Kuidas teha poomis sõlme. Maxima tallinn\nvirumaa teataja reklaam\nKuidas siduda saapapaelu - Kroonika\nKuidas teha pael elastsete juustega. Elastse palmikuga kasutatakse olemasolevatele juustele inimestele mõeldud juuste pikendamise tibusid ja välimus on täielikum või pikem. Algne juuste pind peab olema puhas, kuiv, sile ja stabiilne. Elastsed elemendid aitavad luua sileda ja stabiilse pinna, kus aplikaator asetatakse. Enne protsessi alustamist peske, konditsioneerige ja kuivatage juukseid.\nMadal pulss: mida teha kodus? - Pulss\nkuidas teha poomis sõlme\nKuidas teha kipsplaadi, paneelide, vineeri või muu materjali kasti, on iga omaniku isiklik asi. Selleks, et ette kujutada iga meetodi võimalusi, peate kõigepealt joonistama skemaadi ja viima toonase vannitoa kava. Joonised arvutavad ka vajalike materjalide arvu, võttes arvesse ruumi kõrgust, kasti laiust ja lisateabe olemasolu selles.\n5 lipsusõlme ( lipsu õpetus) - YouTube\nMadal pulss: mida teha ja kuidas kodus aidata? Inimese impulss on üks lihtsamaid diagnostilisi vahendeid ja on südame-veresoonkonna seisundi kohta teabe saamisel üsna informatiivne. Hinnatakse pulse, selle sagedust ja arteri täitetase, mis on otseselt seotud südame tsükli.\nKuidas edasi? Keskeakriis? - Perekooli Foorum\nIsegi paljud esindajad on meessoost, kes kannavad range kostüüm, teenimatult nimetatakse seda aksessuaar "удавкой". Kuid kindlasti tulevad ajad, kui kõik meie mehed on juba varasest lapsepõlvest kannavad lipsu ja teada vähemalt mitmeid viise, kuidas teha sõlme.\nLipsusõlme tegemine - Riietus=väline visiitkaart\nKorralikult seotud lips on mehe ehe ning jätab igast härrast tõelise džentelmeni mulje. Kiiruga kokku käkerdatud lipsuga aga võid mulje täielikult rikkuda. Lahe lips on trendikaks täienduseks ja moekaks aksessuaariks ka naistele. - DELFI\nSõlmeaabits - kalapüügi sõlmed ja õpetused\nRohelise eluviisi portaal bioneer.ee tõi välja mõningad vahvad ideed ja nipid, kuidas ja milliseid mänguasju võiks ise teha. • Õmmelge vanadest riidejääkidest uus mänguasi. Õmblemine annab tegijale võimaluse kasutada ära oma fantaasiat ja teha täpselt konkreetsele pisipõnnile huvipakkuv mänguasi.\nKRISTALLISPIKKER: Kristallhelmestest käevõru tegemine või\n(Kas siis jäi orgasm saamata). Kusjuures pole seda kunagi õeldud. Olen tihti küsinud, et kuidas ja kuhu rohkem tähelepanu pöörata. Vastust pole kunagi saanud. Miks naised on nii tagasihoidlikud ja ei vihja, kuidas ja kust on parem. Hiljem hädaldatakse, et mees ei oska, ega tea kuidas ja mida teha.\nKuidas teha pael elastsete juustega - Artiklid\nKuidas ise tuulekella valmistada Tuulekellasid on nii tibatillukesi kui hiiglasuuri ning nad on armasks kaunistuseks igale aiale, terrassile või verandale. Olgu nad siis poetoodang või tellimustööna tehtud, kallid või odavad, suured või väikesed – tuulekelladega saab muude kujunduselementide ja taimede stiili kenasti täiendada.\nVideo: Kuidas teha elastikpaelast käevõru ja sellele\nTeda on lihtne ja kiire teha ning hea sidumise korral säilitab see sõlm 85-90% liini tugevusest.Kui täiustatud Clinch’i sõlmele teha alguses ühe silmuse asemel kaks silmust ümber aasa, saab temast Trilene sõlm, mis säilitab väidetavalt kuni 95% liini tugevusest. Trilene sõlme töötas välja Berkley firma oma Trilene monofiili jaoks.\nKuidas teha vannitoas oma kätega torukasti\nNaistel on pidulikul puhul miljon asja, millega end ehtida. Meestel aga pole jumestust, uhkeid lokke, edevaid ehteid ega kleidikaunistusi. On vaid üks tõupuhas edevuse asi – lips. Kuidas seda siduda, sobitada ja kanda? Osavamad võiksid ka seotava kikilipsuga tutvust teha.\nkuidas naist kiima ajada\nttü majandusteaduskonna söökla\nVerder is er een verkrijgbaar.\nJe kunt je voor regelmatige tips en nieuws abonneren op de nieuwsbrief. Stuur een mailtje naar\n© Spreekuur 89 (2017)


Andrekse tee – Vikipeedia\nAndrekse tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe ja Merivälja asumis.\nAndrekse tee sai nime 28. juunil 1996. Tänav on saanud nime Andrekse talu järgi.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Andrekse_tee&oldid=5296351"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 23:22, 25. aprill 2019.


