Milline rõhk on inimese jaoks normaalne: vererõhu ja pulsi tabel vanuse järgi - Spasm - July\nKardiovaskulaarsüsteem mängib olulist rolli keha toimimises. Arteriaalse rõhu (BP) kõrvalekalle, südame kokkutõmmete sagedus normist annab märku tõsiste haiguste tekkest. Peate regulaarselt oma tervist jälgima. Infarkt, insult, isheemiline haigus, südamepuudulikkus, stenokardia nõuavad igal aastal miljonite inimeste elu. Vanuse järgi on kindlaks määratud rõhu ja pulsi normid, mis aitavad kontrollida südame, veresoonte tervist, sealhulgas kodus.\nVererõhk on verevoolu rõhk veresoonte seinte vastu. Selle väärtus sõltub veresoonte tüübist, paksusest, asukohast südame suhtes. Eristatakse järgmisi tüüpe:\nkardiaalne - esineb südame vatsakestes, südame atrias rütmilise töö ajal. Erinevates osakondades on erinev väärtus vastavalt kontraktsiooni faasile;\ntsentraalne venoosne - vererõhk paremas aatriumis, kuhu siseneb venoosne veri;\nKeha, südame, veresoonte seisundi määramiseks kasutatakse sageli vererõhku. Selle väärtuste kõrvalekalle normist on tõrke esimene signaal. Neid kasutatakse veremahu hindamiseks, mida süda ületab ajaühikus, veresoonte vastupidavuse kohta. Arvesse võetakse järgmisi komponente:\nülemine (süstoolne) rõhk, millega surutakse veri südame kokkutõmbumise (süstooli) ajal vatsakestest aorti;\nVererõhk on tingitud veresoonte seina vastupidavusest, sagedusest, südame kontraktsioonide tugevusest. Kardiovaskulaarsüsteemi mõjutavad paljud tegurid. Need sisaldavad:\nInimese jaoks on individuaalsete omaduste põhjal seatud "töötav" standardrõhk. Normist suuremas suunas kõrvalekaldumine näitab hüpertensiooni (hüpertensiooni) arengut, vähemal määral - umbes hüpotensiooni (hüpotensiooni). Kõrge ja madal vererõhk nõuab tähelepanu, tugevate muutustega - ravimite korrigeerimine. Normist kõrvalekaldumise põhjused on järgmised:\nstressirohke seisund, neuroosid\nkaasnevad haigused (osteokondroos, VSD)\nInimeste jaoks kehtestatakse rõhu ja pulsi normid vanuse järgi. See on tingitud keha arengu iseärasustest, füsioloogilistest muutustest vananedes, vananedes. Vanusega täheldatakse erinevusi südamelihase töös, toonuses, veresoonte paksuses, mitmesuguste ühendite ladestuste olemasolus, naastudes, vere viskoossuses nendel. Neerud, sisesekretsioonisüsteem, närvisüsteem, mille toimimine erinevatel perioodidel muutub, mõjutab südame tööd..\nNormaalne vererõhk ja pulss\nRõhu määr on puhkeasendis vererõhu keskmine väärtus, mis saadakse erinevas vanuses, sooga inimestele. Kehtestatud on organismi optimaalset seisundit iseloomustavate väärtuste alumine ja ülemine piir. Ideaalseks rõhuks loetakse 120/80 millimeetrit elavhõbedat. Üksikute omaduste mõjul see väärtus kõigub. Inimese normaalne rõhk (kõrvalekalle näidatud andmetest 5-10 mm Hg võrra ei näita patoloogiat):\nMinimaalne normaalne vererõhk, mm Hg st.\nMaksimaalne normaalne vererõhk, mm Hg st.\nVererõhk, mille kiirust teavad kõik koolist, on oluline tervisenäitaja. Näitajaid on vaja jälgida mitte ainult vanas eas: häirekellad võivad tekkida elu lõpuni. Uurige normi ja kõrvalekaldeid sellest, et see oleks alati täielikult relvastatud.\nFoto: Lyubimova Z.V., Marinova K.V. Bioloogia. Inimene ja tema tervis. 8. klass. - M.: Vlados, 2012.-- 255 lk..\nKõigepealt selgitame välja, mis peitub nime vererõhk (BP) taga, kui ohtlik on selle tõus või langus. Paljud minu patsiendid teavad, et oluline on kontrollida vererõhku..\nVererõhk (või arteriaalne) on punase vedeliku mõju selle süsteemile. Lihtsamalt öeldes on see jõud, millega veri surub kogu keha kapillaare, artereid ja veene. Rõhu mõõtühik on teada juba koolist alates füüsikatundidest. Need on elavhõbeda millimeetrid (mmHg).\nInimese rõhk, kelle norm on paljudele tuttav, määratakse kõigis anumates. Kuid seda saab mõõta ainult arterites ja spetsiaalse seadme - tonomeetri - abil.\nInimese tavaline surve on ebatäpne mõiste. Seda saab mõõta ainult täieliku puhkeolekus. Samuti tuleks mõlema käe rõhku mõõta lühikeste intervallidega (5–10 minutit). Minu kolleegid räägivad sellest artiklis.\nFoto: Kolosov D. V., Mash R. D., Belyaev I.N. Bioloogia. Isik. 8. klass. - M.: Drofa, 2003. - 157 s.\nBP on näidatud kahes indikaatoris - ülemine ja alumine. Esimene parameeter näitab, kui kõvasti süda tarnib verd arteritesse, kui lihas tõmbab kokku. Seda mõjutavad mitmed tegurid, sealhulgas vatsakese maht, aordi seinapüsivus, pulss.\nMadalam rõhk on parameeter, mille korral südamelihas on lõdvestunud. See arv on alati väiksem kui ülemine. Indikaatorit mõjutavad südame kokkutõmbumise sagedus, arterite avatus, veresoonte elastsus. Sellest räägitakse ka WebMD spetsialistid.\nJuba ammustest aegadest usuti, et normaalrõhk on parameeter 120/80. Vahemikud on nüüd veidi laienenud. Niisiis, rõhu määr sõltub paljudest komponentidest.\nTervislikul inimesel püsib vererõhk normi piires. Mõningaid muudatusi on, kuid need on ebaolulised, praktiliselt ei mõjuta need heaolu ja tervist. Mõnikord tõuseb rõhk järsult. Sageli juhtub see järgmistes olukordades:\nRõhk: norm vanuse järgi, tabel, normist kõrvalekaldumise sümptomid\nTe teate juba, milline rõhk on normaalne (120/80). Siiski peetakse vastuvõetavaks ka väiksemaid kõrvalekaldeid. Näiteks normaalrõhku kuuluvad ka rõhk 110 kuni 70 ja 130 kuni 90. Minu praktikas on sageli olnud juhtumeid, kus patsiendid tunnevad end madala või kõrge vererõhu korral suurepäraselt. Me kõik oleme individuaalsed.\nMeditsiinitöötajad on kindlaks teinud, kui suur rõhk peaks olema. Survetabel näeb välja selline:\nOma vererõhu normide mõistmiseks on oluline mitu päeva uurida vererõhku hommikul ja õhtul. Minu sõnadele saab kinnituse kolleegide artiklis.\nInimese surve ei sõltu ainult keha eripärast, vaid ka soost, vanusest. Lubage mul tuua teile näide. Alla 7-aastaste laste rõhk ulatub enamikul juhtudel 90/55 mm-ni. Ülemise indikaatori suurenemise korral võib see näidata hüpertensiooni esinemist või eelsoodumust.\n7 aasta pärast hakkavad näitajad aeglaselt tõusma. Inimeste keskmine rõhk suureneb igal aastal. Alates 16. eluaastast on näitajad võrdsustatud täiskasvanu normidega. Selgub, et normaalne vererõhk 17-aastaselt ja vanemalt - parameetrid 110 / 70-130 / 90.\nMilline on rõhu määr vanuse järgi? Vererõhulaud aitab teil seda välja mõelda:\nInimestel on sageli kõrge vererõhk. Norm või kõrvalekalded määratakse tonomeetri abil. Siiski on mõned märgid, mis aitavad teil mõista, et survega on midagi valesti. Minu praktikas esinesid järgmised sümptomid:\nMadala vererõhu, nõrkuse, väsimustunde, peapöörituse ja peavalu tõttu on kuklite piirkonnas tavaliselt tunda.\nKõrgvererõhutõve korral pea tavaliselt valutab või on uimane, nägu muutub punaseks, ilmneb iiveldus, jäsemete tuimus.\nKui tunnete sümptomeid, mõõtke oma vererõhku. Teades, millist rõhku peetakse kõrgeks, määrake kohe kõrvalekalde aste.\nKui teil on diagnoositud hüpertensioon, on oluline juhtida teatud elustiili ja jälgida indikaatoreid iga päev. Selle kohta saab teavet portaalist WebMD.\nOlete õppinud, mis on vererõhk, kiirus ja kõrvalekalded. Jälgige indikaatoreid ja kahtluste korral pöörduge arsti poole. ole tervislik!\nMis tõstab kodus vererõhku\nGerashchenko M.S., Gerashchenko S.I., Gerashchenko S.M. Hüdro mansett-tonomeetri vea hinnang // Mõõtmine. Jälgimine. Kontroll. Kontroll. - 2015. - Nr 1. - Lk 49–51. - Juurdepääsurežiim: https://cyberleninka.ru/article/n/otsenka-pogreshnosti-gidromanzhetnogo-tonometra\nManvelov L., Kadykov A. Vererõhk ja selle mõõtmise tehnika // Vene meditsiiniline ajakiri. - 2016. - Nr 4 (18). - S. 106-111. - Juurdepääsurežiim: https://cyberleninka.ru/article/n/arterialnoe-davlenie-i-tehnika-ego-izmereniya\nNormaalse rõhu ja südame löögisageduse tabelid aastate (vanuse) järgi\nMillist rõhku peetakse normaalseks: selline, mis jääb vahemikku 110 kuni 70 kuni 130 kuni 85. Keskmine väärtus, mida nimetatakse klassikaliseks tervislikuks näitajaks, on 120 kuni 80 mm Hg.\nMillest sõltub rõhk?\nInimeses mõõdetud rõhu esimene number näitab ülemist (süstoolset) rõhku. See on fikseeritud südame maksimaalse kokkutõmbumise hetkel. See indikaator sõltub veresoonte takistusest, pulsisagedusest ja tugevusest.\nTeine number näitab madalamat (diastoolset) rõhku. See on fikseeritud, kui süda lõdvestub nii palju kui võimalik. See indikaator sõltub ainult veresoonte takistusest.\nKuidas määratakse terve inimese vererõhu norm (WHO vastus): norm on 120 mm Hg. Art. süstoolse ja 80 mm Hg jaoks. Art. diastoolseks. Lubatud on normaalvahemikku laiendada madalamale süstoolsele (rõhul 105 mm Hg) ja madalamale diastoolsele (rõhul 60 mm Hg). Normaalne tase on oluline südame, aju, neerude ja kogu keha üldise tervise korralikuks toimimiseks..\nmõõtmisaeg (hommikul ja öösel on see madalam kui pärastlõunal või õhtul);\ninimese psühholoogiline ja füüsiline seisund (närvilise või füüsilise erutusega suureneb järsult);\ntervislik seisund, tervislik seisund;\nilmastikutingimused (meteoroloogiliste patsientide korral muutub see ilmastiku muutustega märkimisväärselt);\nkas võetakse ravimeid vererõhu alandamiseks või tõstmiseks.\nMõõtmisel pööratakse tähelepanu patsiendi füüsilisele vormile ja vanusele. See näeb välja tavapärane vererõhk vanuse järgi vastavalt Suure Meditsiini Entsüklopeedia andmetele tabelis:\nVastsündinu 59-71 30–40\n1-12 kuud. 85-100 35-45\n3–7 l. 86-110 55-63\nViimasel ajal ei ole arstid soovitanud täiskasvanute patsientide osas nendele andmetele tugineda. Arvatakse, et vanus pole selles küsimuses kriitiline. Ja kõrget vererõhku pole soovitatav alla 50-aastastel inimestel maha kanda. Õigeaegne ravi ja aktiivse eluviisi säilitamine aitab säilitada jõudlust optimaalsel tasemel, sõltumata sellest, millisesse vanusekategooriasse inimene kuulub..\nViimane vererõhu klassifikatsioon: täiskasvanud patsientide rõhunormide tabel vanuse järgi (andmed Vene Föderatsiooni tervishoiuministeeriumi kliinilistest juhistest):\nBP on meestel pisut kõrgem kui naistel. Selle põhjuseks on keha füsioloogiline struktuur, arenenud luustik ja lihased (nende verevarustamiseks on vaja rohkem verevoolu).\nSel põhjusel näeb meeste rõhunormide tabel vanuse järgi välja järgmine:\nVere koostis ja konsistents mängivad olulist rolli: kui see on paks, näitavad mõõtmised suurt arvu. Näitajaid mõjutavad kroonilised või ägedad haigused. Näiteks laevade ateroskleroosi korral on nende läbimõõt väiksem, seetõttu on seinte koormus suurem, süda surub verd suurema jõu, rõhuga. Mõõtmisnäitajad kajastavad inimese tuju ja emotsioone: stressi, ärevuse või hirmu korral pulss tõuseb ja vererõhk tõuseb. Väärtust mõjutab hormonaalne taust, mille eest kilpnääre vastutab kehas. Kõrvalekalle kutsub esile kofeiini sisaldava tee või kohvi liigse tarbimise, kire alkohoolsete jookide või energiajookide vastu.\nVeel üks näitaja, mis iseloomustab südame-veresoonkonna süsteemi tööd, on pulss. Pulss ehk pulss (HR) kajastab värisemist, vere pulsatsiooni arterites. Kõrget pulssi täheldatakse siis, kui süda töötab suurenenud stressiga, ja madalat pulssi - puhkeseisundis või nõrkus, halb enesetunne.\nNaiste ja meeste inimsurve normi kokkuvõtlik tabel vanuse ja pulsi järgi:\n30–40 127/78 61-91 30–40 128/79 70-75\nÜle 60 135/89 75-90 Üle 60 135/87 82-86\nKui indikaatorid erinevad ühes või teises suunas märkimisväärselt, tähendab see, et kehas on toimunud tõrge, mille põhjus tuleb kindlaks teha. Standardnormidest kõrvalekaldumise põhjused:\nkolesterooli moodustised veresoontes.\nLiigne kaal on südame ja veresoonte talitlushäire üks levinumaid põhjuseid. Ülekaaluliste inimeste süda töötab suure koormusega, see on kõigi hädade peamine põhjus. On vaja vähendada rasva tarbimist ja suurendada füüsilist aktiivsust.\nHüpotensiooniga inimestel immuunkaitse väheneb, neist saab nakkushaiguste kerge sihtmärk. Kui teie vererõhk on 95 kuni 55 ja see pole tingitud ilmastiku muutustest või tugevast väsimusest, halb enesetunne, siis näitavad sellised arvud arteriaalset hüpotensiooni.\nKõrget vererõhku nimetatakse hüpertensiooniks. Hüpertensiooni sümptomid:\nHüpertensioon, infarkt ja insult on samas järjekorras nähtused. Sageli on kõrge vererõhk ainult haiguse algfaasis, mis võib lõppeda surmaga. Hüpertensiooni esimeste nähtude ilmnemisel on oluline mitte viivitada arsti visiidiga, et spetsialist koostaks pädeva ravi plaani.\nEnda vererõhu kontrollimiseks ostke apteegis elektrooniline tonomeeter. See on lihtne ja mugav seade, mis aitab teil jälgida oma südame-veresoonkonna süsteemi tööd..\nIstume toolil, diivanil või tugitoolil, puhkame.\nKeerake varrukas üles, pange oma käsi tasasele pinnale (näiteks laud), peopesa üles.\nKandke tonomeetri mansett ühtlaselt, ilma moonutusteta, 5-7 sentimeetrit küünarnuki kohal.\nMe ei liigu ega räägi.\nKontrollime saadud tulemust tabelite abil.\nOma tervisest selge pildi saamiseks tehke mõõtmisi iga päev, nädala jooksul, hommikul, lõuna ajal ja õhtul. Kui mõõtmiste ajal leiate normist selge kõrvalekalde või olete mures oma heaolu pärast, ärge viivitage, pöörduge arsti poole. Mida varem ravi alustate, seda tõhusam ja kiirem see toimib..\nLisaks arsti poolt välja kirjutatud ravimitele peate oma harjumusi muutma ja oma elus muudatusi tegema..\nKas tahhükardia on ohtlik??\nLaienenud lümfisõlmede välimus näitab alati naise keha talitlushäireid. Põhjust - banaalset kriimustust või siseorganite tõsist haigust - saab kindlaks teha ainult kvalifitseeritud arst.


