtuda, et meie elusituatsioon muutub kardinaalselt, me peame loobuma tuttavast ja turvalisest ümbrusest, meid võib tabada suur õnnetus.\nÜks kaotus, milleks keegi meist ei ole ette valmistatud, on invaliidistumine või pikaks ajaks haigestumine. Need mõlemad kaotused sunnivad paljust loobuma. Kaotusekogemus on haiguse ja invaliidistumise puhul väga sügav ja lai. See ei hõlma vaid tegevusvõime ja võib-olla mõne kehaliikme kaotust, küsimuse all on inimväärikuse, inimsuhete, töö ja üldse tegevusvabaduse kaotus. Kõige valusama hoobi saab inimese enda identiteet. See puruneb, kaob. Endine maailmapilt ei sobi enam. Juhtunu tähtsust on raske tajuda.\n1.2. KUIDAS HAIGUSE/INVALIIDSUSE KRIISIPROTSESS ÕIETI KULGEB\nOOTAMATU LÖÖK MURRAB MAHA, TASAPISI LIGIHIILIV - MASENDAB.\nIga inimese elu on omalaadne ja ainukordne. Siiski võib öelda, et invaliidistumine ja pikaajaline haigus läbivad samasuguseid kriisietappe (pilt 1, teksti punktid 1.2 - 1.5). Olukorra algusajaga kaasnevad ohutunne ja ebamäärasus. Sõltuvalt löögi tugevusest ja ootamatusest on invaliidistumise ja haigestumise esmamõju kas äge ja shokeeriv või vaikselt süvenev ja masendav. Järsk invaliidistumine heidab inimese otsekui pimedusse. Pikkamisi süvenev haigus tungib teravalt inimese teadvusse ehk alles aastate pärast. Nii või teisiti, löögi saanud inimene kaotab kontrolli oma seisundi üle. Ta minetab oskuse hinnata asju objektiivselt, ta muutub abituks ja tujukaks. Ta võib muutuda ükskõikseks ja passiivseks. Tal puudub oskus elada ja käituda invaliidina/haigena. Haiguse ja invaliidistumisega kaasnev shokk viiks justkui pinna jalge alt.\n1.3. KURBUS JA LOOTUS\nRASKE LÖÖGIGA KAASNEV KURBUS, NUTT JA VIHA, ISEGI KIBESTUMINE ON LOOMULIKUD REAKTSIOONID ÕNNETUSELE. KURVASTAMIST EI PEA TAKISTAMA. PÄRAST SEDA ON VÕIMALIK NÄHA, KUS OLLAKSE. LÄHEDANE ON KURVASTAMISE AJAL VAIKNE, TURVALINE MÕISTJA, TAAS JALULE TÕUSTES - AKTIIVNE TUGI.\nKui füüsiline seisund ei taastu ja puue või haigus jäävad kestvateks, kulgeb kriisiprotsess oma rada edasi. Kaotusvalu vallutab inimese. Kannatanu võib olla masendunud, agressiivne ja kibestunud. Ta võib tõmbuda täiesti endasse, loobuda üritamast ja vaatamast olukorrale kaine pilguga, lahtiste silmadega.\nOn kurvastamise aeg. Inimene tunnetab olukorda, millesse ta on sattunud, nutab sellepärast ja on ehk agressiivnegi. Tähtis on, et kurbus pääseb meist välja, et seda ei peideta. Meil on tõepoolest põhjust tunda piina ja valu olukorra pärast, millesse me oleme sattunud. Kurbuse talletamine on veelgi raskem.\nAlles siis, kui oleme kogenud kurbust ja valu, suudame rahulikult vaadelda meie uut olukorda. Alles siis, kui kõige suurem ahistus on möödas, võime realistlikult hinnata situatsiooni, millesse haigus või invaliidistumine meid on viinud. Arutleme kindlasti ka selle üle, kuidas haigestumine/invaliidistumine mõjutab meid endid, meie tööd, perekonda, hobisid.\nTekib tunne, et tegutsemisvõime on täiesti kadunud ja sõbrad su hüljanud. Kuid ometi võib märgata lootusesädet, tunda, et on säilinud siiski miski, millele tulevik rajada. Tänu sellele lootusele saab hakata tegema plaane olukorra parandamiseks, otsitakse võimalusi tõsta oma füüsilist vormi, mõeldakse perekonnale, kogu oma elule. Edu algab väikeste ettevaatlike sammudega.\nSellises olukorras vajab inimene võimalust oma kriisi raskeim etapp üle elada ja saada tuge just siis, kui ta hakkab edasi pürgima: ajal, mil ta teadvustab puude enda jaoks ja sellega ka lepib. Täiesti möödapääsmatu on oma puuet ja haigust tundma õppida. Ta teadvustab, mil määral puue organismi ja selle tegutsemisvõimalusi mõjutab ning kuidas olukorda võib parandada.\n1.4. ÕPPIDES JA KOOS EDASI TEGUTSEDES\nANALÜÜSIMAKS OLUKORDA ON VAJA TEADVUSTADA PUUE JA HAIGUS NII ISEENDA KUI ÜMBRUSKONNA JAOKS. ÜMBRUSKONNAL ON OMA ARENGUSEADUSED.\nÜRITADES JA TREENIDES MUUDKUI EDASI!\nOn vaja teada, millised füüsilised tagajärjed on haigestumisel ja invaliidistumisel, kuid niisama vajalik on mõista, kuidas see mõjutab inimese tundeelu. Samuti vajab ta informatsiooni selle kohta, kuidas ühiskond saab teda toetada ning kuidas on võimalik ümbruskonda puude jaoks sõbralikumaks muuta. Sellise teadmistepagasiga tasapisi ennast uues olukorras tundma õppides hakkab invaliidistunud inimene looma endale uut identiteeti. Kriisisituatsioon üle elatud ja sellega kohanetud, algab invaliidistunul paranemisperiood. Ta teadvustab endale oma võimed, ja näeb, et kõik inimlik temas on säilinud, et tal on olemas samad tunded ja vajadused nagu teistelgi. Taastumine jääb aga poolikuks, kui ümbritsevad ei taju sedasama ega suuda läbida oma kaotuse- ja kriisiprotsesse. Kogu kollektiivi elu muutub, kui üks selle liikmetest invaliidistub. Seepärast vajab ka ümbruskond tuge. Ka perekonna eest peab hoolitsema. Töökollektiiv vajab teavet. Katsetades ja harjutades leiab invaliidistunu ja haige vähehaaval oma võimaluste piirid. Ta loob endale uue maailmapildi. Ta märkab, et võib elada ja tegutseda inimesena ka nüüd, mil invaliidistumine on röövinud osa tema võimalustest. Hoolimata sellest, et ta on pidanud loobuma mitmetest kallitest ja tähtsatest eesmärkidest, suudab ta ehitada oma elu uuesti. Ta suudab näha puuet või haigust osana oma isiksusest - mitte aga nii, et puue valitseks tema mõttemaailma ja kõigi tegemiste üle, vaid nii, et kõige tähtsam on inimene ise. Ta on tähtis osa oma ümbrusest, tal on lähedasi inimesi, ta austab ennast ning teisi ja ka teda austatakse.\nINVALIIDISTUNU / HAIGE REAKTSIOONID\nmis on juhtunud esmane abi lähedal olemine,\nkibestumine algab olukorra selgitamine kuulamine\nküll ma hakkama saan\nkas on ka teisi minusuguseid\nüritamine-masendumine-tõusmine ettevalmistus iseseisvaks eluks kohtumised aeg-ajalt,\nedaspidigi võib tekkida olukordi kus vestlus tugiisikuga aitab selgitada olukorda\n4. TÄISKASVANU ISESEISEV ELU abi vajaduse korral tugiisik astub läbi, kui selleks on vajadus\n1.5. LOOBUMINE; MITTE ALLAANDMINE\nKRIIS EI TÄHENDA AINULT PIINA. OLEMASOLEVAD VÕIMALUSED MEIS ENDIS JA ÜMBRUSKONNAS LUBAVAD LUUA TEGEVUSTINGIMUSI KA PUUETEGA INIMESTELE.\nLoobumine on alati valus ja piinarikas protsess. See justkui viiks meilt kõik, mille me oleme valmis saanud. Ja ometi teeb loobumine "ruumi" uutele võimalustele. Seetõttu väidan, et kriisis leidub lisaks valule ja piinale ka lootust, ehkki invaliidistumisega seotud tusk ja masendus võivad esialgu peita kõik positiivsed, lootustandvad võimalused.\nKui ümbruskond on valmis toetama puuetega inimesi ja looma neile sobivaid töö- ja elutingimusi, suureneb puuetega inimeste tegutsemisvabadus tunduvalt.\nLisaks kõigile tehnilistele ja välistele asjaoludele tuleb meeles pidada, et kõige tähtsam on see, mida inimene tunneb, mis on tema jaoks oluline, millised on tema eesmärgid. Vaid inimese enda soovil ja algatusel - mitte küll üksinda tegutsedes - on võimalik taastada terve maailmakäsitus ja elutahe.\nMe peame üksteist eluraskustes toetama. Vaid üheskoos suudame ka teistele selgeks teha et üks kaotus ei tähenda veel loobumist. Loobumine ei peaks meid tegema veel loovutajateks.\n1.6. INVALIIDISTUMINE PUUDUTAB KA PEREKONDA\nKA LÄHEDASTEL ON VALUS. NAD VAJAVAD TUGE JA ARUSAAMIST. NAD ALLES ÕPIVAD MÕISTMA, MIS ON JUHTUNUD JA KUIDAS KÄITUDA EDASPIDI. ESMASE INFORMATSIOONI ANDMINE VAJAB ERITI DELIKAATSET LÄHENEMIST. TULEB TEGUTSEDA AEGLASELT JA ETTEVAATLIKULT.\nTeame, et invaliidistumine ei ole kunagi vaid invaliidistunu enda asi. See on kogu ühiskonna ja erinevate teenindusasutuste asi. Kõige valusamalt puudutab see lähedasi. Lähedastel on eriti raske tajuda, kuidas suhtuda invaliidistunud pereliikmesse, sõpra või armastatusse. Nad ei tea, kuidas käituda inimesega, kellest on ühtäkki saanud vigane ja jõuetu sant, kes kannatab valu ja piinu, kes tunneb alaväärsust. Puude taga(nt) on raske näha tavalist inimest.\nLähedased tunnevad, et ka nemad on kaotanud midagi. Nad on jäänud ilma perekonna tugisambast, abikaasast, vanemast. Kui invaliidistub laps, näib vanematele, et nad on kaotanud oma unelmate teostaja. Nad süüdistavad iseennast, tunnevad ehk häbigi.Kõige valusamini tunnetavad nad aga oskamatust ja võimetust. Invaliidistumine ja haigus ei puuduta neid aga konkreetselt, nad ei suuda seda kogeda puhtfüüsiliselt. Nad õpivad puuet/haigust tundma vaid puudega inimesega/haigega suheldes. Nad peavad leppima oma lähedase puudega/haigusega.Nad peavad õppima loobuma teatud mugavustest oma elus ja leidma uued eluviisid. Tasapisi märkavad ka nemad, et elu jätkub ka nüüd, kuigi see on veidike teistsugune, ja et see jätkub täiesti rahuldaval moel. Tehes tööd invaliidistunute perekondadega, on vaja suurt südamesoojust ja delikaatsust, seda eriti esmase informatsiooni andmisel. Uskumatu ja valus sõnum jõuab lähedasteni aeglaselt, pikkamööda. Seepärast vajab ka pere lähedaste toetust. Võib-olla ootab perekond võõra puudega inimese õpetusi ja kogemust. Sõbrad vajavad teavet ja õpetust, et nad ei peaks pelgama ja vältima puuet, et nad julgeksid läbi elada oma ahistuse ja ebameeldivustunded invaliidistumise suhtes ja et seejärel oskaksid nad näha inimest ega hooliks tema puudest.\n1.7. ABIVAHENDID ON ÜKS OSA UUEST ELUVIISIST\nUUED TEGEVUSVÕIMALUSED JA -VAHENDID KUJUNDAVAD INIMESE ELUVIISI. ABIVAHENDITE KASUTAMIST EI ÕPITA PAARI PÄEVAGA. ARGIELU VÄIKESED ÕNNESTUMISED ON SAGELI HEAKS ALGUSEKS TEEL UUTMOODI TULEVIKU SUUNAS.\nInvaliidistumine ja tegevusvõime vähenemine sunnivad otsima uut eluviisi. See aga eeldab rehabilitatsiooni, järjepidevat treeningut, lihaste ümberkoolitamist ja uute, asendavate liigutuste õppimist. See võib tähendada proteese ja tehisliigeseid, abivahendeid, uut elurütmi.\nInimese identiteet ja tema roll elus on ebakindlad ja muutuvad. See, mis oli enne, kaob, samas aga puudub selge pilt sellest, mis on tulemas. Teatakse vaid, et on juhtunud saatuslik õnnetus, on tekkinud puue, on alanud või arenenud raske haigus, mis on põhjustanud teovõime pidevat nõrgenemist.\nEi ole kerge õppide uuesti liikuma, võib-olla et hoopis uuel moel. Veel raskem on sobitada treeningprogrammid ja abivahendid oma ellu. Kuid ilma nende pingutusteta ei jätku meie elu ega tegevus.\nRehabilitatsiooni algetapil ja abivahenditest tuleneva kasu tajumisel vajatakse lähedaste toetust. Vajatakse abi ja julgustust, kui oma jõud tundub lõppevat.\nVõib ju olla, et ka kõige raskem probleem on tegelikult üsna väike ja selle lahendamiseks on vaja väga vähe: mõnd sõbralikku nõuannet, küsimust, näidet sellest, kuidas on võimalik hakkama saada. Vahel on abi ühestainsast telefoninumbrist, kuhu võib abisaamiseks helistada.\nAbiks on informatsioon sellest, kus on võimalus kohtuda samasuguste inimestega. Haige või puudega inimese abistamiseks ei ole alati vaja suuri meditsiinilisi, psühholoogilisi või muid teadmisi, piisab lihtsalt inimlikest kogemustest ja soovist aidata.\n2. MILLIST ABI ON OLEMAS\nSoomes teatakse juba, et kriisisituatsioonid tekitavad üksindustunde ja vajaduse abi järele. On tehtud vabatahtlikku tööd. Lisaks sotsiaal- ja tervishoiuteenustele on ka organisatsioonid ja üksikisikud korraldanud tugiisikutegevust.