Liina Laks • 22. jaanuar 2018 kell 3:00\nÄripäeva peadirektor Igor Rõtov lubas eelmisel aastal investor Toomast edestada ja täitis lubaduse. Foto: Raul Mee\nKui investor Toomasel oli möödunud aastast ainult 1,71 protsenti tootlust ette näidata, siis kaks konverentsil osalejat näitasid, et tal on kummassegi suunda veel kõvasti liikuda.\nFirst Solar 30%\nMerko Ehitus 20%\nIgor Rõtov, Äripäev, aastaga 42,8% tootlust\nEelmise aasta konverentsil näitas Igor Rõtov ajalooliselt 4–6protsendist tootlust, investor Toomas sai aga hoobelda keskmiselt kümne protsendiga. Nii ei saanud see jääda – duellikinnas sai õhku visatud ja Rõtov lubas Toomasele aastaga tuule alla teha. Ja nii kummaline kui see ka poleks – kokku sai 42,8 protsenti tootlust, tehes aastaga vaid ühe aktsiatehingu.\nRõtov nentis tulemusi tutvustades, et kaalus võidustrateegiat valides erinevaid variante. „Kõige lihtsam oleks olnud Toomast kopeerida, aga siis oleksin ma saanud Toomase tootluse, aga mul oli vaja teda ületada,” ütles Rõtov. Ta kaalus tõsiselt ka kauplemist ja töötas läbi isegi kauplemisõpikud. „Aga ma sain aru, et see on ikkagi nüri ja raske töö.” Pealegi välistas ta kõik strateegiad, mis oleksid põhitööd seganud. Seejärel mõtles ta korra Etalon Varahaldusele panustada – lubasid ju mehed aastas paarikümneprotsendist tootlust. „Aga midagi jäi kripeldama,” ütles Rõtov selle kohta, miks ta selle variandi maha tõmbas. Korra kaalus ta ka bitcoini. Kui ta oleks möödunud aasta alguses või keskelgi sinna raha sisse pannud, olnuks vajalik tootlus käes ja jäänuks veel ülegi. Kuid seegi maailm ei võlunud teda piisavalt.\nLõpuks pööras ta pilgu hoopis minevikku. „Mu enda ajaloos on palju valusaid kasutamata võimalusi, kus kaalusin küll ostu, aga jäi ostmata. Näiteks aastal 1995, kui Microsoft tõi välja Windows 95 süsteemi. ”Oli selge – see on killer! Üheksakümnendate lõpus ma mõtlesin osta... Sellest ajast alates on aktsia tõusnud enam kui 3000 protsenti. Sama mõte oli siis, kui iPhone tuli – oli ju selge – killer! Apple on alates iPhone'ist tõusnud 13 000 protsenti! Aga mis ma tegin? Ostsin Nokiat.” Sama tunne valitses teda Google'i puhul – pidas alghinda liiga kalliks. Praegu on aktsia hind tõusnud enam kui 2000 protsenti. „Või Amazon. Oli nullindate algus, kõik said aru, et see on midagi ägedat. Aga räägiti, et see ei hakka kunagi kasumit tootma! Praeguseks tõusnud 66 000 protsenti. Sama oli ka Netflixi, Facebooki ja paljude teistega. Nüüd oligi küsimus: kus on tuleviku killer'id” küsis Rõtov.\nKatsetamiseks tal üleliia ruumi ei jäänud, sest portfellistrateegias on ta kasinuse eeskuju: korraga lubab ta portfelli 4–5 aktsiat. Juba olid tal olemas LHV, Merko Ehituse ja Tesla aktsia. Esimesed kaks täidavad turvasadamate eesmärki, kolmas on hoopis äkilisem. Neljandat otsima minnes jõudis ta taas juurteni.