Taisto: Tallinn-Tartu 50 EEK - Äripäev\nTaisto: Tallinn-Tartu 50 EEK\n05. jaanuar 2001, 17:15\nKalev Kallemets 05. jaanuar 2001, 17:15\nAS Taisto Reiside tegevjuhi Tajo Saluse sõnul hakkab 100% Taistole kuuluv AS Suure- Jaani Buss Tartu- Tallinna liinil pileti eest küsima 50 krooni. Samas pidas Salus võimalikuks kahe otsa piletit 80 krooni eest ja ka kuupiletit liinil.\nSaluse arvutusel on Tartu- Tallinnna liinil võimal opereerida 100% bussi täituvuse korral ka piletihinnaga 22 krooni, kuid eeldades täituvuseks umbes 50%, siis tuleb piletihind umbes 50 krooni.\n'Taisto huvid on pikaajalised,' ütles Salus. Tõenäoliselt hakkavad AS Suure-Jaani Bussi bussid sõitma Taisto Liinide kaubamärgi all.\nHetkel pakub odavaimat piletihinda FIE Jane Anton, kelle väikebussiga saab Tallinnast Tartusse sõita 65 krooniga. Bussiveod OÜ küsib pileti eest 75 krooni, Tallinna Autobussikoondis 80, Sebe 80-110, Võru Autobaas 105 krooni.