\n2.1. NÄITEID JUBA KASUTUSEL OLEVATEST TÖÖVIISIDEST\nPUNANE RIST, SOTSIAALTURVA KESKLIIT, KOGUDUSED JA VAIMSE TERVISE SELTS ON LEIDNUD SOBIVAID VÕIMALUSI INIMESTE AITAMISEKS.\nSoomes on pikka aega korraldanud tugiisiku- ja sõbrateenust - just nimelt sõbrasuhtena - Punane Rist. Ka koguduste tegevuse on kuulunud hoolitsemine lähedaste eest. Paaril viimasel aastal on Vaimse Tervise Selts koolitanud nn. kriisitöötajaid, kes on inimestele toeks nende elu rasketel hetkedel. Ka Sotsiaalturva Keskliit on välja töötanud oma koolitusprogrammi sõbra- ja tugiisikuteenuse jaoks.\nPuuetega inimeste organisatsioonides tugiisikutegevust alles katsetatakse. Siiski kuulub üsna mitme organisatsiooni töösse ka tugiisiku- ja sõbrateenuse pakkumine. Järgnevalt mõned näited neist.\nVAIMSETE PUUETEGA ISIKUTE TUGILIIT on moodustanud vanemate tugiühinguid, mis tegutsevad kõikjal üle Soome. Nende tööpõhimõte on, et kogenumad vanemad toetavad kogenematuid.\nSOOME VÄHILIIDU sõbrateenus sarnaneb üksikute vanurite abistamisprogrammiga. Vähiliidu tugiisikud on kõik üle elanud vähilõikuse. Nüüd käivad nad haiglates vestlemas parajasti ravil olevate haigetega.\nNÄGEMISPUUDEGA INIMESED on välja mõelnud telefoniteenuse. Nende jaoks on igas vallas olemas kontaktisik, kes on haigete ja ametnike vaheliseks nõuandjaks.\nCP-LIIDUS peetakse kõige tähtsamaks abistajateenuse arendamist. Abistajatele makstakse väikest palka - seega ei põhine see töö ainult vabatahtlikkusel.\nKOPSUHAIGETE LIIDUS on 1980. aastatest alates tehtud ühistööd Laakso haiglaga, mis korraldab tugiisikute koolitamist ja nende töö juhendamist. Tugiisiku- ja sõbrateenust pakuvad mitu inimest üheskoos, moodustatud on nn. tööringid. KOPSUHAIGETE LIIT, kus antakse abi nii äkiliselt haigestunud kui ka pikaajalist haigust põdevatele inimestele, on leidnud sobiva kompromissi individuaal- ja rühmatöö vahel.\nKokkuvõtteks võime tõdeda, et süstemaatilist ja põhjalikult välja arendatud tugiisikuteenuse-malli ei ole organisatsioonidel praegu veel välja pakkuda. Näeme, et tegevus põhineb neil probleemidel, mis on selles organisatsioonis valusaimad - seepärast arenevad ka eri organisatsioonide teenused erinevatesse suundadesse. Koolituses kasutatakse juba olemasolevaid programme ja haiglate-koolide abi.\n2.2. INVALIIDU TEGEVUS\nInvaliit alustas tugiisikuprojekti " Puudega inimene puudega inimesele" 1980. aastate algul. Üksikuid kogemusi tugiisiku tööst oli neil juba varem. Need olid tekkinud konkreetsetel juhtudel, kus kogenud puudega inimene tuli toeks parasjagu shokietappe läbivale saatusekaaslasele.\nInvaliidu tugiisikutegevus põhinebki just toetusel kriisi ajal. Keskendutakse olukorrale, kus invaliidistumine on toimunud alles äsja ning kus kannatanu tunded ja reaktsioonid on tugevad. Tugiisiku tegevuse abil tahetakse kiirendada kriisiprotsessi käivitumist, et ära hoida hingelist sulgumist, mis oleks takistuseks rehabilitatsiooni edenemisele.\nInvaliidu tugiisikud teevad tööd kõikjal üle Soome. Koolituspäevi on igal aastal. Põhikursuse on läbinud 150 inimest, kellest 30-40 tegutsevad praegugi tugiisikutena. Tervishoiusüsteemi kontaktpunktideks on olnud näiteks keskhaiglad ja ülikoolide keskhaiglad.\nInvaliidu tugiisikutöö algab sellega, et haigla kontaktisik - näiteks taastusravi juhendaja - võtab ühendust tugiisikuga. Tugiisik kohtub hiljuti invaliidistunud inimesega haiglas, võtab ühendust tema perekonnaga. Tavaliselt on külaskäike haiglasse vaid paar, vahel kestab kontakt kauem.\nInvaliidu tugiisikukursustel pööratakse kõige enam tähelepanu sellele, kuidas õnnetuse läbielanu kogeb oma invaliidistumist, s.t. kriisiprotsessile ning tugiisiku tähtsusele selle ajal. Kursustel tutvustatakse ühiskonna poolt pakutavaid teenuseid ja toetusi, näiteks rehabilitatsiooni võimalusi ja erinevaid materiaalseid toetusi. Lisaks sellele selgitatakse vabatahtliku töö olemust ja sellega seonduvaid eetilisi küsimusi.\nReumaliidus algas vastav tegevus paari keskhaigla eestvedamisel. Praeguseks on tugiisikukursuse sooritanuid umbes 50. Tugiisikutele lisaks on vaja ka "sõpru", kes toetaksid pikaajalist haigust põdevaid inimesi mitte ainult kriisi ajal, vaid ka hiljem. Tugiisikud on saanud teavet ja abi Punaselt Ristilt ja koolidest.\n3. TUGIISIKUNA TEGUTSEMINE\nTUGIISIKUID VAJATAKSE NN. "SULETUD OLUKORDADES". TUGIISIK ON TÖÖVAHEND, AGA SIISKI ELAV INIMENE. TA ON KOHAL, KUI TEDA VAJATAKSE JA SAMAS ANNAB TA SULLE VÕIMALUSE TEHA ISE OTSUSEID.\nOn üsna raske määratleda, milline on just see olukord, kui tugiisikut vajatakse. Üldjuhul on need olukorrad, milles võib aimata tundmatut ohtu ja millest peab välja pääsema - eemal kaosest. Sellistes olukordades võib olla abiks teise, samasuguseid tundeid kogenud inimese mõistmine ja usk hakkamasaamisse. Selliste olukordade hulka kuuluvad invaliidistumisele/haigestumisele järgnev esmane periood, uued ravi- ja rehabilitatsiooniviisid, pöördumine koju tagasi ja tuleviku planeerimine. Ka arusaamised inimsuhetest, enesekindluse puudumine, taastusprotsessi seiskumine võivad laheneda mõistva kaaslase toetusel.\nTugiisiku ülesanne on paljunõudev. See eeldab taktitunnet ja paindlikkust. Kuigi iseennast kasutatakse töövahendina, peab tugiisik jääma tahaplaanile. Kuigi tugiisik annab teavet, ei ole ta õpetaja. Kuigi ta toetab, ei või ta aga määrata. Tugiisik ei või teha otsuseid teise eest, tema ülesanne on luua õhkkond, kus teisel on kergem teha ise oma otsuseid. Tugiisik võib sattuda agressiivse käitumise objektiks, kuid ta ei tohi teist maatasa teha. Samas ei või tugiisik muutuda ise alandatuks ega ka talutatavaks.\nTugiisikud tunnevad sageli abitust ja kartust, et nad ei saa oma raske ülesandega hakkama ega saavuta lähedust uue kaaslasega. Invaliidistunud/haigestunud inimene võib olla umbusklik ja kontakti algul ahistuses ja võõristav. Üldiselt võib aga juba paari kohtumisega leevendada partneritevahelist pinget ja aidata nii puudega inimesel kui ka tema perekonnal näha tulevikku positiivses valguses.\n3.1. PRAKTILISED KOGEMUSED\nESMAKOHTUMISEST VÕIB ÕHKUDA ETTEVAATLIKKUST.\nTasub meeles pidada, et tegemist on kõige tavalisema inimestevahelise läbikäimisega. Inimene kohtub inimesega. Ametlikes asjades peetakse nõu asjatundjatega. Praktilised kogemused on näidanud, et invaliidistunud inimene vajab vestluskaaslast ja informatsiooni, tugiisiku rahulikkust, julgust ja taktitunnet.\n3.1.1. TUGIISIKUTE TUNDED\nOlukord võib laheneda kiiresti ja paindlikult, pea märkamatult.\n"Kui lahkusin meie esimeselt kohtumiselt, oli ta hämmastuses ja tundis kergendust. Oletasin, et selle põhjuseks oli asjaolu, et ta sai rääkida oma muredest saatusekaaslasega, ja ehk ka see, et ta märkas, et elu ei lõpegi ratastooliga.\nKui kohtusime Jussiga teist korda, tundus ta rõõmsa ja innustununa, küsides infot eesootava rehabilitatsiooni kohta ja tundes huvi kõige puuetega inimeste eluga seonduva vastu.\nKolmandal külaskäigul viisin ta haigla kohvikusse. Tema huvi minu kogemuste vastu oli endine. Alati, kui külastasin teda, muutus ta energiliseks ja rõõmsaks. Hiljem viidi ta üle teise rehabilitatsioonikeskusesse".\nKäisin tema juures vaid korra. Rääkisime ühest ja teisest. Kohe algul tajusin, et ta on inimene, kes ei tekita endale erilisi probleeme ainult sellepärast, et ta on puudega. Ville tundis huvi, kuidas ta peab jätkama oma elu, ja tahtis kuulda minu kogemustest pärast invaliidistumist. Ta oli rõõmus ja rahulolev minu külaskäigu üle. Ta paigutati üle teise haiglasse."\nTugiisik vajab teadmisi ja oskusi ning selget käsitust oma kohast taastusravisüsteemis.\n"On pisut raske minna võõra inimese juurde: kuidas ta minusse suhtub, millest rääkida, oskan ma talle läheneda\nKoolitust peaks saama.\nTegevusena väga vajalik, ühekordne kohtumine peaks üle kasvama pikemaajaliseks kontaktiks, kui toetatav seda vajab. Protsessi algataja võiks olla haigla. Mõlemapoolne eelniformatsioon on hädavajalik.\nOsakondade kontaktisik oleks vajalik."\nAlati ei suju kõik plaanipäraselt.\nSeisan ukse taga, süda väriseb pisut. Annan kella. Uksed avab hüpleva silmavaatega noormees. Astun edasi. Mind võtab vastu täissuitsetatud korratu tuba. Tahaksin ringi pöörata ja põgeneda, aga jään, sest tean, et see noormees on ise minuga kontakteerunud. Üritan ümbrust mitte märgata ja keskendun vestlusele korteriperemehega. Tasapisi sünnib kontakt. Esimesel kohtumisel vestleme ühtekokku paar tundi. Mõne päeva pärast helistan ja me lepime kokku uue kohtumise suhtes.\nJärgmisel kokkusaamisel märkan, et toas valitseb juba teatud kord. Noormees keedab kohvi, räägime ühest ja teisest, arutame asju, mida ta võiks korda ajada.\nKohtume paar korda kuus. Siis lepime kokku, et läheme üheskoos välja. Noormees on sama innustunud kui mina. Muretsen meile kaaslaseks "kolmanda ratta", Ja siis õhtul heliseb telefon:"Ma ei saa tulla...", tema ettekäänded on läbipaistvad. Olen üsna pahane, sest kõik minu organiseerimine on läinud vett vedama. Lubame, et helistame.\nOn kaunis kevadtalvine päev. Otsustan käia oma tuttavat vaatamas. Ostan kohvipaki ja saiakesi. Pean uksekella kaua helistama, enne kui saan vastuse. Noormees ei taha mind sisse lasta ja on näha, et ta on tige ja turris. Solvun päris tõsiselt ja otsustan, et kui too tüüp mind vajab, helistagu mulle ise.\nMöödub peaaegu kuu, enne kui telefon heliseb. Meie järgmisel kohtumisel on ta elamine tipp-topp ja me saame kõik asjad sirgeks räägitud. Lepime kokku, et läheme nädala pärast kinno. Noormees lubab hakata osalema ka treeningutes. Muretsen transpordi ja helistan talle veel eelmisel õhtul, et kindlalt teada, kas ta tuleb või ei. Vastus on - jaa. Hommikul ootab mind ees uus pettumus, noormees on muutnud oma otsust ja minu saadetud autojuht on sunnitud temaga suhtlema postiluugi kaudu. Kaalutlen, kas mitte loobuda kogu jutust.\nPärast rehabilitatsioonikursust on noormees pisut aktiivsem. Ehk on selles oma osa ka läheneval suvel. Tutvume üheskoos erinevate spordialadega. Mu kaaslane on energiline ega pelga enam inimeste seltskonda. Siis tuleb meie kohtumistele suur vahe. Kuulen kuskilt, et ta on läbi teinud hingelis-usulise ärkamise ja leidnud endale uued sõbrad. Helistan talle ja vestleme kaua. Ta teatab mulle, et on valinud uue tee uute sõprade seltsis.\nMul on kaua samasugune tunne nagu koeral, kellelt on viidud tema kutsikad. Selle noormehe jaoks saabus aeg üritada ise.\nKui kirjutan seda lugu, on meie lahkuminekust möödunud kaks aastat. Oleme olnud paar korda ühenduses. Mul on olnud võimalust jälgida oma sõbra uut kurssi".\nSee kontakt tundub üsna siduvana, pisut ahistavanagi. Tugiisiku ülesanne on toetada abivajaja üritamist. Iseenda põhimõtteid ja eluviise teisele peale suruda on vale ja lubamatu.\n3.1.2. ABISAAJA KOGEMUSED JA KÜSIMUSED\nPuudega inimese/haige hinges pöörlevad mitmesugused tunded: kartus, ootus, uudishimu. Järgnevalt näiteid positiivsetest kogemustest.\nEsmane mõte kohtumisest teise puudega inimesega on hirmutav - enda seisukord tundub liialt lõplikuna: kas tõesti pole enam lootust?