\n„Olen First Solari hulk aega jälginud. See sektor on haibi üle elanud, maha käinud. Aga! Samal ajal pole keegi kahtluse alla pannud, et päikesepaneelid on kõige jõulisem taastuvenergia allikas. First Solaril on kõige suuremad kogemused. Tõsi, hiinlased teevad paneele odavamalt, ja tõsi, sektorit mõjutab pikaajaline maksupoliitika,” loetles Rõtov poolt- ja vastuargumente. Ta tunnistas siis, et First Solar oli tema eelmise aasta ainus ost. „Praeguseks on see ostuhetkest kaks korda tõusnud. Vanasti oleksin kasumi välja võtnud, aga mina tahan killer'it,” ütles Rõtov ja lisas, et kümme rasket aastat on pensionini veel minna. Praegu otsib ta portfelli viiendat aktsiat ning kaalub tõsiselt Hiina giganti Alibabat, millest loodab samuti tõelist kasvumasinat.\nMikk Talpsepp, Etalon Varahaldus, aastaga -75% tootlust\nHoopis teistsuguse kogemuse sai möödunud aastal Mikk Talpsepp ja tema juhitud Etalon Varahalduse portfell. Fond panustas suurelt turu langusele, kuid tagantjärele tarkusena tuleb nentida, et maailmaturud ei soostunud veidi köhatamagi, tõsisest gripist rääkimata: ei huvitanud neid Põhja-Korea, Lähis-Ida konfliktid ega ka poliitiline olukord Euroopas. Mis sa rahatrüki ajastul muud teed – otsid aga tootlust sealt, kus leidub seda kõige enam. Ja ajalooliselt on seda leidunud ettevõtluse kõrval enim just aktsiaturgudel.\n„Eelmine aasta läks päris kohutavalt,” tunnistas Mikk Talpsepp. Investorite raha sulas näppude vahelt nõnda, et aastalõpu seisuga oli eurost järel 31 senti. Ehk: et alginvesteeringut tagasi teha, peaks ta portfelli kergitama enam kui kolm korda. Alt vedasid nii turud, strateegia kui ka psühholoogia. „Ütleme, et tuleb keegi, kes ütleb, et sa eksid [strateegias], siis ma pean tekitama vastasmõju, pean kindlaks jääma. Määramatuse roll muutub suuremaks. Su enda arvamus võibki muutuda, aga see vastasmõju... Sellepärast ongi parim viis edu saavutamiseks eemaldada arvamused, mis võivad sind mõjutada,” võttis ta oma eelmise aasta õppetunni kokku.\nSeepärast teatas ta, et on oma portfellistrateegia põhjalikult üle vaadanud. „Sel aastal kauplen lühiajalisemalt. Möödunud aasta tulemust mõjutas enim üks massiivne tehing. Seekord [panustan] väiksematele positsioonidele, näiteks optsioonidele. Loodan ikka enne turu kokkukukkumist kasumit teenida, et oleks raha, millega siis [põhjast] osta. Praegu raha napib,” nentis Talpsepp.\nTuleviku suhtes näitas fondijuht optimismi. „Tegevust peab muutma. See saab tehtud. Järgmisel aastal olen siin kõige suurema tootlusnumbriga,” lubas Talpsepp.\nSamas pole ta oma vaadet maailmaturgude kohta muutnud ning tänavu aastale analüüsi koostades leidis ta, et kõige enam võib turge raputada ehk Ameerika Ühendriikide ja Euroopa keskpankade tugiostudesse ja intressimääradesse puudutav poliitika.