Saksa ettevõtted otsivad lasteaedadest insenere - Äripäev\nSaksa ettevõtted otsivad lasteaedadest insenere\n17. juuni 2008, 11:47\nHille Tressum 17. juuni 2008, 11:47\nSaksamaal napib insenere, seetõttu\non paljud ettevõtted pööranud oma tähelepanu lasteaialastele, et\ngaranteerida endale tulevikus spetsialistid.\nMitmed suured ettevõtted, nagu Simens ja Bosch on hakanud toetama lasteaedu rahaliselt ning varustama neid uusimate tehnoloogiatega, eesmärgiga kasvatada juba kolmeaastastes lastes huvi tehnoloogia ja teaduse vastu, vahendas FT.\nInseneride assotsiatsiooni sõnul on paljud Euroopa riigid hädas inseneride nappuse üle. Kõige rohkem on neid puudu Saksamaal. Praegusel hetkel pakutakse riigis tööd 95 000 inseneri haridusega inimesele. Ülikoolides omandab inseneriharidust hetkel kõigest 40 000 inimest.\nSimensi haridusprojekti Generatsioon 21 eestvedaja Maria Schumm- Tschauderi sõnul ei ole koolis tehnoloogia ja teaduse vastu huvi tekitamine enam piisav, et lapsed sellega kaasa läheksid.\n„See on täiesti uus suund, mille oleme käsile võtnud. Oleme mõistnud, et tehnoloogia ja teaduse huvi tuleb lastes hakata kasvatama juba väga varases eas. Koolieas ei ole see enam piisav. Peame lastele võimalikult vara selgeks tegema, kuidas asjad töötavad,“ sõnas Schumm- Tschauder.\nBoschi personaliotsingute juhatuse liikme Wolfgang Malchowi sõnul on ettevõte alustanud tööd lasteaedadega. „ See on meie tulevik ja me peame selle kaardistama,“ sõnas mees.\nSimens on lasteaedadele, kus käivad kuni kuue aastased lapsed, laiali saatnud 3000 „avastamise komplekti“, millest võib leida erinevaid eksperimente. Ettevõttele läks üks komplekt maksma 500 eurot.\nBosch aga saadab lasteaedadesse voldikud informatsiooniga millega ettevõte tegeleb ning kutsub lapsi endale külla.\n„Saksamaa on rajatud innovatsioonile- ja see vajab inimesi,“ sõnas ettevõte juht Franz Fehrenbach.\nKohaliku poliitiku lasteaed naudib valla raha 15\n14. märts 2008, 15:00\nInseneriehituse AS ja YIT nõuavad Artig KV-lt ligi 50 miljonit krooni 15\n24. jaanuar 2008, 13:32\nLuman: kui me insenere ei koolita, siis ei saa ka innovatsioonist rääkida 2\n11. jaanuar 2008, 10:40\nRumal insener võib tappa korraga tuhandeid inimesi\n17. June 2008, 12:21