\nKas minul ja mu perel jätkub kannatust? Kas mul peab kõik õnnestuma või on lubatud ka ebaõnnestumised? Kas ma pean kõigega kohanema? Kas peab kohanema? Mida peab kohandama?\nKogemus oli positiivne, meie kohtumine oli hästi ette valmistatud. Tugiisik käitus rahulikult ja sai paari osava küsimusega ülevaate minu olukorrast. Ta ütles:"Küll sa saad hakkama, minagi sain". Istudes ise ratastoolis, näitas ta, et ka sedasi võib elu jätkata. Rääkisin tugiisikule oma raskustest - muu hulgas ka urineerimisprobleemidest. Sain selge ja kogemustele toetuva vastuse ning tahtmise jätkata tööd. Lõpuks kuulsin tugiisiku enese kogemustest täiendhooldusest Käpyläs. Sellist teavet ei olnud ma haiglas saanud. Kokkuvõttes: tema külaskäik vabastas mind süngetest mõtetest ja ma vaatan nüüd selgema pilguga tulevikku.\nEttekujutus puudega inimese elust on selgem, kui teavet jagab samasugune inimene.\nOn hea, et olen tutvunud veteraniga, kelle poole võin abisaamiseks pöörduda ka hiljem.\nOleme saanud lahendada ka perekonnaprobleeme, s.t. oleme kuulnud, kuidas muud pered on kogenud lähedase invaliidistumist, milliseid lahendusi on nemad leidnud.\n3.1.3. MÕTTEID HAIGLA KONTAKTISIKUTELT\nHaigla kontaktisikute kommentaarides on erilise tähtsuse all asja vormiline külg, mõtiskletakse töökorralduse, ülesannete ja koolituse üle.\nOlen sotsiaaltöötaja. Pärast tugiisiku külaskäiku püüan alati leida võimaluse vestluseks haigega. Arvan, et need vestlused on olnud kõigile kasuks. Ka hoolealuste kogemused on olnud ainult positiivsed. Töö käigus olen mõtisklenud paari asja üle, millele peaks ehk rohkem tähelepanu pöörama: haigla personal kasutab tugiisikuid liialt ametlikult ja konservatiivselt, oodatakse liiga kaua, enne kui pakutakse haigele tugiisiku abi. Lõppude lõpuks otsustab ikkagi haige, kas ja millal ta vastavat abi kasutab. Usun, et hoolduspersonalile mõeldud tugiisikutegevuse koolitus vähendaks nende veidi tõrjuvat hoiakut. Ka haige rehabilitatsiooniprogrammi koostamisel peaks arvestama infoga, mida ta saab tugiisikult.\nOleme kasutanud tugiisikute abi juba 15 aastat. Üldiselt on need kohtumised ühekordsed jutuhetked hiljuti invaliidistunud ja kogemustega puudega inimese vahel. Esmane algatus tuli raviosakonna arstidelt ja hooldajatelt, sest selles osakonnas oli ravil tetrapleegijahaige, kelle naine koolitas end pärast mehe õnnetust abistajaks. Ühendus osakonna ja tolle proua vahel oli tihe. Peeti ühendust ka haigete peredega.\nTugiisikutegevust katsetati taas 1970-ndate lõpus, 80-ndate alguses. Ka siis olid kohtumised haiglas ühekordsed. Tugiisikuna tegutsesid kaks noormeest, kes olid invaliidistunud juba aastaid tagasi. Siis oli töö algataja ravivõimlemise juhendaja, kes kutsus kohale sobivad tugiisikud. Peamised vestlusteemad olid Käpylä Rehabilitatsioonikeskuse tegevus, liikumine ratastoolis, erinevad vaba aja veetmise võimalused ja (üldiselt) puuetega inimeste elu.\nRavisosakonna kommentaaridest on jäänud kõlama järgmised seisukohad.\nOsakonna töötajad ei tea elust pärast invaliidistumist just eriti palju, sest nad ei ole haigetega pärast nende haiglast lahkumist enam ühenduses.\nOsakonna personal vahetub üsna sageli, hooldajad on noored ja kogenematud. Neil on raske läheneda raskele haigele, eriti noorele. Samas puudub neil teave eri puuderühmade probleemidest, sest nende koolitus keskendub sellistele küsimustele vähe.\nOsakonna personal soovib, et tugiisikutegevuse abil saaks haige tõepärasema käsituse puudega inimeste elust ja et see vestlus toimuks n-ö samal tasandil.\nTugiisik võiks olla ka osakonnatöötajate koolitaja.\nPersonali arvates vajatakse kontaktisikut, kes peab ühendust tugiisiku, osakonna ja haige vahel. Kontaktisikul peaks olema põhjalik teave puuetega inimeste asjadest, elamisest, harrastusvõimalustest, abivahenditest ja ta peaks oskama valida sobivat tugiisikut. Selline kontaktisik koolitaks haigla personali ja peaks ühendust arstidega. Kontaktisikuks sobiks näiteks ravivõimlemise juhendaja, sest tema hoolduskontakt on tavaliselt tihe ja pikaajaline.\nNeed eri osapoolte kommentaarid näitavad, et tugiisikutööd peetakse vajalikuks - vajatakse tõelist toetajat. Vestluste peamine aine on elu pärast invaliidistumist. Täpsustamist vajavad tugiisiku ülesanne ja roll. Kontaktisikud ja vastav koolitus aitaksid luua toimivat tugiisikusüsteemi.\n3.2 MIKS TUGIISIKUD\nInimene, kel on samasugused kogemused, kes ei ole liialt lähedal ega seotud vormilise bürokraatiaga, võib anda oma elulähedase panuse rehabilitatsiooniprotsessi teostumisele.\nSeniste katsetuste põhjal võime tõdeda, et tugiisik elab tavalist elu, temast saab vaid kellegi lähedane. Tekib küsimus - miks on seda vaja? Kas meil ei ole piisavalt spetsiaalse koolitusega töötajaid, kas nemad ei suuda aidata ja toeks olla? Ja veel: kas puudega inimene ei elagi teiste inimeste seas, kas tal polegi lähedasi?\nVastus kõlab: "On ja ei." Meil kõigil, ka puuetega inimestel, on lähedasi inimesi. Ja ometi, just kõige lähedasematel inimestel on raske leppida invaliidistumisega, näha seda osana oma elust. Neil puudub objektiivsus. Seepärast vajataksegi võõrast, kes käivitaks muutuse ja paranemise. Lisaks sellele unustavad tänapäevainimesed oma kiires elutempos tuttava või sõbra tihti üksi.\nKa meditsiini- ja sotsiaaltöötajate töö keskpunktis on inimene. Kuid nemad on takerdunud bürokraatiasse ning alluvussuhetesse ja jätnud puudega inimese - abistatava - väljapoole oma süsteemi. Puudega inimene ei kuulu nende maailma.\nÜhest küljest see ongi nii - puudega inimene ei kuulu nende isiklikku ellu, kui neil just ei ole perekonnas üht sellist. Puudega inimene kuulub nende tööellu, seal on ta inimene nagu nemad ise.\nAsjatundjate ja puuetega inimeste ülesanne on sama: vähendada miinimumini tegevuse takistused. Ja veel: ka puudega inimene on tervik, samamoodi nagu on tervik oma tööd tegev inimene. Selliste tervikutena peaksime me suutma tegutseda erinevates olukordades - psühhofüüsiliste tervikutena, kes elavad teda ümbritsevas keskkonnas.\n3.3 PROBLEEMID, MIS VAJAVAD SELGITAMIST\n3.3.1 MILLINE ON TEGELIK VAJADUS TUGIISIKUTEENUSE JÄRELE\nHea ühistöö on aluseks toimivale tugiisikutegevusele ja rehabilitatsioonile.\nTuleb täpselt läbi mõelda, missugune on tegelik vajadus tugiisikuteenuse järele, s.t. kui paljud suudavad ühistööga muuta ja aidata puudega inimene ise, tema pere ja spetsialistid. Kui nende ühistöö tulemusena saab alguse hästi edasiarenev taastusprotsess, väheneb vajadus tugiisiku järele.\nSamas on kindlasti olukordi kus aidata suudab vaid see, kellel on samasugused kogemused. Tema abiga lõhutakse kaitsemehhanismid, mida kõik raskustes olevad inimesed enda ümber ehitavad.\nOn oluline määratleda, millised on tugiisikuteenuse eesmärgid ja millistes olukordades on tugiisiku abi vajalik.\n3.3.2. MIS ON TUGIISIKUTEENUS\nPaindlikkust ülesannete määratlemisel ja ühistöös. Võrdlusrühm eneseväärikustunde tugevdajana.\nTugiisikuteenus on kriisitoetus, ajaliselt määratletud, teatud olukordadega kaasnev abi. Vahel võib juhtuda, et teatud etapiga kaasnev toetus lõpeb justnagu liiga vara. Siis võetakse kasutusele pikaajalisem kontakt: sõbrateenus. Alati ei ole võimalik eraldada neid kahte toetusviisi teineteisest. See pole ka ilmtingimata vajalik. Elu ei olegi must-valge. Tugiisikutegevuse alguses tuleb määratleda tugiisikuteenuse ja riikliku hooldussüsteemi omavaheline suhe. Peaks selgitama:\nmilline on nende kontaktvõrk;\nmillal võetakse ühendust ja kes otsustab, millal tugiisiku abi vajatakse;\nmil moel on tugiisikuteenus seotud raviprotsessi ja rehabilitatsiooniga.\nTugiisikud moodustavad omamoodi võrdlusrühma. Me kõik vajame võrdlusrühmi, seepärast on eriti tähtis, et tugiisikutegevuse kaudu muutuks puudega inimese identiteedi taastumine kergemaks, et ta suudaks leppida oma puudega. Alles seejärel võib ta hoolitseda oma puude eest ja suhtuda sellesse rahulikult. Kuna tugiisik esindab invaliidistunute võrdlusrühma, ei võeta teda sissetungijana ega pealetükkijana. Ta ei ole vastaspoole esindaja. Küsimuse all on toetus ja ühistöö, mitte hooldustöösse sekkumine.\nVabatahtlikkus ja selle aste tundub muutuvat probleemiks. Arvata võib, et tugiisikuteenus nõuab arenedes suuremaid väljaminekuid. Võib-olla tekib vajadus luua uusi ametikohti. Kuid siiani on tugiisikutegevus vabatahtlik töö. Tasutakse vaid hädavajalikud väljaminekud ( näiteks transpordikulud).\n3.3.3 KUIDAS SÄILITADA TUGIISIKUTEENUSE PAINDLIKKUS\nTeatud formaalsused on vaja selgitada: majandus, kontaktisikud, tugiisikute leidmisviis, koolitus, töö juhendamine.\nOn oluline, et tugiisikuteenus on paindlik ega ole bürokraatlik. Seda osutatakse kohe, kui tugiisiku abi vajatakse. Tugiisikutel tuleks sedavõrd organiseeruda, et oleks võimalik saada teavet nende olemasolust. Samuti peaks olema informatsiooni haiglate ja organisatsioonide kontaktisikute kohta. Kõik osapooled peavad teasdma, mis on tugiisikuteenuse eesmärk, sisu, selle plussid.\nKuna küsimus on paljunõudvas töös inimestega, vajavad tugiisikud kindlasti vastavat koolitust. Seda peab sama pidevalt. Täiendkoolitusega peaks liituma töö juhendamine. Ilma oskusliku juhendamiseta ei suuda keegi sellises inimsuhetel põhinevas töös hakkama saada.\n3.3.4 TUGIISIK VÕI SÕBER - LAHENDUS VASTAVALT OLUKORRALE\nTugiisikut vajatakse erinevates olukordades. Sõbrateenus võib kujuneda jätkuks eelnenud tugiisikutegevusele.\nTööviisid tuleb valida vastavalt olukorrale. Üheks lahenduseks võiks olla tugiisikuterühma moodustamine. Sel moel saaksid tugiisikud üksteiselt abi ja nõu ning pinged, mida igaüks kogeb, väheneksid. Selline rühmatöö on kasulik situatsioonides, kus kontakt säilib kaua või kui ühel tugiisikul on mitmeid erinevaid kontakte.\nInvaliidu töömallis keskendutakse eluetapile pärast invaliidistumist. Samas on olemas pikaajalisi haigusi, millele järgneb invaliidistumine, ning jälle mõnede pikaajaliste haigustega (näiteks tugi- ja liikumiselundite haigustega) kaasneb raskeid invaliidsuse tunnuseid. Seepärast peab täpsemalt selgitama, millised on pikaajalist haigust põdevate inimeste elus need situatsioonid, mil tugiisiku kohalolek on vajalik.\nEt toetada üksikut inimest, on loodud erinevaid sõbrateenuseorganisatsioone. Tuleb aga üles leida ka need olukorrad, kus pikaajalise haiguse tagajärjel tekkinud kriis vajaks kestvat toetust. Nii kujuneb välja vajadus pikemaajalise tugiisikutoetuse järele, mida võib asendada ka sõbrateenus.\n4. MIDA PEAB ARVESTAMA TUGIISIKUTEENUST OSUTADES\n4.1 OLUKORRA JA TÖÖMEETODITE SELGITAMINE\nOn mitmesuguseid haigusi ja puudeid. Tugi- ja liikumiselundite haigetel ja invaliididel on mitmeid ühiseid probleemsituatsioone.\nVajame selget pilti konkreetse inimese olukorrast ja vajalikest abitoimingutest.\nSelgitatakse, kes mille eest vastutab.\nTeabe levitamine aitab selgitada, milles on küsimus.\nHaiguse ja puude liik toob omad nüansid sündmuste kulgu. Vähihaigused, südame- ja veresoonkonnahaigused, hingamiselundite haigused, allergiad ja diabeet nõuavad oma kindlat eluviisi. Neil kõigil on teatud tulevikudiagnoos, mis mõjutab eluplaane. Põhiteadmised haigusest ja puudest reguleerivad meie igapäevategemisi.