Sander - 22, Valga, Eesti :: Hindamine :: Rate.ee\nSaada kingitus Sander z 27. August 1996 (22), Valga, Eesti Viimati saidil umbes nädal tagasi\njüri rohkem kui kuu tagasi\nHinda ise pilte ja lase hinnata enda omi. Rate.ee on sotsiaalne võrgustik, kus on juba 596,251 kasutajat ja 1,235,800 pilti. Liitu ja saa teada, mitmendal kohal edetabelis oled Sina!


Kasutatud Samro aubineau + carrier maxima 1000 + dhollandia 2000 k külmikhaagised müügiks - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Transporditehnika > Haagised > Külmikhaagised > Samro > Samro aubineau + carrier maxima 1000 + dhollandia 2000 k\naubineau + carrier maxima 1000 + dhollandia 2000 k\nKasutatud Samro aubineau + carrier maxima 1000 + dhollandia 2000 k müügiks\nSiin on nähtaval kõik kasutatud Samro aubineau + carrier maxima 1000 + dhollandia 2000 k külmikhaagised mis on müügis.Saate neid sorteerida tootmisaasta, hinna, töötundide või riigi järgi.Et otsingut kitsendada, palun kasutage vasakul olevat navigatsiooniriba.\nSee on täielik nimekiri kohe saadaolevaid kasutatud Samro aubineau + carrier maxima 1000 + dhollandia 2000 k külmikhaagised müügiks.Kui olete mõnest kuulutusest huvitatud vajutage kastikesele selle kõrval et lisade kuulutus lemmikutesse Samro aubineau + carrier maxima 1000 + dhollandia 2000 k külmikhaagised. Kui soovite teha detailsema pärinug palun lii


Fotod ja video: päästekopter maandus Lennusadama angaaris - Galeriid - Uudised - Tallinn\n6. märts 2017, 16:35\nMullu novembris toimetati pensionil kopter Murastest piirivalvekolledži hoovilt Lennusadamasse. Kuna see on 24. märtsil avatava näituse «Mayday! Mayday! Mayday!» üks põhieksponaate, siis viidi see täna hommikul Lennusadama ekspositsioonisaali.\n2006. aastani piirivalve lennusalga käsutuses olnud kopter pole pärast seda enam õhku tõusnud, kuid lennumasin on hoolikalt restaureeritud ja heas korras.\n«Näituse külastajad saavad kopterit ka seestpoolt vaadata ja lisaks teeme sinna juurde kopteri tegevust ning lennusalka tutvustava täiendava ekspositsiooni,» rääkis Lennusadama näituste projektijuht Karen Jagodin.\nTa lisas, et näitus räägib eelkõige inimesest. «Me ei räägi seal looduskatastroofide või reostuse likvideerimisest või aluste päästmisest, räägime ainult inimesest, nii päästjast kui ka päästetavast. Näitus valmib väga laiapõhjalise koostöö tulemusena. Kaasatud on kõik valdkonnad, mis Eestis merepäästega kokku puutuvad. Tuleb väga huvitav näitus,» lubas ta.\nPostimees Video ja galerii: meeleavaldajad nõudsid Toompeal rahvaalgatuse õigust 7 Loe artiklit Vaata videot Vaata galeriid\nKrimi Põhja-Tallinnas süttis kahekordne puidust elumaja, päästjad aitasid korterist välja täiskasvanu ja imiku Lisatud fotod sündmuskohalt! Loe artiklit Vaata galeriid\nKrimi Fotod: politsei kutsuti tülitsevaid ehitajaid rahustama Loe artiklit Vaata galeriid\nHarjumaa Galerii: ilus ilm tõi rahvamassid Jägala juga imetlema Loe artiklit Vaata galeriid\n16 fotot 00:42\nKrimi Tallinnas jäi naine rongi alla ja hukkus Lisatud fotod ja video sündmuskohalt! 