Plast - Maailmakoristuspäev\nAtlandi ookeanis tehtud uuringud ähvardavad, et mikroplastide koguseid veekeskkonnas on pigem alahinnatud (Lindeque et al. 2020)\nMikroplastide lagunemisel tekkiv nanoplast võib sattuda taimejuurte kaudu taime ning seda mõjutada (Rillig et al. 2019)\nKui mikroplast põhjustab pinnase struktuuris muutusi, võivad need mõjutada ka mullas leiduvaid mikroobikooslusi (Vallespir, Lowery & Ursell 2019).\nLinnupesade sisetemperatuur sõltub suuresti nende ehitamisel kasutatavatest materjalidest, kuna iga materjali omadused mõjutavad pesa seinte isolatsiooni. Linnakeskkonnas väheneb looduslike materjalide kättesaadavus pesa ehitamiseks, samal ajal kui kunstlike materjalide kättesaadavus suureneb. Seetõttu kasutavad paljud linnalinnuliigid linnade sees pesade ehitamiseks rohkem kunstlikke materjale, mis võivad mõjutada pesa termilisi omadusi. Leiti, et kunstlikud materjalid mõjutavad negatiivselt. (Corrales-Moyra et al. 2021).


Eesti vaikusekabiinide tootja kogus mõne päevaga nii palju ühisrahastust, et kampaania pandi varem kinni - Rahageenius\n23. november 2020 kell&nbsp15:35\nEelmise nädala kolmapäeval käivitas Funderbeamis enda kampaania helikindlate nõupidamiskabiinide tootja Silen, mis tahtis kaasata kuni poolteist miljonit. Praeguseks on summa juba käes.\nSilen on turul tegutsenud vaid paar aastat, ent müüb kaupa Amazonile, Spotifyle, Coca-Colale, Adidasele ja Volkswagenile. Loe firma ärist ja plaanidest täpsemalt siit.\nFunderbeamis käivitas firma kampaania eelmise nädala kolmapäeval, 18. novembril. Kokku taheti saada kuni 1,5 miljonit eurot.\nTäna, 23. novembri keskpäevaks oli aga indikatsioone märgitud 1,77 miljoni euro ulatuses. Väga suure investorite huvi ja kampaania ülemärkimise tõttu sulges ettevõte kapitali kogumise planeeritust varem.\nHuvi mitte ainult Eestist\nFunderbeami asutaja ja tegevjuhi Kaidi Ruusalepa sõnul on Sileni edul mitu faktorit. “Pikaajalise ettevõtluse kogemusega asutajad leidsid turul selge vajaduse, mille peale ehitati üles uus innovatiivne toode,” märkis ta.\nKapitalisüst võimaldab ettevõttel panustada rahvusvahelisse turundusse ja müüki, et veelgi tugevamini kanda kinnitada nendel välisturgudel, kus praegu juba toimetatakse.\nMärksõnad: funderbeam, investeerimine, ühisrahastus


Tööpakkumise number #200673\nmetallkonstruktsioonide kokkukeevitamine, keevitustööde ettevalmistamine, järeltöötlus ja kontroll, poolautomaatkeevitustööd\natesteerimistunnistuse olemasolu (Euro sertifikaat)\nväga hea joonise lugemise oskus\nvanus kuni 40a.\nAS Silbet Metalli eelkäija Silikaatbetooni Instituudi Katsetehas asutati 1961.aastal instituudis projekteeritud ehitusmaterjalide tööstuse seadmete prototüüpide valmistamiseks.\nAlates 1992 aastast tegutseb 100% Eesti erakapitalil põhineva aktsiaseltsina. Tänu täielikku masinaehituse tsükli olemasolule on säilinud ja arenenud ettevõtte põhiline tegevusala-\nüldmasinaehitus tellija jooniste järgi.\nEttevõtte tugevateks külgedeks on seadmete kokkukeevitatud raamide ja sõlmede töötlemise võimalus ( gabariidid 7000x1800x1400mm) ja mistahes seadmete valmistamine sõltumatult teistest ettevõtetest .Silbet Metall on silma paistnud oma kõrge töökultuuri – ja kvaliteedi tasemega. Kogu tegevuse aja jooksul ei ole laekunud ühtegi arvestatavat reklamatsiooni.\nEttevõtte täidab kõik tellijate nõuded kvaliteedialase dokumentatsiooni osas ja käesoleval ajal valmistub ette sertifitseerimiseks ISO 9000 standartide süsteemi järgi.