\nTugi- ja liikumiselundite haigused ja puuded kuuluvad n-ö ühise nimetaja alla, sest nad mõjutavad tugiaparaati ja jäsemeid. Nad nõrgestavad liikumist ja võivad takistada kiirust, tugevust ja käeosavust eeldavaid toiminguid.\nHaiguste ja puuetega seotud probleemid ning kogemused on pahatihti samad. Seepärast võime ehk luua ühise skeemi rehabilitatsiooni erinevatest etappidest ja sündmustest, mis on seotud iga konkreetse etapiga. Nii järgib ka taastustegevus kindlat skeemi. Oma põhijooned on ka tugiisikutegevusel.\nAlustades tugiisikutegevust ja ka selle käigus on vaja selgitada, kas vajatakse tugiisikut või sõpra või mõlemaid. Lisaks sellele tuleb teada, millistel juhtudel on oluline just puudega inimese/haige tegutsemine abistajana ja millal võib toetaja/sõbrana tegutseda ka vastava koolituse saanud spetsialist.\nKui töövaldkonnad on esmaselt paika pandud, määratletakse tõenäoline vajadus tugiisikute järele, koostatakse koolitusplaan ja luuakse kontaktisikutevõrk organisatsioonide ja ametlike instantside vahel ning arendatakse välja täiendav koolitus- ja tööjuhendamissüsteem.\nOn vaja selgitada, mille eest keegi vastutab. Määratletakse tugiisiku tööala ja asjad millega ta tegeleb. Selgitatakse ka, mis on tema ametieetika ja milline on tema eetiline vastutus abistatava ees.\nEt tegevus käivituks ilma konfliktideta, peetakse nõu ja lepitakse kokku tööjaotuses ka organisatsioonide ja haiglate vahel. See eeldab osapoolte paindlikkust ja valmisolekut ühistööks nii, et kumbki pool ei tunneks end oma õigustes ahistatuna.\nKoostatakse kaardistik, mis sisaldab informatsiooni saadaolevatest tugiisikutest. On soovitav kaardistada ka tugiisikuid vajavad haiglad ja muud asutused. Üksikisikud saavad teavet võimalustest kasutada tugiisikute abi nii organisatsioonide kui ka ametlike instantside kaudu.\nEsimene ja viimane oluline asi on efektiivne infosüsteem, et tugiisikutetegevuse sisu oleks kõigile selga ja et info tugiisikute kasutamise võimalustest oleks kõigile kättesaadav. Plakatid, broshüürid, artiklid lehtedes on sobivad vastava teabe levitamiseks.\nLisaks oskuslikule tugiisikuteenuse osutamisele on tähtis mõjutada spetsialistide koolitust. Inimliku suhtumise arendamine kõigis teenindusettevõtetes vähendab pingeid, mis võivad tekkida tugiisikute kasutamisel.\n4.2 KOOLITUS SISALDAB NII TEOORIAT KUI KA PRAKTIKAT\nTugiisiku koolituse sisu kujuneb välja kohalike vajaduste põhjal. Koolituse põhiained on näiteks suhtumine haigusesse/puudesse - taustaks varemõpitud kriisiteooria, tugiisiku ülesanded ja praktiline tegevus, riiklikud teenused ühes konkreetses paikkonnas.\n4.2.1 TEGUTSEMINE SUHTLUSTASANDIL - TUGIISIKUTÖÖ TÄHTSAIM VORM\nKuna tugiisikutöö tähendab peaasjalikult vastastikust mõjutamist, on vaja vähemalt üldjoontes selgitada inimsuhete seaduspärasusi. Järgnevalt mõned põhiteadmised.\n4.2.1.1 INIMSUHETE PSÜHHOLOOGILISEST TAUSTAST\nInimsuhete ehitusmaterjaliks on vajadused, suhtumine ümbruskonda, õpitud käitumismudelid ja tundeelu.\nVajadused mõjutavad meie käitumist. Liitumisvajadus on osa inimesest. Kogeme seda kiindumusena, vajadusena turvalisuse ja elukaaslase järele, soovina olla rühma liige. Me väljendame seda hellusena, hoolitsemisena, sõltuvusena, järgimisena, alistumisena. On oluline, et me tunnistame oma vajadusi. Vähemalt sama oluline on õppida tegema ühistööd avatult ja võrdse partnerina. Alistamine, liigne hoolitsus ja valitsemine seovad ja ahistavad teist.\nPersonaalsetest teguritest kõige olulisem on ehk välja- või sissepoole suundumine, seda just inimsuhete seisukohalt. Nii äärmusliku introvertsuse kui ka ekstravertsusega liitub teiste märkamata jätmine. Introvert elab oma maailmas, ekstravert ei peatu, et teisi kuulata. Oskus tajuda lähedaste ootusi ja hinnata asju teiste seisukohalt on oskused, mis kergendavad inimsuhteid ka töökohas.\nKäitumismudelid, mida oleme õppinud erinevates olukordades tulevad meiega kaasa ka töökohta. Näiteks see, kuidas me ühiselt tegutseme, kuidas me väljendame oma mõtteid ja tundeid, kuidas kuulame teisi - see kõik mõjutab seda, kuidas kollektiiviliikmed suhtuvad meisse ja kuidas kogu see kollektiiv tegutseb.\nTundeelu tasakaalukus tasakaalustab ka meie ümbrust. Selgitamata jäänud isiklikud probleemid, peresisesed vastuolud käivad meiega kaasas. Ebakindlus sünnitab vajadust õpetada-targutada, tekitab kadedust ja eristumist. Ahistus kulutab energiat ja takistab toiminguid. Me võime hakata kasutama meie lähedal olevaid inimesi oma probleemide lahendamiseks - kandes oma negatiivseid tundeid neile üle. Objektiivsus ja empaatia nõrgenevad, kui meie isiklikud probleemid saavad meile kõige tähtsamaks.\n4.2.1.2 KOMMUNIKATSIOONI ÕPPIMINE AITAB\nToimiv kommunikatsioon on kõigile õpitav - see on avatud taktitundeline kuulamine ja vastamine.\nInimestevahelises suhtlemises on esmatähtis, et vastastikune kommunikatsioon toimiks. Ka suheldes peaksime me olema terviklikud, nii et me ei suhtle ainult informatiivsel tasandil, vaid ka tundeid kaasa haarates. Suhtlemise aluseks on, et me kuulame teist ning oleme valmis seisatama ja ootama, mida teine meile püüab öelda.\nSama oluline kui kuulamine on ka vastamine. Me peaksime suutma vastata teisele nii, et partner mõistaks meie vastust. Me peaksime vastama nii, et teine ei solvuks ja siiski avaldama oma seisukohta ja arvamust.\nÜhistöös on oluline, et vastastikune kommunikatsioon oleks avatud, aus, loomulik ning samas kontrollitud ja tasakaalukas - et ei tekiks kaost. Seetõttu peaksime oskama teadvustada oma ootusi, vajadusi, tundeid ja suutma vastu võtta ka teise tundereaktsioone ning isegi meile suunatud kriitikat.\nSuhtlemisel on tähtis austada nii ennast kui ka partnerit. Vaid sel moel suheldes ja tegutsedes võime luua ja arendada viljakaid inimsuhteid ka abistamisolukordades.\n4.2.1.3 TOETAMINE ON TÄISKASVANUTE ÜHISTÖÖ\nTugiisikutegevus ei ole vaid kohtumise ja abinõude seeria, see on ka ühistöö. Selle aluseks on abisaaja vajadused, sest koosolemise eesmärk on kergendada haige/puudega inimese hakkamasaamist probleemolukordades. Ühistegevust võib takistada see, et tugiisik otsustab abistatava eest, määrab kõiki asju või nunnutab. Toetatava probleem on taas selles, et ta ei ütle piisavalt selgesti, mida ta tõepoolest tahab.\nTugiisiku abistamissituatsioone on hea harjutada, kui peate meeles, et kohtuvad kaks võrdset inimest. Üks vajab teise kogemusi, aga see ei vähenda tema väärtust inimesena. Abistatav ei vaja haletsust. Täiskasvanud inimesed selgitavad üheskoos praktilise elu probleeme.\n4.2.2 MEETODITELT MITMEKÜLGNE JÄRJEPIDEV KOOLITUS\nTugiisikukoolitus peab arenema lisakoolituse/ümberõppimise kaudu.\nÕppides sobitatakse teooria praktikaga. Vesteldake asjadest ja harjutatakse tugiisikuolukordi.\nKõike teavet ei suudeta pakkuda lühikese põhikursuse jooksul. Seepärast vajatakse täienduskursusi, erinevaid koolituspäevi ja töö juhendamist. Ka tugiisikutegevusega liituv kirjandus aitab lahendada töö käigus tekkivaid probleeme ja küsimusi.\n5. TUGIISIKU TÖÖÜLESANNETEST\nTugiisiku tööülesandeid ei piiritleta rangelt mingite paragrahvidega. Töö peab olema paindlik ja iga konkreetse juhtumi puhul oma lahendusega.\nTegevuse selgitamiseks ja toetamiseks on siiski vaja määratleda teatud üldised suunad, anda pilt töö sisust ja eetilistest nõuetest.\n5.1 TOETAJA, LÄHEDANE, VAHENDAJA\nPuudega inimene puudega inimesele ja haige haigele - tugiisikutegevuses antakse oma kogemused teise käsutusse.\nTugiisik on vabatahtlik töötaja, kes toetudes oma kogemustele üritab toetada hiljuti invaliidistunud isikut puude/haigusega kaasnevates probleemides. Esmane eesmärk on aidata invaliidistunud inimene võimalikult kiiresti ja iseseisvalt oma asjadega toime tulema. Hilisemas elus võib tugiisikut vaja minna ka elumuutuse- ja kriisiolukordades.\nTugiisik on see lähedane, kes võib väljaspool raviümbrust - kuid seda toetades - aidata puudega inimesel/haigel selgitada oma olukorda, õpetada teda nägema, et elu jätkub siiski ja et probleeme võib vaadelda mitme kandi pealt.\nTugiisik ei ela puudega inimese/haige elu. Ta on aga kohal, kui puudega inimene on üksi, kui ta püüab endale selgitada, mida puue/haigus talle ja tema elule tähendab. Tugiisik on toeks ka siis, kui elu toob muid kriisiolukordi: kui perekond hülgab sinu, oled sunnitud loobuma töökohast, kui ees on raske lõikus, kui peab minema pikale taastusravile.\nTugiisik võib olla vahendajaks, kui teave ei liigu puudega inimese, elukutseliste abistajate ja muu ümbruse vahel.\nÖeldakse, et parim tugiisik on teine haige või puudega inimene, kes on ise kogenud sama piina ja masendust, mida haigus ja puue põhjustavad. Nii nähtavasti ongi, aga sel juhul on tähtis, et tugiisik ei oleks oma puude vang. Ta peab ise elus hakkama saama ja oma olukorda objektiivselt hindama. Ta ei tohi kasutada teist inimest oma ahistuse ja kibestumise väljaelamise objektina. Ta peaks valmis olema oma elukogemuse abil teist inimest toetama.\nHaiglas saadava taastusravi ajal kutsub tugiisiku kohale haigla personal juhul, kui asjaosaline ise on andnud selleks oma nõusoleku. Kui tugiisikut vajatakse pärast haiglaravi, võib algatajaks olla sotsiaaltöötaja. Aga ka haige/puudega inimene ise või tema pere võivad tugiisikuga ühendust võtta.\n5.2 USALDATAVUS JA VAIKIMISKOHUSTUS ON TUGIISIKU TÖÖGA TIHEDALT SEOTUD\nVastastikune usaldus on ühistöö alus.\nDelikaatsus välistab tänuvõlglase tunde tekkimise.\nTugiisiku töö juhivad eetilised normid, mis on teiste inimsuhetel põhinevate tööde aluseks. Vastastikune usaldus on aitamise alus. Usaldus loob avameelse õhkkonna nii, et kumbki julgeb öelda, mis tunne tal on ja mida ta mõtleb. Tugiisikutöö lähtub abistatava seisukohtadest. Keegi ei ole kellestki kõrgemal.\nSotsiaal- ja tervishoiuala töötaja on kohustatud hoidma klientide probleemid saladuses. Tugiisiku puhul on vastav vaikimiskohustuse seadus ebatäiuslik.\nPraktilises töös on aga eelduseks see, et tugiisik vaikib samamoodi kui ametiisikud.\nÜhistöö sujumiseks ja säilimiseks on vaja meeles pidada järgnevat.\nPõhireegel on see, et abisaaja korraldab ise oma asjaajamisi. Tugiisik vestleb ametnikega abistatava asjadest alles viimase soovil ja loal.\nTugiisik hoiab saladuses abistatava isiklikud ja tema olukorda puudutavad asjad.\nKui vaja, võib saladusepidamisküsimusi arutada organisatsioonis, tugiisikutegevust juhendava isiku või mõne muu sotsiaal- või tervishoiuspetsialistiga.\nTugiisik võib rääkida oma tööst üldiselt ja esitada ka näiteid, kuid ta ei või esitada tugiisikute elu ja probleeme nii, et need oleksid äratuntavad.\nTugiisik peab vältima väärtasjade ja testamentide vastuvõtmist abistatavalt.\nKui abisaaja tahab toetada tugiisikutööd või muud sotsiaalset tegevust, on tal võimalus teha kingitusi mõnele organisatsioonile või muule kollektiivile, kas siis riiklikule või ühiskondlikule.\nEi tohiks aga olla jäik konkreetsetes olukordades. Kohvilaud või mõni muu väike tähelepanuavaldus kuuluvad normaalse suhtlemise juurde. Peab vaid vältima, et ei tekiks tunnet, nagu peaks tuge ostma.