15 Loe artiklit Vaata videot Vaata galeriid\nUusehitised Fotod: tulevased kunstitudengid tutvusid EKA uue õppehoonega Loe artiklit Vaata galeriid\n15 fotot 01:38\nKristiine Haagissuvilaga talvepakase ajal metsas Loe artiklit Vaata videot Vaata galeriid\n13 fotot 01:03\nLiiklus Fotod ja video: Kristiines põrkas kaks autot kokku Loe artiklit Vaata videot Vaata galeriid\nGaleriid Fotod: Vabadussõjas hukkunud raudteelaste mälestustahvel jõudis taas oma kohale Loe artiklit Vaata galeriid\nGaleriid Galerii: Eesti sünnipäeva tähistamine Jüriöö pargis Loe artiklit Vaata galeriid\n131 fotot 02:47\nGaleriid Time-lapse video ja galerii: Eesti juubeliparaadil osales üle tuhande mundrikandjat ja kaheksa NATO hävitajat Loe artiklit Vaata videot Vaata galeriid\nTallinn Fotod: kaitseväe soomukid küüriti enne paraadi puhtaks Loe artiklit Vaata galeriid\nGaleriid Fotod: hotell Estorias avati mereteemaline numbrituba Loe artiklit Vaata galeriid


Lugeja jättis oma käpikud näitusele - Uudised - Tartu Postimees\n5. veebruar 2013, 21:32\nAlatskivi raamatukogus on eraldi laual käsitööõpetaja Sirje Valtmäe kootud kindad, väike osa tema kõrgkooli lõputööst, mis käsitleb Tartumaa kindaid.\nEga küll küllale liiga tee, naerab Alatskivi tanklas töötav Lehti Peebo ja kraamib kohalikus raamatukogus käekotist välja sõrmeotsad paljaks jätvad kindad. Sellised popid ja noortepärased käesoojendajad on hinnas nutitelefoni omanike hulgas.\nAlatskivi keskraamatukogu direktor Anne Toome vaatab juba ringi – kuhu uus eksponaat panna? Läinud neljapäeval oli seal mitu lauda kirevate kinnastega kaetud ning käpikud rippusid raamaturiiuli ees raagus puu otsas ja ka lae all rehavarre küljes.\n«Kindaid tuleb kogu aeg juurde,» muheleb Anne Toome ja leiab Lehti Peebo varraste vahelt tulnud uusimale kindapaarile kiiresti koha. Jaanuari keskel Alatskivi keskraamatukogus avatud kohaliku kandi käpikunäitusele «Egän nukan õma muud» on ligi poolsada kudujat toonud juba üle paarisaja kindapaari.\nUued ja nõelutud kindad\n«Pilt on täitsa tubli, siin on ilusad kindad,» kiidab käsitöömeister ja raamatu «Eesti labakindad ilma laande laiali» autor Aino Praakli, kes on sel päeval nagu välk selgest taevast Tartust liinibussiga Alatskivile spetsiaalselt kindanäitust vaatama tulnud.\nSee on kompliment, sest Aino Praakli on käsitöö alal terase silma ja kriitilise ütlemisega. «Mulle tundub, et keskmine eestlane ei oska praegu nii hästi kududa, kui mu kahe klassi haridusega ema kudus,» ütleb ta. «Palju tehakse lohakat tööd, lotakat kude.»\nNäitusel on küll nõelutud ja viledaks kulunud käpikuid, kuid lotakat kude seal pole. Anne Toome ei oskagi tagantjärele öelda, kust nii suureks paisunud näituse mõte tuli. Ajendiks võisid olla mullu novembri lõpus ootamatult saabunud talv ja jälle käpikud kätte tõmmanud lugejad ning Alatskivi keskkooli käsitööõpetaja Sirje Valtmäe kõrgkooli mahukas lõputöö Tartumaa kinnastest.\nMõttele andsid vunki juurde kohalikud usinad kudujad ja asjaolu, et tänavu on Eestis pärandkultuuri aasta. Ja mis need kindad siis muud on kui tükike pärandkultuurist, mida paljud meist talvel taskus kannavad, sest ainult korralik käpik saab Eesti korraliku talve vastu.