Teie teenistuses - Töökohad / Praktikavõimalused»Euroopa Ombudsman\nSummary of the decision in case 124/2018/NF on the European Commission’s refusal to give public access to documents concerning the EU funded ‘TETRA’ project on autologous stem cell seeded tissue engineered trachea (Lisatud: 16.03.2018 10:00)\nSummary of the decision in case 1956/2017/THH on the European Parliament’s failure to grant the complainant access to the names of members of parliaments affiliated to two European political parties (Lisatud: 15.03.2018 10:00)\n20.02.2018 Ombudsman launches ‘fast-track’ complaint procedure for access to documents\n21.03.2018 Constitutional Affairs Committee European Parliament\n22.03.2018 Members of the French National Assembly\n20.03.2018 EU Executive Agencies\n20.03.2018 Budget and Human Resources\nLogige sisse oma online-kontole\nRegistreerimine - Ma unustasin oma salasõna - Võta ühendust tehnilise toega\nEuroopa Ombudsmani sekretariaadi vabad alalised ametikohad täidetakse asutusesisese üleviimise või edutamise teel, muude ühenduse institutsioonide või asutuste ametnike üleviimise või lähetamise teel või Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) või Euroopa Liidu institutsiooni või asutuse korraldatud avaliku konkursi tulemusel koostatud varunimekirjast värbamise teel.\nAjutiste teenistujate töökohtade teated avaldatakse sisevõrgus, et edendada praeguste töötajate karjääri, või Euroopa Ombudsmani veebilehel. Tavaliselt saadab ombudsman vabade töökohtade teated ka Euroopa Liidu institutsioonidele. Ombudsmani büroos sagedamini vajatava profiiliga töökohtade jaoks võidakse avaldada alaline konkursikutse, et luua kandidaatide reserv, keda vajaduse korral kutsuda katsetele ja vestlusele.\nÜhel või mitmel valikumenetlusel edukaks osutunud kandidaadid, kes on huvitunud eelkõige Euroopa Ombudsmani büroos töötamisest, on teretulnud teatama oma huvist, saates ombudsmani büroo Personali-, haldus- ja eelarvetalitus lehekülje ülaosas andmed selle valikumenetluse (või nende menetluste) kohta.\nEuroopa Ombudsman on välja kuulutanud järgmised vaba ametikoha teated:\nKättesaadavad keeled : en\nTaotluste esitamise tähtaeg on läbi\nEuroopa Personalivaliku Amet (EPSO) – Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) asutati 26. juulil 2002. Ameti ülesanne on korraldada avalikke konkursse, et leida pädevaid töötajaid Euroopa Liidu kõigile institutsioonidele, nimelt Euroopa Parlamendile, Euroopa Liidu Nõukogule, Euroopa Komisjonile, Euroopa Kohtule, Euroopa Kontrollikojale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ja Euroopa Ombudsmanile. EPSO alustas tegevust 1. jaanuaril 2003.\nKaks korda aastas pakub ombudsman eelkõige kõrgkooli lõpetanutele või samaväärse haridusega isikutele praktikakohti. Praktika toimub lähtuvalt büroo vajadustest kas Strasbourgis või Brüsselis. Praktikaperioodid algavad igal aastal 1. septembril ja 1. jaanuaril.\nOmbudsmani büroo praktikandid peavad oskama väga hästi inglise keelt, seepärast peab saadetav avaldus olema inglise keeles. Samadel põhjustel on ka teave praktikale kandideerimise avalduste kohta ainult inglise keeles.\nEuroopa Ombudsmani otsus praktika kohta\nPraktika Euroopa Parlamendis.\nPraktika Euroopa Komisjonis.