\n5.3 TOETADES TOETATAVA JÕUVARUD ESILE\nVajatakse kannatlikkust, loomulikkust, erinevuse ja ka nõrkuse mõistmist.\nAsjatundjatega nõu pidades, üheskoos arutledes edasi.\nAitamine tugiisikutöös tähendab hingelise toe andmist, teisele aja ja võimaluse andmist, selle kõrval ka üheskoos väikeseid igapäevaseid asjaajamisi. Teise aitamine tähendab seda, et aidatakse abisaaja oma probleemidele ise lahendusi leidma ja iseennast aitama.\n- anna teisele aega! Valusate asjadega ei harjuta väga kiiresti. Need saavad reaalsuseks tasapisi;\n- ole loomulik, avatud, aus. Teesklemine suleb partneri. Ebaausus sünnitab umbusklikkust;\n- arvesta teise erinevusi ja arvamusi. Igaühel meil on oma mõtlemisviis ja oma tähtsad asjad;\n- pea meeles, et me kõik olema samaväärsed. Me kõik oleme inimesed;\n- leia teise positiivsed omadused ja toeta neid. Negatiivsed hinnangud masendavad, eriti rasketel aegadel;\n- pea meeles, et ka sina oled piiratud, ja siiski päris tavaline hea inimene.\nTugiisik on kuulaja ja nõuandja. Ta ei ole õpetaja. Ta võib esitada oma arvamuse, kuid ei saa nõuda, et abisaaja oleks sama meelt. Vestlustes on parem kasutada küsimusi ja lähenevaid ettepanekuid: "Kas on võimalik, et..... Oled sa mõelnud, mida see tähendab? Äkki me võiksime proovida.........\nEhk tutvuksime mõnikord sellega....... Kas sulle sobib, et....."\nVesteldakse sellest, mida miski tähendab talle ja tema elule. Peetakse üheskoos aru küsimuste üle, millele peaks leidma vastuse kas asjatundjate abiga või lähemast ümbrusest ise omal jõul. Proovitakse näiteks üheskoos väljas liikumist, inimeste seltsis olemist.\nNii tugiisik kui ka abisaaja tegutsevad oma jõuvarudest lähtuvalt.\nKumbki neist ei suuda rohkem. Jõuvarudest ja ka muudest probleemidest on mõtet aru pidada tööjuhendaja või kontaktisikuga.\n5.4 KOOSTÖÖ PEREKONNAGA\nTõlgina abisaaja ja tema pere vahel\nKontakti pidamine puudega inimese/haige perekonnaga on oluline osa tugiisiku töös. Tugiisik võib olla ühenduses tema perega ja käia tema kodus koos puudega inimesega/haigega või ka üksi, kuid puudega inimene/haige peab kogu aega teadma, mida tehakse. Saab ju kogu tugiisikutegevus alguse ja areneb tema soovidest lähtuvalt. Eesmärgiks peaks olema, et tugiisikutegevus saaks teoks ühistöös ja ühiste kokkulepete põhjal. Kui kõik pooled osalevad selles töös aktiivselt, ei ole selgitusi vaja ei algul ega ka hiljem.\nPere vajab ilmtingimata abi juba ka siis, kui väike laps haigestub/invaliidistub või kui tal on puue juba sündides. Vanemad on hämmastunud ja hirmul. Võib tekkida süüdlase tunne. Sel juhul võib aidata ja rahustada vanematelt-vanematele-tugiisikutöö. See aitab mõista ja hakkama saada. Ka inimene, kes ise on lapsena invaliidistunud, võib oma kogemuste najal aidata selgitada ja mõista haige/puudega lapse tundeid.\n5.5 KAINE TALUPOJAMÕISTUS JA ASJATUNDJATE TEADMISED ÜHISTÖÖSSE\nTugiisik ei ole ametiisik, kui tema esmane õpitud amet ei ole tõepoolest sotsiaal- või tervishoiualalt. Ta peakski erinevaid probleemsituatsioone lahendades aktiivselt kasutama spetsialistide abi ja teavet. Seetõttu on töö juhendamise korraldamine ja kontaktisikute määramine hädavajalik.\n5.6 VEEL ÜHT-TEIST TÖÖÜLESANNETEGA SEONDUVAST\nSuhe ei säili vägisi. Tugiisik ei ole ekspluateerija. Tugiisikutöös on teatud probleemsituatsioonid. Kõik inimsuhted ei kuulu tugiisikutegevusse. Tugiisiku- ja sõbrateenuse piir on liikuv.\nKui tugiisikusuhe ei toimi, peab tugiisik olukorraga leppima. Ei ole arukas jätkata sõlmeläinud suhet vägisi. Mõni teine saab ehk sellega paremini hakkama. Ebaõnnestumise pärast ei pea end süüdistama: kõik inimsuhted ei toimi.\nTugiisik ei või tahtlikult ekspluateerida inimest, kellele ta on toeks. Ta aitab vaid teisel leida oma jõuvarud ja ületada rasked hetked. Oma probleeme peab ta lahendama tööjuhendajaga või koolituspäevadel vesteldes.\nPuudega inimene puudega inimesele/haige haigele-tugiisikutöö on kriisiabi. Siin keskendutakse teatud probleemsituatsioonidele. Töö jätkub, kui need probleemid on lahendatud.\nKõiki inimestevahelisi kontakte ei saa nimetada tugiisikutegevuseks, vaid normaalseks läbikäimiseks, kus kumbki osapool saab tuge teise elukogemustest. Sõbrateenuse puhul elatakse kauem ühist elu, selle tõuse ja langusi ja tasandikke - mitte ainult kriise.\nEi ole põhjust vedada ranget piiri tugiisiku- ja sõbrateenuse vahele.\nMõnikord võtab toibumine inimesel kauem aega. Pöördumine iseseisvasse ellu võib kulgeda tasapisi, veidi viivitamisi. Võib-olla on vaja vältida sõltuvuse tekkimist, takerdumist, alistumist, valitsemist. Võrdväärne üheskoos olemine, ühised nõupidamised ja tegemised on mõlema suhte aluseks.\n6. TEAVET NEILE, KEL PLAANIS SAADA TUGIISIKUKS\n6.1 KUST JA MILLIST KOOLITUST\nKoolitus annab põhiteadmised\nKui oled otsustanud hakata tugiisikuks või oled huvitatud tugiisikutööst, otsi endale vastavaid koolitusvõimalusi! Koolitust annavad mitmed organisatsioonid, näiteks Invaliit ja Reumaliit. Võta ühendust oma organisatsiooniga või organisatsiooniga, mis tundub sulle kõige lähedasemana.\nKogemustega sõbra- ja tugiisikuteenuse koolitajad on Punane Rist, Sotsiaalturva Keskliit, kogudused ja Vaimse Tervise Selts. Neil igaühel on oma, teistest veidi erinev koolitusprogramm. Põhiteadmisi tugiisikutegevusest võid saada nende ühenduste kursustelt. Üsna sageli organiseerivad koolitust kohalikud rahvaülikoolid ja täienduskoolituskeskused. Kõigil neil kursustel selgitatakse, mis on vabatahtlik töö, seal käsitletakse kriisiteooriat, tugiisiku/sõbra tööülesandeid ja inimsuhete olemust. Kursustel antakse teavet selle kohta, kuidas võid sina osaleda tugiisiku- ja sõbrategevuses.\nTugiisikute ja sõprade lisakoolitust korraldavad mõned organisatsioonid.\nUuri eri koolitajate programmidest, kus sellist koolitust võib saada. Tutvu erinevate võimalustega inimsuhtekoolituse alal ja võta neist osa!\n6.2 TAUSTORGANISATSIOON ON VAJALIK\nTaustorganisatsioon ja kontaktisik on sulle toeks.\nKui oled otsustanud hakata tugiisikuks, vali endale oma taustorganisatsioon. Ehk oled selle leidnud juba kursuste ajal. Hoolitse selle eest, et sul oleks oma kontaktisik, kellega võid probleemsituatsioonide tekkides nõu pidada ja kelle kaudu võid ka leida "kliente" - inimesi, kes vajavad tugiisikut või sõpra. Tugiisikutöö on sedavõrd pingeline, et ilma asjatundjate toetuse ja nõuanneteta ei suuda keegi seda teha.\n6.3 MILLINE ON SOBIV TUGIISIK\nEi ole olemas sobiva tugiisiku definitsiooni.\nTugiisikud on erilised, tavalised inimesed. Nad on vabatahtlikud abistajad.\nTugiisik teeb oma tööd meelsasti.\nIga tugiisikusuhe on eriline.\nMõtled kindlasti selle üle, kas sina oled sobiv tugiisikuks. Ehk jõuad selles selgusele kursuste ajal. Ja samas - ei ole olemas mingeid kindlaid kriteeriume, mille järgi saaks otsustada, kes sobib tugiisikuks, kes mitte.\nÜks tähtsaim asi, mis takistab tugiisikuna töötamist, on see, et sa ise oled oma probleemidega hädas ega suuda kuulata teist inimest. Mõtle järele, kuidas on lood sinuga.\nÄra sea endale liialt suuri nõudmisi. Keegi ei ole täiuslik. Igaühel meist võib ebaõnnestuda. Igaüks võib käituda sobimatult ja solvata teist, ja igaüks meist solvub ka ise. Üheskoos tööd tehes saadakse probleemid lahendatud ja tegevus võib jätkuda.\nOn tähtis, et teed tugiisikutööd meeleldi ja tahad seda teha. Tugiisikutöö on vabatahtlik, seda ei pea tegema sunniviisiliselt. Kui töö ei tundu sujuvat, pea paus ja proovi hiljem uuesti. Siis võib töö tunduda hoopis teistsugusena.\nÄra võta liialt mitut "klienti" ühekorraga. Kaks on ehk maksimaalne arv suhteid, mida üks tugiisik suudab samaaegselt hoida. Ei ole mingit põhjust end ruttu läbi põletada.\nPea meeles, et iga tugiisikusuhe on eriline. Üldised põhimõtted tuleb ikka sobitada konkreetse situatsiooni ja suhtega. Ka tugiisikud on erinevad. See mõjutab jälle seda, et igaüks saab just temale sobiva abistaja.\n7. TÖÖ VORMILISED RAAMID\n7.1 KOOSTÖÖVÕRK JA MÄNGUREEGLID\nTugiisikutegevus organiseerub kohalike tingimuste ja inimeste järgi.\nTegevuses välditakse bürokraatiat, aga mängureeglites lepitakse siiski kokku.\nOn vaja selgitada kontaktisiku tähtsust.\nIgas piirkonnas ja ka ühistöös eri organisatsioonidega kujuneb tugiisikutegevus välja omal moel. Üksikasjade erinevus sõltub konkreetsest olukorrast. Ometi on hea, kui tegevuse kavandamisel ja algatamisel on abiks kindlad raamid, millesse tegevus asetatakse (pilt 2, tekstis punt 7.1-7.2).\nPeab olema ettekujutus koostöövõrgust, mille abil tugiisikutegevust läbi viiakse. Selle võrgu kavandamine ja organiseerimine on väga peenetundeline töö. Kuna tegemist on vabatahtliku tööga, tuleb bürokraatia viia miinimumini. Seda eeldavad juba tugiisikud ise ja nende taustorganisatsioonid.\nOmeti viiakse tugiisikutegevust läbi suures osas ametlike instantside sees ja osaliselt ka nende tingimustel. Puuetega inimesi ja pikaajalisi haigeid toetava tugiisikutegevuse puhul on nende ametlikeks tahkudeks, millega ühistöös ja mille sees tugiisikutegevust läbi viiakse - sotsiaal- ja tervishoiuasutused.\nTulebki selgitada, milline asend on selles ühiskonnas tugiisikul: kas tal on siin oma koht või tegutseb ta väljaspool kogu süsteemi. Samuti tuleb kokku leppida, mil viisil liigub sõnum kontaktisikult tugiisikule ja tugiisikult edasi ning kuidas tegevus lõpeb.\nTegevuse alguses ja ka hiljem tuleb pidada nõu, et kokku leppida mängureeglites. Mängureegleid peab aeg-ajalt täpsustama. Tegevus ei või alata enne, kui kõik osapooled teavad, mis on nende tegevuse eesmärk ja millal seda võib kasutada.\n7.2 TUGIISIKU VAJALIKKUSE TEADVUSTAMINE, TUGIISIKUTE KOOLITAMINE\nVajadust tugiisikute järele võib konstateerida igaüks - puudega inimene/haige otsustab, kas ta võtab tugiisiku vastu või ei.\nTugiisikutegevuses tegutsevad üheskoos puuetega inimeste organisatsioonid ning sotsiaal- ja tervishoiusüsteem. Sotsiaal- ja tervishoiuasutused pakuvad ravi ja rehabilitatsiooni. Sageli teadvustatakse juba nende töö ajal, et on olemas vajadus tugiisiku toe järele.\nVajadus tugiisiku järele võib selguda ka hiljem, kui haige/puudega inimene on kodus. Seda võib märgata tema ise või tema pere või teised lähedased. Avalduse protsessi alustamiseks võib teha igaüks, kuid lõplikult otsustab tegevuse alustamise üle asjaosaline ise - puudega inimene/haige.\nPeamised tugiisikute värbajad on erinevad puuetega inimeste organisatsioonid. Loomulikult võib tööd alustada ka organisatsiooni mittekuuluv inimene haige/puudega inimene, kuid ta võib jääda üksi, ilma toeta.\nOrganisatsioonide ülesanne on ka tugiisikute koolitamine - nii põhi- kui ka lisakoolitus. Töö juhendamise suhtes tuleb eraldi kokku leppida.\n7.3 INFORMATSIOONI LEVITAMINE ON OSA TUGIISIKUTEGEVUSEST\nVajatakse selget, kõigile suunatud info levitamist.\nKõik asjaosalised peaksid olema teadlikud võimalustest kasutada tugiisikuteenuseid. Samuti peaksid kõik teadma, millal tugiisiku abi kasutatakse. Seepärast peab sellekohast infot leiduma nii ametlikes teeninduspunktides kui ka ühiskondlikes organisatsioonides. On vaja üldise teabe levitamist lehtedes, vastavatel koosviibimistel, teatmikes ja teadetetahvlitel.