\n«Noorena sa lihtsalt kannad ema kootud kindaid ega väärtusta neid,» märgib Anne Toome, kes ise suur käsitööinimene pole. «Sa ei mõtle siis, et ema kudus nende sisse ka tükikese oma hinge.»\n«Mõnikord näen bussis, et noorel inimesel on väga ilusad kindad,» räägib Aino Praakli. «Kui neist juttu teen, siis selgub, et need on kas vanaema või enda kootud. Selliseid kindaid on rõõm näha.»\nEi saa öelda sedagi, et pärandkultuur ehk kindanäituse eksponaadid noored külmaks jätaksid.\nAlatskivi keskkooli 7. klassi tüdrukud on just koolis kindaid lõpetamas ja mitu tüdrukut tõi oma kätetöö näitusele. Mitu tüdrukut hakkas aga oma kindaid kohe pärast valmimist kandma, käsitööõpetaja Sirje Valtmäe ei jõudnud neid enne äragi hinnata.\n«Vahetundide ajal käivad teise ja kolmanda klassi tüdrukud siin kindaid imetlemas ja kätte proovimas,» muheleb Anne Toome. «Eriti meeldivad neile niinimetatud tibikindad.» Lehti Peebo otsib ühelt laualt mõne paari oma tibikindaid välja ning selgitab-näitab, et need on lihtsad käpikud, mida kuduja on kaunistanud näiteks efektse heegeldatud roosi ja pärlitega.\nVanemale rahvale pakub näitus äratundmisrõõmu, mis väljendub lauses: «Oi, mul on ka sellise mustriga kindad olnud!» Silmaringi aitavad laiendada kohalikud suured kudujad Lehti Peedo ja pensionipõlve pidav Tiiu Jants, kes käisid Eesti Rahva Muuseumis Kodavere kihelkonna kirikindaid uurimas ning kudusid näitusele mitu paari kohaliku mustriga käpikuid.\nAlatskivi tuntud kuduja Helle Ots tõi näitusele välja lausa 20 paari kindaid ning ega Peipsi ääres Pusi külas elav endine õpetaja Marta Arrogi talle palju alla ei jäänud. Oma panuse andis ka Alatskivi naine Leida Oja, kes tuli uut lugemisvara otsima, aga langes hoopis käpikute võrku. Nii jättiski lugeja käpikud näitusele ja läks koju paljakäsi.\nÜhel väiksel laual on terve hulk oma looga kindaid. Näiteks ligi 50 aastat Nina raamatukogus töötanud Veera Orlova tõi näitusele vaid ühe käpiku. Paarilist sellel polegi, sest kui esimene kinnas valmis sai, oli ka lõng otsas.\nTartust vanematekoju Alatskivile pensionipõlve pidama tulnud Ellen Jürgensoni ema kootud kindal oli paariline küll olemas, selline ilusa mustri ja talvemantli krae värviga hoolega kokku sobitatud käpik. Aga neiuohtu Ellen kaotas selle kohe esimesel päeval poodi ära, hoolikad otsingud ei andnud kahjuks tulemust. Kahjutunne ja teine käpik on tänini alles.\n«Laps, kas su ema siis tõesti kududa ei oska, miks sul on muster kindale tikitud, mitte kootud,» olevat aga küsitud Helle Otsa tütrelt mitukümmend aastat tagasi, kui tütar ema kootud palmikute ja uhkete tikanditega kinnastega kooli läks.\n«Siin inimestega rääkides tuleb välja, et iga viies-kuues naine pole kindaid kudunud, nagu ka mina ja mu kolleeg,» märgib Anne Toome. «Aga ükskõikseks ei jäta kindad kedagi, igal paaril on oma imetlejad.»\nÄripäeviti ja ka laupäeval pärastlõunani avatud Alatskivi keskraamatukogus on käpikunäitus üleval lume sulamiseni.