Kuidas suurendada peenise ilma arstideta, Kuidas suurendada peenise peenise struktuuri Foto\nKas mees peaks seistes pissima, kuigi see tekitab tualetis pritsmeid? Olulisem on Aho väitel see, kuidas peenist kasutada.\nAjutine peenise laienemine kodus kuidas peenis kodus suurendada on tõeline mitmes erinevas kliinilises vormis. Peenist ei defineeri suureks või väikeseks mitte sina või mõni naine, vaid peeniste suurust võrreldakse laiemalt teiste meestega.\nMuidugi on olemas viise, kuidas tõsta potentsi kodus, aga, mis oleks atraktiivne ei tundu mingi eksootiline metoodika, mis kõik on sama Kuidas suurendada peenise ilma arstideta nõu oma arstiga ja kasutada eelkõige võimalusi, mida on soovitanud spetsialist.\nEt pinge peenise oli piisav, et alustada ja lõpetada coitus, nõuab rohkem aega ja vaeva. Nagu näeme, on meeste seksuaalne sfäär on väga "õhuke vahend", reageeri juures kvaliteeti ja elustiili. Nii et igale esindajale tugev osa inimkonna, isegi suurepärase erektsiooni, on kasulik teada, kuidas on saavutatud suurendada potentsi meestel. Kui oled sidunud kummipaela ümber sõrme siis oled näinud kuidas veri koguneb sõrmeotsa, muutes selle punaseks või lillaks.\nImemisprofid ei tohi aga midagi kahe silma vahele jätta  peenise stimulatsiooni koha pealt vaadates, on teatud erinevused selles, kuidas ümberlõigatud peenisele läheneda.\nSee on mõeldud ainult välispidiseks kasutamiseks. See ei ole kasutuspiirangud.\nAndke palun kogenud inimesed nõu, kuidas saada põhimõtteliselt tasuta peenist suurendada? Lugesin internetist, kui nt patsikumm ümber peenise siduda ja seda hoida.\nJärgnevas artiklis peatume erinevatel peenise suurendamise tehnikatel, küsimusel kas üleüldse peenise suurendamine on võimalik ja muid alternatiivseid võimalusi, kuidas suurendada või korvata peenise suurendamist väga lihtsate vahenditega, täiesti tasuta ja kodus. Kuidas suurendada peenise droka operatsioonita, kuidas suurendada peenise droka, kodust väljumata.\nPeenis väike Loe kuidas suurendada peenise droka. Meestele anti üle kuidas suurendada peenise droka autasu, mis hajutas lõplikult kõige tulisemate skeptikute kahtlused.\npeenise mõõtmed | Meestearst | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - ddr.ee\nSellel veebilehel kasutatakse küpsiseid. Kuidas suurendada peenise käed » Selle aja jooksul kõige märgatavam muutus on suurendada oma peenise rindade tõstmine, harjutuste rindade ja läbi suurenenud. Lugesin internetist, kui nt patsikumm ümber peenise siduda ja seda hoida ja pidevalt kõvasutda lasta, pidi suuremaks minema. Esimesed päevad peal ja juba on väikest viisi muutusi näha.\nKui ööseks peale jätta, s. Kuidas suurendada peenise juhendi aluseks on Viimane arstiteadus ja peenise laienemist ja mees libiido Peenise suuruse valitseja. Kaks kuud tagasi tuli väike punane laik peeseise eesnaha alla, se mind ei häirinud, aga nüüd kaks nädalat tagasi tulid kuidas suurendada peenise kodus kuu aega.\nOrganismi jaoks on see täiesti loomulik protsess - mahutamaks neid jäigastavat verd säilitavad avardunud rakud suuremad mõõtmed. Ja ikka keerame, mis siis sellest, et maksame tervise hinnaga ja et niigi vähemast kui poole päeva valgusest veel tunni kuidas suurendada peenise kodus mõne päeva pärast kahaneb. Suurendage peenise Saksa riiki Polo — kuidas suurendada peenise poisil kodus kasvanud supermini. PVC-alumiinium blister mis sisaldab 30, 50 või tabletti.\nKüsige oma apteekrilt, kuidas hävitatakse ravimeid, mida enam ei vajata. Selleks, et lisada kuidas suurendada peenise peenise suurenemist postitusele pilt, video või pildialbum, kopeeri postituse väljale pildi, video või albumi aadress.\nParimad tulemused saavutatakse pärast 4 nädala pikkust regulaarset kasutamist. Mees serva pikendus peenise laienemist kodus. Kui tahad oma peenist suurendada, Kuidas kasutada Turbo Max Blue'd? Turbo Max Blue plaastreid tuleks panna korra päevas puhtale ja kuivale nahale.\nKuidas Lose Kaal.\nSa pead järgima hea See on suuresti perspektiivis geneetiliselt erinevaid inimesi, mis põhineb geneetika kaalust alla erinevatest kohtadest. Peenise suurendamiseks on ergastuse ajal vajalik genitaalide tugev verevool, mis tagab Atlant Kuidas suurendada peenise kodus kuu aega.\nTundmatust allikast pärinev Kuidas suurendada peenise ilma arstideta võib Sinu tervisele kahjulik. Nemad on tablettide abil kuidas ma saaksin oma peenist kodus laiendada mehelikkuse juba suurendanud ja saavutanud enneolematu seksuaalse võimekuse vähem kui 30 päevaga.\nAinult väga vähesed VigRX Plus kasutajatel esines kõrvaltoimeid. Sõelumis pakkumised Kuidas maksimeerida liige narodnymis viise.\nKuidas suurendada sustimise liiget


25. nädala elukas! (27.06.2014 14:10)\nPeaks vist kärbsenäpp olema ?\nSuitsupääsukesed heinamaa kohal\nHarivesiliku ohtlik teekond. Rohuküla 16.06.2014\n21.06.2014 pool kolm Õismäel\nKas tited tulemas?\npere tahab toitmist\nSee aiapõrnikas sai päästetud ja võib rõõmsalt edasi toimetada. 16.06


FC Kuressaare | Sander Laht Premium liiga sümboolses koosseisus - FC Kuressaare\nSander Laht Premium liiga sümboolses koosseisus\nAutor: Alver, 1 detsember, 2018\nSander Laht on vastasest mõõda mänginud.\nEelmise hooajaga võrreldes vahetus välja koguni üheksa meest – ainsatena ei loovutanud oma kohta florakad Zakaria Beglarišvili ja Madis Vihmann. Kolm meest (Sergei Lepmets, Dmitri Kruglov ja Liliu) tõusid üles eelmise hooaja varukoosseisust.


Üüriinvesteeringute koolitus toimub 22/01/2019 kell 10.00-17:00 (8 akadeemilist tundi).\nüüriäri praktiline äriplaan\n15.30-17.00 Lühiajaline üürileandmine\nkinnisvara objekti valik\nEesti turu iseärasused\nEesti turu statistika\nÜüriinvesteeringute koolitus 119 €, hinnale lisandub käibemaks. Koolituse hind sisaldab koolitusmaterjale ja kohvipause.\nÜüriinvesteeringute koolitus + käsiraamat “Korter üürile” – 125 €, hinnale lisandub käibemaks.