\nTeabe levik õnnestub kõige paremini ja ka kõige järjekindlamalt, kui selle eest hoolitsevad kontaktisikud. Loomulikult kuulub ka asjaosaliste organisatsioonide ülesannete hulka levitada teavet ka nende organisatsioonis tehtava tugiisikutöö kohta.\n7.4 TUGIISIKUTÖÖ ETAPID\nEsitatud töömall on vaid põhimall. Töö sisu kujuneb välja töö käigus.\nSündmuste käik tugiisikutöös ei järgi alati üht ja sama. Pildil nr. 3 (tekstis punkt 7.3) on kujutatud üks võimalus sündmuste arenemisest. Nimetagem seda tugiisikutegevuse prototüübiks. Siin algab tegevus kriisiolukorras ja tugiisiku vajaduse konstateerimisest selles olukorras, st. selle skeemi sündmused algavad pärast haigestumist/invaliidistumist. Ka mõni muu sündmus, millega kaasneb vajadus tugiisiku järele, võib olla tegevuse algpunktiks.\nSeejärel edeneb protsess kontaktisikute kaudu tugiisikute ja nende tegevuseni. On võimalik, et tööprotsess saab alguse puudega inimese/haige enese või tema perekonna initsiatiivist. Ka sel juhul liigub teave kontaktisikute kaudu, sest neil on info võimalike tugiisikute kohta.\nSaanud teate, läheb tugiisik abivajajaga kohtuma. Kohtumisel selgub, kas osapooled soovivad suhelda või ei. Kui kontakt tekib, algab tegevus ise.\nTegevuse sisu kujuneb välja vastavalt olukorrale. See võib olla ainult vestlus, teatud asjade korraldamine või näiteks olukorra määratlemine, aga ka mõningate katsetuste sooritamine ja üheskoos üritamine.\nKui olukord on selginenud ja asjaosalised tõdenud, et probleem on vähemalt teatud määral lahendatud, ilmutab tugiisik valmisolekut järgmiseks kontaktiks. Puudega inimene/haige jätkab oma elu kas ravikeskkonnas või kodus.\nSelle protsessiga võivad kaasneda kontaktid tööjuhendajaga ja nõupidamised spetsialistidega. Vestlused asjatundjatega toimuvad ainult patsiendi loal, pärast seda, kui tugiisik on selles suhtes puudega inimesega/haigega kokku leppinud.\nTugiisikutöö raamid erinevad üksteisest vastavalt sellele, kas on tegemist suure keskhaigla, väikese tervisekeskuse või taastusraviasutusega.\nKui suur keskhaigla kasutab tugiisikuid, on sageli nii, et teatud haigusele spetsialiseerunud osakonnad loovad otsesed kontaktid vastava organisatsiooni kontaktisikuga. Suure haigla juhtkond loob harva kogu haigla ühtset kontaktisikuvõrgustikku. Juhtkond kiidab vaid heaks osakondade tegevuspõhimõtted.\nAsjade korraldamist võiks kergendada see, kui eri organisatsioonide kontaktisikud ja koolitajad teeksid ühistööd, luues tugiisikute tarvis ühise koolitus- ja tööjuhendamissüsteemi. Kindlasti säästetaks sellega nii vaimseid kui ka materiaalseid ressursse ja välditaks tegevuse kattumist. Ka meditsiiniasutustele oleks olukord sel moel arusaadavam.\nKontaktisikud võiksid pidada ühiseid nõupidamisi ja sel moel hoolitseda, et tugiisikutegevus areneks pidevalt.\nTugiisikutegevust organiseerides on kõige õigem lahendada tegevusmall kohalikest vajadustest lähtuvalt. See väike raamat annab mõningaid lähtekohti ja vihjeid toetamaks tugiisikutöö alustamist. Ka tugiisikutele on see raamat omamoodi õpik. Kui koguneb rohkem teavet ja kogemusi, suureneb ka tööoskus ja leidub lahendusi erinevatele olukordadele.\nVORMILISED RAAMID TUGIISIKUTÖÖS PUUETEGA INIMEST JA HAIGETEGA\nmõni muu liit\nvõi vastav kohalik ühing\nVastav tervishoiu- või sotsiaalasutus\n* Ühise tegevuse kavandamine\n* Tugiisikute "tellimine"\n*Kontaktisikute ja teeninduspunktitöötajate koolitamine\n*Kontaktisikute ja tugiisikute töö juhendamine\nNB! Tugiisikuid võivad tellida ka perekonnad ja üksikisikud võivad kasutada tugiisikuid ka iseseisvalt, väljaspool ametlikku süsteemi.\nTUGIISIKUTÖÖ ASTMELINE ARENEMINE\nInvaliidistumine, haigestumine, kriisiolukorra tekkimine\nHaigla/rehabilitatsiooniasutus, haige/puudega inimene, perekond saavad aru vajadustest tugiisiku järele\nHaigla kontaktisik, puudega inimene, perekond võtab ühendust organisatsiooni kontaktisikuga\nLeitakse vaba tugiisik\nTugiisik asub tööle\nTugiisikusuhe saab alguse\nKohtumised puudega inimesega/haigega ja tema perekonnaga\nOlukord lahenenud, tugiisik on valmis järgmiseks suhteks\nMuid enesetäiendamise käigus ületähendatud


27'' nõgus Full HD LED VA-monitor Dell, S2721HGF\n27'' nõgus Full HD LED VA-monitor Dell\nKvaliteetne ja minimalistliku disainiga Dell monitor, mis sobib suurepäraselt koju või kontorisse. Monitoril on väga õhuke raam, mis aitab see töölaual ruumi kokku hoida ning on ühtlasi ka visuaalselt nauditav.\n24'' Full HD LED IPS-monitor Dell UltraSharp


Kuidas alla laadida ja Edit Movie Muusika - Tips for you - Tipsed.Com\nlaadida pildi michanolimit alates Fotolia.com\nEditing filmiklippe võib olla väga loominguline ettevõtmine.Paljud tarkvara on olemas, et oleks võimalik alla laadida videolõike internetist ja neid muuta arvutis.Paljud inimesed muuta koduvideod, et lasti maha koos kaameraga, kuid alla laadida video veebilehel toimetada enne kulub paar ekstra sammu, et täita ülesanne.Seda saab teha lühikese aja jooksul kasutada õige tarkvara.\nLae alla sõim.See on programm, mis laeb online-filme veebisaidilt arvutisse.Populaarne download manager on RealPlayer (vt Resources).\nLeia videoklipi allikas.Vali videote jagamise veebilehel.Archive.org kodulehel on tuhandeid üldkasutatav filmiklippe.YouTube on teine populaarne leida videoid.\nLae filmiklippi.Play filmi video jagamise veebilehel.Nool üle video.Vajuta "Download this video."Videot laetud video downloader raamatukogu.\nteisendada video.Kui allalaaditud häälefaili ei ühildu teie video editor, siis tuleb ümber.Lae video converter.Populaarne üks on "Vaba FLV Converter" on koyote tarkvara (vt Resources).Vajuta "Üleminek FLV."Vajuta video fail.Vajuta "Open".Vajuta "Convert".Ümber video on töölaual.\nLisa filmimisel video toimetaja.Avage video redigeerimise programm.Vajuta "Import video."Vajuta asukoha allalaaditud filmiklippi.Vajuta "Import".Samuti võite lohistada ikooni oma videoklipp peale storyboard.\nEdit filmiklippi.Lohista Videoklipid ajajoonde video toimetaja.Vajuta "Effects" ja / või "Transitions" ja tõmmata neid klippe ajaskaala.Vajuta "Play" ikoon ja vaadata allalaetud ja toimetanud filmiklippe.\nMovie Maker on tasuta video redigeerimise tarkvara, mis saab alla laadida Microsofti veebisaidilt (vt Resources).\nYouTube'i videod on FLV failid.\nCheck autoriõiguse seaduste Enne allalaadimist filmiklippe.\nMovie Maker alla\nTasuta FLV Converter laadida


Enda Naaber joonistab inimhingede keeli - meiemaa.ee\nAutor: Toomas Kuter, literaat ja laulja\nMeie tänapäeva maailmas on raske millegiga üllatada, seda eriti kunsti- ja kultuurivallas. Jalgratas on leiutatud ning midagi uut välja mõelda tundub raske kui mitte võimatuna.\nSeda enam mõjuvad värskendavalt kirjandusteosed, mis meenutavad meile unustusehõlma vajunud vana ja head, lisades sellesse vanasse ja heasse uudseid, huvitavaid ning köitvad jooni. Just nõnda mõjub Kuressaare kirjaniku ja kunstniku Enda Naaber-Nipsusti raamat „Joonistades inimesi”.\nEnda Naaber on Eesti kirjandusmaastikul omalaadne nähtus. Ta kirjutab inimestest ja inimestele, tehes seda läbi aegumatute legendide. Oma pika loometee jooksul on Enda Naaber kokku puutunud sadade Eesti kultuuri mõjutanud inimestega, kes kõik on temasse jälje jätnud ning kellesse kõikidesse on ka tema ise jälje jätnud. See on kui pintslitõmme lõuendil. Nii võiks iseloomustada viljaka Saaremaa autori järjekordset teost.\nEnda Naaber kirjutab oma teest ning inimestest, kes on talle selle tee läbimisel abiks ja toeks olnud, tehes seda talle omasel südamlikul, siiral ja lihtsal moel. Ei mingit paatost ega võltsi, ei mingeid maske ega tühje sõnu. Tänu sellele on autori poolt kirjapandu väärtuslik.\nRaamatus „Joonistades inimesi” teeb lugeja ringkäigu läbi erinevate perioodide Eesti elus. Teda saadab kogenud giid Enda Naaber oma värvika ning erilise seltskonnaga, kuhu kuuluvad autori omaksed ja kõige lähedasemad inimesed, aga ka autori sõbrad ning kolleegid, kellest enamus on Eesti ilumaailma vundamendiks. Mainigem siinkohal Heli Läätse, Peeter Sauli, Debora Vaarandit, Oskar Kuningat, Ingel Taela, Anne Grišina-Suurperet ja paljusid teisi.\nSugestiivselt ning mõningase salapäraga kirjeldab autor kohtumisi nende inimestega, tehes seda nõnda huvitavalt, et igast kohtumisest kujuneb omaette väike kirjanduslik seiklus, mis areneb ja viib välja kulminatsioonini, milleks Enda Naaberi puhul on alati inimlik headus ja mõistmine. Autor puudutab inimhingede ja teda saatnud kaasteeliste sügava sisemuse salakeeli, tehes seda delikaatselt ning tundlikult.\nTutvudes raamatuga „Joonistades inimesi” saame me kõik sisemiselt rikkamaks ning meie maailmatunnetus muutub positiivseks. Helgust ja positiivsust kohtame teose igal leheküljel. See on kui annus päikesepaistet ning annus head energiat, mis meenutab meile elu helgemat poolt, mis isegi siis kadunud pole, kui pilved aeg-ajalt päikest varjutavad.\nEesti keel on kaunis ning Enda Naabri raamatutes kohtab lugeja alati kvaliteetset ja ilusti vormitud eesti keelt. Tänapäeval kipub see aeg-ajalt kaduma.\nEnda Naaber säilitab meie keele ilu ja meie elu helgema poole. Tema raamatud on kui annus allikavett. Siinkohal pole erandiks ka teos „Joonistades inimesi”, mis on aga veelgi erilisem, kuna jätab lugejale palju mõtlemise ja arusaamisele jõudmise ruumi.\nEnda Naaber on kunstnikuna öelnud, et ta ei oska joonistada inimesi. Inimestest on temalt ilmunud vaid kaks maali – „Läbi mere“ ja „Laplase portree“. Kuid ta usub, et kirjanikuna inimportreid luues suudab ta olulist öelda. See väljendub tema 50-ndas raamatus „Joonistades inimesi.“ Väärtuslikumaks teeb raamatu fakt, et inimesed, keda Enda Naaber kirjasõnaga portreteerib, on tema hingesugulased. Esile tõuseb inimlik lähedus. Inimesi kujutades loob autor imelise kanga, milles peituvad vikerkaarevärvid.\n47 aastat kestnud sõpruse taustal on Enda Naaber Heli Läätsest kirjutanud koguni kaks raamatut. Aga ikka on tal taas midagi öelda, nagu raamatus „Joonistades inimesi.“ Armastus looduse vastu sidus neid tugevamini kui miski muu.\nSõpruse hinda oskab Enda Naaber hoida. Seepärast ongi inimeste joonistamine kirjasõnaga nii ehe. Enda Naabrilt on küsitud, et mis annab talle indu kirjutada. Ja ta on vastanud, et loodusjõud.\nRaamatut ilmestavad Enda Naaaber-Nipsusti, Tiina Linno, ja Taimi Teiviku fotod, kujundus ja trükk pärineb G.Trükk OÜ-lt.


Avaldatud Kolmapäev, 11 Märts 2020 17:14\nAvaldatud Neljapäev, 30 Jaanuar 2020 11:26\nAvaldatud Kolmapäev, 12 Veebruar 2020 10:28\nAvaldatud Teisipäev, 28 Jaanuar 2020 14:00\nПринятый закон – одна из важнейших инициатив в направлении решения проблемы безгражданства с момента восстановления независимости страны, т.е. за последние почти 30 лет.\nLehekülg 3 / 129


Klient hingab kokku 45 minutit sügavalt ja ühendatult. Mängib sugestiivne, edasiviiv ja emotsioone käivitav muusika. Terapeut mängib aeg-ajalt muusikaga kaasa kõristit, helikaussi ja šamaanitrummi. Eduka kurgu vabastamise järel võib ka hääl sügavamaks ja vabamaks muutuda.


Teabe turvalisus | Kuidas Google teie andmeid kaitseb?\nKui teie andmed ei ole kaitstud, ei ole need ka privaatsed. Seetõttu kaitseme Google'i teenuseid, näiteks otsingut, Mapsi ja YouTube'i ühe kvaliteetseima turvataristuga maailmas.\nKrüpteerimine muudab meie teenused veelgi turvalisemaks ja privaatsemaks. Kui saadate e-kirju, jagate videoid, külastate mõnd veebisaiti või talletate fotosid, liiguvad teie loodavad andmed seadme, Google'i teenuste ja meie andmekeskuste vahel. Kaitseme neid andmeid mitme turvakihiga, sh maailma juhtiva krüpteerimistehnoloogiaga, nagu HTTPS ja transpordikihi turvaprotokoll.\nMeie pilvetaristu kaitseb teie andmeid 24 tundi päevas ja 7 päeva nädalas\nGoogle'ile kuulub maailma üks turvalisemaid ja usaldusväärsemaid pilvetaristuid, kust ei puudu näiteks kohandatud andmekeskused ja mandritevahelise andmeedastuse merekaablid. Taristut jälgitakse pidevalt, et teie andmed oleksid kaitstud ja vajaduse korral saadaval. Tegelikult jagame andmeid mitme andmekeskuse kaudu, nii et tulekahju või katastroofi puhul saab need automaatselt ja sujuvalt stabiilsetesse ning turvalistesse asukohtadesse suunata.\nOhutuvastus aitab meie teenuseid kaitsta\nJälgime pidevalt oma teenuseid ja nende alustaristut, et kaitsta neid ohtude, sh rämpsposti, pahavara, viiruste ja muud tüüpi ründeprogrammide eest.\nValitsusasutused ei pääse teie andmetele vahetult juurde\nMe ei anna kunagi „tagaukse” kaudu juurdepääsu teie andmetele ega oma serveritele, kus teie andmeid talletatakse. See tähendab, et ühelgi USA ega mis tahes muu riigi valitsusasutusel ei ole juurdepääsu meie kasutajate andmetele. Mõnikord saadavad õiguskaitseorganid meile kasutajaandmete taotlusi. Meie juriidiline tiim vaatab need üle ja lükkab tagasi kõik taotlused, mis on liiga üldised või ei järgi taotluse esitamise korda. Koostasime põhjaliku läbipaistvusraporti, kus on andmete taotlemist üksikasjalikult käsitletud.\nTurvalisus on meie kõikidesse teenustesse sisse ehitatud\nGoogle'i teenuste loomisel on turvalisus kesksel kohal, alates automaatsetest värskendustest kuni rämpspostitõrjeni.\nGmaili krüpteerimisfunktsioon tagab e-kirjade privaatsuse\nGmaili rämpspostikaitse filtreerib välja kahtlased e-kirjad\nChrome värskendab brauseri turvalisust automaatselt\nGoogle Play hoiab potentsiaalselt kahjulikud rakendused teie telefonist eemal\nGoogle blokeerib pahatahtlikud ja eksitavad reklaamid\nPaljud pahavara- ja andmepüügirünnakud saavad alguse e-postist. Turvaline Gmail kaitseb teid rämpsposti, andmepüügi ja pahavara eest paremini kui mis tahes muu e-postiteenus. Gmail analüüsib miljardite e-kirjade alusel loodud mustreid, et tuvastada rämpspostiks märgitud e-kirjade omadusi. Seejärel blokeerib teenus nende omaduste alusel kahtlased või ohtlikud e-kirjad, enne kui need üldse teieni jõuavad. Valige kahtlaste kirjade saamisel käsk „Teata rämpspostist”, et olla abiks turvalisema teenuse tagamisel.\nMasinõpe ja tehisintellekt aitavad Gmaili rämpspostifiltrit veelgi tõhusamaks muuta. 99,9% rämpspostist ei jõua teie postkasti.\nTurvatehnoloogia muutub pidevalt, mistõttu tuleb ohutuse tagamiseks ajaga kaasas käia. Seetõttu kontrollib Chrome regulaarselt, kas kasutate brauseri versiooni, mis hõlmab uusimaid turvaparandusi, kaitset pahavara ja petlike saitide eest ning muid turvafunktsioone. Chrome värskendab end automaatselt, seega kaitseb teid alati uusim Chrome'i turvatehnoloogia.\nSeadme suurimaks turvaohuks võivad osutuda installitavad rakendused. Meie tuvastussüsteem märgistab potentsiaalselt kahjulikud rakendused enne, kui need Play poodi jõuavad. Kui me ei tea, kas rakendus on ohutu, vaatavad Androidi turvatiimi liikmed selle isiklikult üle. Kuna täiustame tuvastussüsteemi pidevalt, hindame uuesti ka juba Google Plays olevaid rakendusi ja eemaldame potentsiaalselt kahjuliku sisu, et see ei jõuaks teie seadmesse.\nTeie veebikogemust võivad rikkuda reklaamid, mis hõlmavad pahavara, varjavad soovitud sisu, reklaamivad võltskaupu või rikuvad muul moel meie reklaamieeskirju. Suhtume sellesse probleemi väga tõsiselt. Igal aastal blokeerivad meie töötajad kõrgetasemelise tarkvara abil ligi miljard sobimatut reklaami. Samuti on on teie käsutuses tööriistad, mille abil sobimatutest reklaamidest teatada ja esitatavaid reklaamitüüpe hallata. Avaldame regulaarselt ka statistikat ja häid tavasid, et Internet oleks kõigi jaoks ohutum koht.\nParimad nõuanded, mis aitavad teil end veebis kaitsta\nKaitske oma veebikontosid ja isiklikke andmeid, järgides neid kiireid nõuandeid.\nKaitske sisselogimist tõhusamalt\nKasutage igal kontol unikaalset parooli\nHoidke mitmel paroolil silma peal\nKaitske end häkkerite eest kaheastmelise kinnitamisega\nKaitske oma seadmeid\nLukustage kaotsiläinud telefon\nHoidke potentsiaalselt kahjulikud rakendused telefonist eemal\nKontrollige alati kahtlasi URL-e ja linke\nVältige meilipettusi ning võltsauhindu ja -kingitusi\nOlge ettevaatlik taotlustega, kus küsitakse isiklikke andmeid\nVältige pettureid, kes esinevad kellegi teisena\nKontrollige faile enne allalaadimist\nSirvige Internetis turvaliselt\nKasutage turvalisi võrke\nEnne tundliku teabe sisestamist valige turvaline ühendus\nTugeva ja turvalise parooli loomine on veebikontode kaitsmise kõige tähtsam osa. Parooli loomiseks võite kasutada teatud järjekorras sõnu, mis jäävad teile meelde, ent mida on teistel raske ära arvata. Võite ka võtta pika lause ja luua parooli sõnade algustähtedest. Looge vähemalt 8 tähemärgi pikkune parool, et see oleks veelgi tõhusam – mida pikem parool, seda tugevam.\nKui teil palutakse lisada turvaküsimuste vastused, kaaluge valeteabe kasutamist, et vastuseid oleks veelgi raskem ära arvata.\nSama parooli kasutamine mitmel kontol, näiteks Google'i kontol, sotsiaalse meedia profiilidel ja jaemüügisaitidel, suurendab teie turvariski. See oleks sama mis kodu, auto ja kontori lukustamine sama võtmega – kui keegi saab juurdepääsu ühele neist, on kõigi turvalisus rikutud.\nParoolihaldur, näiteks Google Smart Lock Chrome'i brauseris, aitab teil kõigi veebikontode paroole kaitsta ja neil silma peal hoida. Samuti võimaldab see turvaküsimuste vastustel silma peal hoida ja juhuslikke paroole luua.\nKaheastmeline kinnitamine aitab kõik soovimatud isikud teie kontolt eemal hoida, paludes teil kontole sisselogimiseks peale kasutajanime ja parooli kasutada ka sekundaarset tegurit. Näiteks Google'i puhul on selleks rakendusega Google Authenticator loodud kuuekohaline kood või Google'i rakenduses kuvatav viip, mis palub usaldusväärses seadmes sisselogimise kinnitada.\nAndmepüügivastase kaitse tõhustamiseks võite kasutada füüsilist turvavõtit, mis tuleb sisestada arvuti USB-porti või ühendada mobiilseadmega NFC (lähiväljaside) või Bluetoothi kaudu.\nSelleks et kaitsta end turvahaavatavuste eest, kasutage alati veebibrauseri, operatsioonisüsteemi, pistikprogrammide ja dokumendiredaktorite ajakohast tarkvaraversiooni. Kui näete tarkvara värskendamise märguannet, tasub värskendada niipea kui võimalik.\nKontrollige regulaarselt kasutatavat tarkvara ja veenduge, et teil oleks alati uusim saadaolev versioon. Mõningad teenused (nt Chrome'i brauser) värskendavad end automaatselt.\nKui te ei kasuta parajasti oma arvutit, telefoni, süle- või tahvelarvutit, lukustage selle ekraan, et teised ei saaks teie seadet kasutada. Turvalisuse suurendamiseks seadistage seade nii, et see lukustuks unerežiimi aktiveerumisel automaatselt.\nKui teie telefon läheb kaotsi või varastatakse, avage jaotis Minu konto ja valige „Leidke oma telefon”, et kaitsta oma andmeid mõne kiire toiminguga. Saate nii iOS-il kui ka Androidil põhinevat telefoni kaugühenduse kaudu leida ja lukustada, et keegi teine ei saaks seda kasutada ega pääseks juurde teie isiklikele andmetele.\nLaadige mobiilirakendusi alla ainult usaldusväärsest allikast. Android-seadmete kaitsmiseks kontrollib Google Play Protect kõiki Google Play poes olevaid rakendusi enne allalaadimist. Samuti kontrollib teenus regulaarselt teie seadet veendumaks, et see ei sisaldaks muudest allikatest pärinevaid potentsiaalselt kahjulikke rakendusi.\nOma andmete kaitsmiseks tehke järgmist.\nVaadake rakendused üle ja kustutage need, mida te ei kasuta\nAvage rakenduste poe seaded ja lubage automaatvärskendused\nLubage ainult usaldusväärsetel rakendustel pääseda juurde tundlikele andmetele, nagu teie asukoht ja fotod\nAndmepüük tähendab katset panna teid avaldama tähtsaid isiklikke andmeid, näiteks parooli. Andmepüügikatseid tehakse mitmel moel, seega on tähtis õppida ära tundma kahtlasi meile ja veebisaite. Näiteks võib häkker luua ehtsana näiva sisselogimislehe, mis on tegelikult võltsitud. Kui avaldate sellisel lehel parooli häkkerile, võib ta teie seadme nakatada või teie kontole pääseda.\nAndmepüügi vältimiseks tehke järgmist.\nÄrge klõpsake kahtlastel linkidel\nKontrollige alati URL-i ja veenduge enne andmete sisestamist, et tegemist oleks ehtsa veebisaidi või rakendusega\nVõõrastelt pärit sõnumid on alati kahtlased, eriti kui need tunduvad liiga head, et olla tõsi – näiteks sõnumid, kus pakutakse küsitlusele vastamise eest auhindu, reklaamitakse kiirelt rikastumise viise või väidetakse, et olete midagi võitnud. Ärge klõpsake kahtlastel linkidel ega sisestage isiklikke andmeid kahtlastel vormidel ja küsitlustes.\nÄrge vastake kahtlastele meilidele, kiirsõnumitele ega hüpikakendele, kus küsitakse isiklikke andmeid, näiteks paroole, pangakonto- ja krediitkaardinumbreid või isegi teie sünnipäeva. Isegi kui sõnum pärineb usaldusväärselt saidilt, näiteks teie pangalt, ärge klõpsake lingil ega vastake sõnumile. Selle asemel logige oma kontole sisse otse veebisaidil või rakenduses.\nPidage meeles, et ehtsad saidid ja teenused ei saada teile sõnumeid, kus palutakse saata meilitsi paroole või finantsandmeid.\nKui keegi tuttav saadab teile meili, ent sõnum näib imelik, on tema konto võib-olla häkitud.\nOlge ettevaatlik järgmiste sõnumite suhtes.\nIsik väidab, et on välismaal kitsikuses\nIsik väidab, et tema telefon varastati ja talle ei saa helistada\nÄrge vastake sõnumitele ega klõpsake linkidel, kui te ei ole kindel, kas sõnum on ehtne.\nTeatud keerukamad andmepüügirünnakud võivad põhineda nakatunud dokumentidel ja PDF-vormingus manustel. Kui teile saadetakse kahtlane manus, avage see Chrome'i või Google Drive'i abil ohutult, et vähendada seadme nakatumise ohtu. Kui tuvastame viiruse, esitatakse teile hoiatus.\nOlge ettevaatlik avalike ja tasuta WiFi-võrkudega, isegi kui need nõuavad parooli. Kui loote ühenduse avaliku võrguga, saavad kõik läheduses olevad inimesed potentsiaalselt jälgida teie tegevusi veebis, näiteks külastatavaid veebisaite ja saitidele sisestatavat teavet. Kui avalik või tasuta WiFi on ainus võimalus, annab Chrome'i brauser aadressiribal teada, kas sait on turvaline.\nVeebi sirvides veenduge, et ühendus külastatavate saitidega oleks turvaline, eriti kui plaanite sisestada tundlikku teavet, näiteks paroole või krediitkaardi üksikasju. Turvalise URL-i alguses on HTTPS. Chrome'i brauseris kuvatakse URL-i väljal roheline lukustusikoon ja märge „Turvaline”. Kui URL ei ole turvaline, kuvatakse märge „Ebaturvaline”. HTTPS aitab teil ohutult sirvida, luues brauseris või rakenduses külastatavate veebisaitidega turvalise ühenduse.\nGoogle'i konto turvalisuse suurendamine\nTehke turvakontroll, et oma Google'i konto võimalikult turvaliseks muuta. See võtab vaid mõne minuti.