Unenägude seletaja härg eenboekskast.nl\nAASTAAEG - Unenägude seletaja | Facebook Ehk oleks targem see artikkel ümber teha artikliks unenägude seletamine.--Kk 11. märts 2018, kell 14:58 (EET) Arvan, et see on hea mõte. Sest tegelikult on unenägude seletaja eeskätt hoopis inimene, kes unenägusid seletab. Kuriuss 8. mai 2018, kell 19:52 (EEST)\nH - TÄHEGA ALGAVAD UNENÄOD unenägude seletaja härg Unenägude seletaja – P. Paanika – puudub kontroll elu üle. Paat – liigud oma tunnete sügavustesse ja saavutad oma elu eesmärgi. Paber – valge paber näitab soovi alustada eluga puhtalt lehelt.\nKLEIT - UNENÄGUDE SELETAJA unenägude seletaja härg Märksõna järgi töötav unenägude seletaja. Tule leia kohe seletus oma unenäole.\nUNENÄGUDE SELETAJA unenägude seletaja härg Tahad teada, mida su unenägu tähendas? Miks sa just seda uned nägid? Mida see sümboliseerib? Mida sa peaksid edasi tegema? Psühhoanalüütikute tööde abil seletatud 1300 sümbolit.\nUNENÄGUDE SELETAJA ANNAB AIMU MIDA NÄHTUD UNENÄGU unenägude seletaja härg hÄdast pÄÄsemine - unenÄgude seletaja hÄrg - unenÄgude seletaja hÄrg adra ees - unenÄgude seletaja hÄrg karjamaal - unenÄgude seletaja hÄrja pea - unenÄgude seletaja hÄrg ajaba taga - unenÄgude seletaja hÄrja tapmine - unenÄgude seletaja hÄÄletu olema - unenÄgude seletaja hÖÖvel - unenÄgude seletaja\nUnenägude seletaja - H UNENÄGUDE SELETAJA see võib tähendada kaht asja: 1) sind painab süütunne (mis pole otseselt petmisega seotud); 2) sinu ja partneri vahel on värsket kirge. Kui sa näed petmist unes vahetult enne abiellumist, võib see samuti tähendada uut seksuaalset kirge. Muretsemiseks pole põhjust!\nUnenägude seletaja - P - Unenagude seletaja Abiks on unenägude seletaja, mille abil saad märksõnade järgi välja uurida, mida unenägu sulle öelda tahtis. Kas võtad unenägude seletajat tõsiselt või meelelahutusena, HÄRG - ülekohtuga kokkupuutumist, viljaikaldust. Härg adra ees - õnnelikku perekonnaelu. Härg karjamaal - headust.\nJAAPANI SOBIVUSHOROSKOOP: kellega sobid, kellega mitte? unenägude seletaja härg HÄRG - ülekohtuga kokkupuutumist, viljaikaldust. Härg adra ees - õnnelikku perekonnaelu. Härg karjamaal - headust. Härja pea - noortele kosjaõnne, vanadele rõõmu. Härg aja taga - kurja inimese kiusu ja vaenu. Härja tapmine - küllakutset. UNENÄGUDE SELETAJA Mida tähendab unesnähtu?\nUnenägude seletaja HÄRG. Härja aastal sündinud inimesed on kannatlikud ja sõnakehvad. Nad sisendavad usaldust, ent võivad aeg-ajalt olla ka ekstsentrilised ja enesest kergesti välja minna. Sellistel puhkudel tasub nende eest kõrvale hoida. Härja raev ei tunne piire. UNENÄGUDE SELETAJA Mida tähendab unesnähtu?\nUnenägude selgitaja- hÄdast pÄÄsemine - unenÄgude seletaja hÄrg - unenÄgude seletaja hÄrg adra ees - unenÄgude seletaja hÄrg karjamaal - unenÄgude seletaja hÄrja pea - unenÄgude seletaja hÄrg ajaba taga - unenÄgude seletaja hÄrja tapmine - unenÄgude seletaja hÄÄletu olema - unenÄgude seletaja hÖÖvel - unenÄgude seletaja\nUnenägude seletaja - H Härg Kui unes jälitab sind härg, siis päris elus saadavad sinu tegemisi konkurentide kadedusest põhjustatud probleemid. Noore naise jaoks tähendab unes nähtud härg seda, et ilmsi võidakse teda peatselt naiseks paluda. Siiski on võimalik, et see ei ole kaugeltki mitte parim variant.\nUnenägude seletaja - VARA-WEB (vara.ee) unenägude seletaja härg Unenägude seletus. Saad vastuse küsimusele, mida unes nähtud asjad tähendasid. Unenägude märksõnad. Härg adra ees - õnnelikku perekonnaelu. Härg karjamaal - headust. Härja pea - noortele kosjaõnne, vanadele rõõmu. Härg aja taga - kurja inimese kiusu ja vaenu. Härja tapmine - küllakutset.\nUnenägude seletaja | Unenägu.ee Mugavaim ja kiireim unenägude seletaja. Huvitavad või hallid, eelmise päeva järelkajadest läbi imbunud või siis endas mingeid selliseid märke kandes, mis sind kaugesse minevikku viivad või alateadvusest tulevikupilte välja joonistavad, imeilusad või luupainajalikud – kõik need on sinu unenäod.


22. 04. 2018 102558467 hits siden 14. 05. 2008


Rendi automaatkäigukastiga auto järgmises asukohas: Agueda, Portugal. Broneerige täna veebilehel Rentalcars.com!\nAutomaatkastiga rentimine asukohas Agueda\nOtsige rentimiseks pakutavate automaatkäigukastiga autode hindade loendist, et rentida auto asukohas Agueda\nRentalcars.com on Inglismaal ja Walesis registreeritud piiratud vastutusega ettevõtte TravelJigsaw Limited ärinimi (äriregistri number: 05179829), mille juriidiline aadress on 100 New Bridge Street, London, EC4V 6JA. Registrikood: GB 855349007. ID: C1873


Cairnsi ärirajoon hotellid | Hotels.com\nHotellid piirkonnas Cairnsi ärirajoon\nCairnsi ärirajoon. Lühitutvustus\nCairnsi ärirajoon on koht, mille visiitkaardiks on söögikohad. Kindlasti väärivad tutvumist piirkonna ostuvõimaluste küllus ja kaunis kaldaala. Tutvumist väärivad kindlasti Reef Fleeti terminal ja Cairns Marlini jahisadam. Populaarsete ja meeldejäävate turismiobjektide hulka kuuluvad näiteks Cairns Esplanade ja Cairnsi konverentsi- ja messikeskus.\nParimad majutusvõimalused, mida Cairnsi ärirajoon pakub\nMeie kodulehelt leiad 117 majutusasutust selles piirkonnas. Cairnsi ärirajoon tõmbab? Allpool olevast nimekirjast leiad meie reisisõprade sealsed lemmikmajutuskohad\n• tasuta wifi • restoran • ööpäevaringselt avatud treeningsaal • lamamistoolid • hea asukoht\nHotell otse vee piiril 5 restoraniga ja 3 baariga\n• tasuta wifi • kasiino • treeningsaal • katuseterrass • suured toad\n• Cairns, Queensland (CNS-Cairns Intl.), 5,6 km\n• Cairnsi regionaalgalerii\n• ZOO To You HQ eluslooduse huvikeskus\n• Kick Contemporary Arts galerii