Tartu Ülikoolis lõppesid sisseastumiseksamid | Tartu Ülikool\nTartu Ülikoolis lõppesid sisseastumiseksamid\nTänasest 24. juulini saab sisseastumise infosüsteemis (SAIS) esitada avaldusi TÜ rakenduskõrgharidus- ning bakalaureuseõppe päevasesse õppesse õppima asumiseks nendel õppekavadel, kus oli vajalik sisseastumiseksam.\nSisseastumiseksamid toimusid 30. juunist 9. juulini ning tulemused on 10. juulist kättesaadavad aadressil www.ut.ee/sisseastumine. Sisseastumiseksamitest kõige populaarsem oli ka käesoleval aastal akadeemiline test, mida sooritas 1223 üliõpilaskandidaati, mis on 116 võrra enam kui eelmisel aastal.\nÕppekavadele, kus vastuvõtt toimub ainult riigieksamite alusel, algas vastuvõtt juba 29. juunist. Reede pärastlõunaks oli Tartu Ülikooli esitatud 3000 kvalifitseeruvat avaldust.\n"Tartu Ülikooli eesmärk on lihtne ning selge vastuvõtuprotseduur. Enamikel õppekavadel, välja arvatud arstiteaduses, toimub vastuvõtt lävendipõhiselt," selgitas TÜ vastuvõtu peaspetsialist Kaja Karo. "Ainsa ülikoolina Eestis saavad üliõpilaskandidaadid enne avalduse esitamist oma punktisumma ise välja arvutada ning ka kindluse selles, kas nad on ülikooli sisse saanud või mitte."\nLävendi ületamine garanteerib õppekoha Tartu Ülikoolis sõltumata õppekohtade arvust. See garantii tingib ka selle, et ülikool võtab vastu üliõpilaskandidaatidelt avalduse vaid ühele õppekavale ning ülikooli esitavadki reeglina avalduse vaid need üliõpilaskandidaadid, kes on kindlad oma sissesaamises.\nVaid sellisel juhul, kui lävendiületajatega ei täideta kõiki ettenähtud riigieelarvelisi õppekohti, tekib sissesaamise võimalus ka neil, kellel lävendist on veidi puudu jäänud. Vabaks jäänud riigieelarvelisi õppekohti täidetakse paremusjärjestuse alusel septembri keskpaigani.\nTartu Ülikooli peahoones ning kolledžites kohapeal saab avaldusi ja dokumente esitada alates 20. juulist. Avalduste vastuvõtt lõpeb 24. juulil, vastuvõtukomisjonid lõpetavad töö kell 16, SAISis saab avaldusi esitada südaööni.\nPikk vastuvõtuperiood (29. juunist 24. juulini) annab võimaluse kõigil huvilistel leida just endale sobiv aeg sisseastumisavalduse esitamiseks kas siis elektrooniliselt või paberkandjal. Eesmärk on maksimaalne üliõpilasesõbralikkus ning paindlikkus.\nHiljemalt 7. augustil peab üliõpilaskandidaat kindlasti ülikooli teavitama riigieelarvelisele õppekohale õppimatulekust SAISi vahendusel või kirjalikult. Tähtajaks teatamata jätmist tõlgendab ülikool õppekohast loobumisena. Riigieelarvevälisele õppekohale vastuvõetud üliõpilaskandidaat peab sõlmima hiljemalt 31.juulil õppeteenuse osutamise lepingu. Vastuvõetud üliõpilaskandidaadid immatrikuleeritakse 21. augustiks.\nLisainfo: sisseastumine [ät] ut.ee ja ülikooli sisseastumise foorum www.ut.ee/sisseastumine/foorum


Ostke online Auto Antenn Jeep Nääkleja JK JKU 2007-2018 JL JLU 2018 2019 Must Kummist Antennid Masti AM FM Vastuvõtt Võimendi > Välimised Osad - www.barlova.ee\nAuto Antenn Jeep Nääkleja JK JKU 2007-2018 JL JLU 2018 2019 Must Kummist Antennid Masti AM FM Vastuvõtt Võimendi\nAuto Vask Antenni Jeep Nääkleja JK JKU 2007-2018 JL JLU 2018 2019 Must Kummist Antennid Masti AM FM Vastuvõtt Võimendi Kirjeldus: Antenn ei mõjuta teie sidemed Onstar, Bluetooth, GPS navigations või Sirius XM raadio kui need, Satelliit teenuseid kasutada eraldi\nAuto Vask Antenni Jeep Nääkleja JK JKU 2007-2018 JL JLU 2018 2019 Must Kummist Antennid Masti AM FM Vastuvõtt Võimendi Kirjeldus: Antenn ei mõjuta teie sidemed Onstar, Bluetooth, GPS navigations või Sirius XM raadio kui need, Satelliit teenuseid kasutada eraldi antenni autos.Paigaldamiseks-Sobib kõigile Jeep JK, JKU, JL & JLU Wranglers 2007-2019 (ei sobi vanemate Jaoks Džiibid) sobib suurepäraselt kasutajatele, kes kasutavad Bluetooth-või Lisateenused audio sisendid, Antenn Kummist 6" Tolli Asendaja Jeep JK & JL Antenn.LIHTNE paigaldus -PLUG-N-PLAY installi, mis tähendab, et see kruvide peale teie olemasoleva antenni kinnitus (otse bolt-on osa, nr juhtmestik seotud) ja võtab minutilise teha käsitsi, Mingeid tööriistu vaja!Premiun Kvaliteedi-roostevabast terasest Materjal+Premium Kummist välistalla konstruktsioon ilmastikukindluse & vastupidavus .see näeb välja hoidke seda segatud teie Jaoks Jeep andes oma suure signaali vastuvõtt.Asenda oma inetu tehas metallist võlli antenn koos selle stiilse, kuid funktsionaalsed, madala profiiliga kummi antenn.Ära lase oma 31-tolline tehases paigaldada ploki teie arvates ja piirata oma reisi.Antennax 6 tolline asendamine antenn annab sama vastuvõtu kvaliteeti, hoides välja teie arvates.Koos plug-n-play installi, siis saab kruvi oma uue antenni vaid minut ja saada tagasi need teed!Sobib: Kõikidele Jeep Nääkleja 2007-2018 JK JKU Jaoks Jeep Nääkleja 2018 2019 üles JL JLU Materjal: Ultra Juhtiv Vask Juhtmest, mis on Kaetud Automotive Hinne Kummist Pakett Sisaldab: 1 x Antenni\nMärksõnad: jk nääkleja, jeep nääkleja, rc auto, jeep tj nääkleja, jeep jk nääkleja, jeep cherokee xj, nõid wika, led jeep nääkleja jl, jeep tarvikud poisid, jeep yj\nSuurus 6 Inches Bluetooth Audio Antennas\nKirje Nimetus Auto Antennid Antenn Masti\nToote Kõrgus 4\nSobib Näiteks Jeep Nääkleja\nPaigutamine Sõidukile Ees Kapuutsi Servas\nBrändi Nimi WISENGEAR\nAuto Mudel 2007-2018 JK JKU\nKirje Pikkus 16\nMärksõna Auto Tarvikud\nErilised Omadused Auto Antenn\nAuto Mudel 1 2018 2019 üles JL JLU\nMuu Osa Number CEK216\nZOGAA 2020. aasta Uus Meeste Kevad T-Särk Meeste Pika Varrukaga Topid Puuvill Slim Fit Tshirt Tahked Värvi Slim Fit Vabaaja Streetwear T-Särk\nVärv: hall, tumesinine Suurus: M, L, XL, XXL, XXXL 100%täiesti uus ja kvaliteetne värv:hall,tumesinine materjal:polüester Tag Suurus: M, Rinnaümbermõõt: 100cm (39.4 aastal), Pikkus: 65cm (25.6 aastal), Õlg: 42cm (16.5\nYZC-1B kaal sensor ,5KG,8KG,10KG,20KG,40KG,50KG kaaluvad sensor, laialdaselt mõõdetakse\n5KG,8KG,10KG,20KG,40KG,50KG,meil on kõik instock,kui ostad,palun jätke teade infot oma pea,muidu me vaikimisi 50kg ,tänan teid väga!!!!!! juhtmed : Punane joon sisendpinge + Must joon sisend pinge Rohelise liini väljund signaal\nV850II Li-ion kaamera välk võtab Godox traadita X süsteemi ja 2,4 G suhe edastamine, mis on kooskõlas AD360II-C, AD360II-N, TT685C, TT685N, X1T-C, X1T-N,X1T-S jne.Sobib kõigi DSLR kaamerate marki e.g.Canon, Nikon, Pentax,olympus, Sony\nPakume allahindlust suur kogus.Tere tulemast meiega ühendust! Asendaja Dyson V6 DC59 DC62 SV03 SV073 Pintsel Rull Tolmuimeja Osad Toote Andmed: 100%täiesti uus ja kvaliteetne Valmistatud kõrge kvaliteediga materjale, vastupidavust Äsja\nTalve Uus Naiste Kott Soe Flanell Käekott Suur Teemant Võre Shopper Totes Stiilne Naiste Õla Luksus Brändi Kotid 2021


Harva õnnestub naisel oma endist noort säilitada. Aastate jooksul ilmuvad märgatavad kortsud ja nahk kaob ning endine elastsus kaob. Kuidas soovite sellistel hetkedel aega peatada? Kuid seda saab lihtsalt eksitada, kosmeetika soovitab uusi meetodeid, biorevitaliseerimist ja mesoteraapiat, et kõrvaldada vanusega seotud muutused välimuses. Kuigi mõlemad meetodid on populaarsed ja need sisalduvad paljude salongide teenuste nimekirjas, on need endiselt segaduses. Selle arusaamatuse põhjuse leidmiseks on parem igaüks neist üksikasjalikumalt tutvuda.\nMis ühendab biorevitaalsust ja mesoteraapiat\nNad parandavad ebatäiuslikkust, vanusega seotud muutusi välimusega ilma operatsioonita.\nProtseduurid põhinevad süstidel, ravimit süstitakse subkutaanselt väikestes annustes.\nPreparaadid sisaldavad hüaluroonhapet\nKomplikatsioonide minimaalsed riskid.\nMesoteraapial on laiem eesmärk, algusest peale oli see ainult meditsiiniline termin. See ilmus 20. sajandi keskel, kuid avastati täiesti juhuslikult. Tänu sellele leiutisele on inimkond kohustatud Michel Pistori vastu, kes juhtis tähelepanu novokaiini subkutaanse manustamise reaktsioonile. Pikka aega oli mesoteraapia ainult arstide eelisõigus, kes lõpetas valu abiga. Kosmeetika arenguga hakati mezoteraapiat mõistma ka subkutaanse "vananemisvastase kokteili" kasutuselevõtuna 1, 5 kuni 6 mm sügavusele.\nMesoterapeutiline kokteil võib koosneda erinevatest komponentidest ja selle koostis on kohandatud konkreetsele kliendile. Kõige tavalisemad toidulisandid on hüaluroonhape, peptiidid, vitamiinid, aminohapped, antioksüdandid. Lõplikus vormis näeb mesoterapeutiline kokteil välja nagu vedelik ja süstitakse väikeste doosidena meso-süstalt, mis kinnitab süstimise sügavust ja süstitava aine kogust. Meetodi üheks tunnuseks on see, et ühel istungil võib kosmeetik tekitada kuni 500 000 mikroinjektsiooni probleemsetes piirkondades.\nMesoteraapial ei ole vanusepiirangut ning seda saab rakendada alates 18. eluaastast, mistõttu on seda sageli ette nähtud mitte ainult noorendava protseduurina. Vitamiini kokteilid kõrvaldavad nahaprobleemid: akne, pigmentatsioon, rosacea. Lisaks on olemas spetsiaalsed tselluliidivastased kokteilid.\nProtseduuri mõju ei ole võimalik kohe näha, sest selleks peate võtma 7-süsti . Tulemuste konsolideerimiseks on vaja vähemalt 10 protseduuri, mis tehakse iga 7 päeva järel. Kuid iga naine on rahul kogu aasta vältel püsiva mõjuga. See loob mitte ainult noorendamise visuaalse efekti, vaid ka mesoteraapia on tõeline terapeutiline toime.\nNoorendava protseduuri tekkimine toimus 2001. aastal, kui töötati välja Restyline. Selle ettevõtte arendaja sai isegi uue termini „biorevitatsioon“, mis sõna-sõnalt tõlgib ladina keelest kui loomuliku elu taastumisest. Sellest ajast alates on biorevitaliseerumine saanud hüaluroonhappe subkutaanseks süstimiseks, mis on peaaegu kõikides sellistes preparaatides ainus toimeaine. Tavaline hüaluroonhappe kontsentratsioon biorevitaalsete preparaatide puhul on 10 mg / ml kuni 20 mg / ml .\nSeda tuleb kasutada pärast 30 aastat, sest kuni selle ajani ei ole nahal stimuleerimist vaja. Vanusega kaotab nahk niiskuse säilitamise võime, see tähendab, et tekivad kortsud. Hüaluroonhappe süstid „programmeerivad” meie rakud nii, et nad töötaksid nagu nende noorte päeva. Noorendatud rakud on isegi võimelised tootma kollageeni, mida meie nahk vajab nii palju.\nAja jooksul erituvad hüaluroonhappe komponendid organismis, kusagil 6-8 kuud võib olla vajalik korduv kursus. Tulemus on nähtav kohe pärast esimest istungit, peened kortsud koheselt kohenevad ja seejärel paraneb naha seisund. Maksimaalse efekti saavutamiseks võib sõltuvalt selle olekust kuluda kuni 4 seanssi.\nKui inimene kardab paanika süstlaid ja süsti, siis saate valida laserbiorevitaalsuse meetodi. Selle meetodi eripäraks on see, et geelil olev hüaluroonhape tungib laserrakkude mõjul naha rakkudesse. Lisaks puuduvad muud erinevused süstimismeetodi ja laserbiorevitaalsuse vahel.\nMillised on erinevused biorevitaliseerumisest mesoteraapiast\nMesoteraapiat, erinevalt biorevitaliseerimisest, kasutatakse meditsiinilistel eesmärkidel, mõiste “biorevitaliseerumine” eksisteerib ainult kosmeetikas.\nHüaluroonhappe süstid teevad suurepärase töö koos vanusega seotud muutustega ja soovitavad neid vähemalt 25 aasta pärast. Mesoterapeutilist kokteili võib kasutada ka noores eas, kui on vaja ravida probleemset nahka.\nHoolimata asjaolust, et mesoteraapia täiskursus istungite arvu järgi võib olla suurem kui biorevitaalsuse täielik kursus, on lõpuks esimene meetod odavam. Biorevitaliseerimine on kallim kui mesoteraapia.\nBiorevitaliseerumise mõju võib näha kohe pärast esimest istungit, mesoteraapias, paranemine toimub järk-järgult, seansi ja seansi vahel.\nMesoteraapia noorendava toime aeg on palju pikem kui valik ja taaselustamine.\nNagu näete, on mõlemal meetodil teatud sarnasused, kuid samal ajal on need täiesti erinevad meetodid. Kuigi biorevitaliseerimine on oma olemuselt uus mesoteraapia derivaat, on see siiski täiesti erinev meetod. Valides endale parima võimaluse peatada aeg, peate kõigepealt otsustama, kas soovite tulemust kiiresti näha või seda pikka aega hoida.