Kostivere Kultuurimõisas algavad keelte kursused! | kostivere.ee\nPosted by Kadi Truuleht | aug. 28, 2013 |\nSellest sügisest alustavad Kostivere Kultuurimõisas erinevad keelte kursused! Koolitaja Viendra Koolitus.\nArvesse võttes Sinu soovi keelevaliku ja toimumisaja suhtes, komplekteeritakse septembris järgmised grupid:\nInglise keel algajatele A1 ja A2\nInglise keel edasijõudnutele B1 ja B2\nRootsi keel algajatele A1 ja A2\nRootsi keel edasijõudnutele B1 ja B2\nSoome keel algajatele A1 ja A2\nSoome keel edasijõudnutele B1 ja B2\nKursuste jooksul õpitakse lugemise, kirjutamise, kuulamise ja vestlemise käigus keele hääldust, grammatikat ja sõnavara.\nKursuse maht on 30 akadeemilist tundi (45 min), koormusega 1-2 x nädalas, 2 akadeemilist tundi korraga – kokku 15 õppepäeva.\nInfo: Egle Govorun, e-post: egle_gvr@mail.ee, tel 5687 4270\nPreviousEesti meistrivõistlused ameerika pesapallis finaal\nNextTÕN 2013 / 11.-18. oktoober


April, 2017 | Senior City\nIf you were born on April 21, you share a birthday with these famous people: Queen Elizabeth II is 91 (nee Elizabeth Alexandra Mary) English nonagenarian senior citizen, Queen of the United Kingdom, Canada, Australia, and New Zealand, Britain’s longest-lived and reigning monarch, born Apr. 21, 1926. (Princess Elizabeth / Queen Elizabeth II 1947 Photo: SAR&H / Ian Pretorius […]


EENet » Projektid, üritused 2015-2017\nViimati uuendatud: 25.04.2017\n28.4.2017: Haridus- ja teadusasutuste pilvepäev\nEENet korraldas Tartus haridus- ja teadusasutustele infopäeva aktuaalsetel pilveteemadel.\nJätkuvad otseülekanded Eesti loodusest. EENeti hooleks neis koostööprojektides on taas striimi jagamine, video salvestamine ja serveriruumi pakkumine. Looduskalender annab ülevaate ülekannete partneritest, vahendab otsepilti ning peab vaatajafoorumeid.\nSeptember-november 2016: Arvutijoonistuste võistlus "Ajarada"\nViieteistkümnes arvutijoonistuste võistluse korraldas EENet koos Eesti Rahva Muuseumi ja Eesti Ornitoloogiaühinguga.\n2016: Programm „Üldhariduskoolide digitaristu kaasajastamine“\nProgrammi „Üldhariduskoolide digitaristu kaasajastamine“ töötas välja MKM. Programmi hakkab ellu viima Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutus.\nMKM pressiteade 27.01.2016\n2015. aastal käis koolide IKT-taristu arendamise programmi ettevalmistamiseks tihe koostöö Haridus- ja Teadusministeeriumi ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumiga.\nJätkusid otseülekanded Eesti loodusest. EENeti hooleks neis koostööprojektides oli striimi jagamine, video salvestamine ja serveriruumi pakkumine. Looduskalender andis ülevaate ülekannete partneritest, vahendas otsepilti ning pidas vaatajafoorumeid.\nSeptember-november 2015: Arvutijoonistuste võistlus\nNeljateistkümnes arvutijoonistuste võistlus oli seekord osa HITSA õpilastööde konkursist "Maailmariik Eesti" 2015/2016. Osales 5087 joonistajat 5691 pildiga 201 koolist, juhendajaid oli 199.\nJätkusid otseülekanded Eesti (ja Läti) loodusest. EENeti hooleks neis koostööprojektides oli striimi jagamine, video salvestamine ja serveriruumi pakkumine. Looduskalender andis ülevaate ülekannete partneritest, vahendas otsepilti ning pidas vaatajafoorumeid.\n06. veebruarist 2015 merikotkas Lätis\n04. märtsist 2015 kaks hiireviu pesa\n02. aprillist 2015 must-toonekurg Lätis\n15. aprillist 2015 kalakotkas\n15. aprillist 2015 väike-konnakotkas\n17. aprillist 2015 teinegi kalakotkas\n21. aprillist 2015 mäger\n21. aprillist 2015 kalakotkas Lätis\n20. maist 2015 herilaseviu\nalates 22.04.2015 kanakull Lätis\n14.05.2015-?? hüüp Lätis


STAR VARS DRESSIPUSA PLÄTUD 29 SPIDERMAN (127842477) - Osta.ee\n0.10! Riided. 110-122 ( Ted Baker, spiderman, H&M, Sketsers\nRiided baby poisile, suurus 68cm/74cm H&M, BOGI, RESERVED...\nSTAR VARS DRESSIPUSA PLÄTUD 29 SPIDERMAN\nEseme ID: 127842477\nEseme ID: 127842477 Seisukord: kasutatud Tarneaeg: 7 päeva\n3.50€ 2h, 9m\n2.70€ 2h, 9m


Kattemadrats Renew Eucalyptus 6 cm\nKattemadrats 6 cm Renew Eucalyptus Dormeo\nOle esimene, kes seda toodet hindab SKU: 99-1000072999\nMuuda oma vana ja võib-olla veidi väsinud voodi pehmest nn mäluvahust ning osaliselt värske ja sileda Tenceliga kaetud kattemadratsiga Eucalyptus mugavaks asemeks.\n6 cm mäluvahu kiht\nLibisemiskindel põhi ja pestav kate\nMuuda oma diivan või vana madrats mugavaks ja värskeks voodiks\nKas sa magad diivanil või sinu vana madrats on hakanud aastatega väsima? Muuda see vaid ühe lihtsa sammuga mugavaks magamisasemeks: kasuta uuendatud kattemadratsit Dormeo Eucalyptus! See pehme, toetav ja hügieeniline toode suudab hetkega muuta iga magamisaseme tõeliselt mugavaks voodiks, mille järele su keha igatseb.\nTenceli siidjalt pehme pind toimib tänu oma temperatuuri reguleerimise võimele otsekui teine nahk. See on ülipehme ja ideaalne tundlikule nahale.\nSee looduslikult värske ja mugav kattemadrats muudab su voodi mitmekordselt mugavamaks.\nSpetsiaalsed libisemist takistavad täpikesed alumisel küljel tagavad, et kattemadrats püsib kindlalt madratsil ega nihku paigast isegi rahutust unest tingitud liigutuste tõttu.\nÜmbrisel on praktiline tõmblukk, mis võimaldab magamisaseme hõlpsasti puhtana hoida – vajaduse korral võta ümbris ära ja pese masinas puhtaks.\nKattemadrats Dormeo Eucalyptus suurendab olemasoleva madratsi mugavust hetkega ning toob sulle parema une ja puhkuse.\nTäidis: viskoelastne polüuretaanvaht (nn mäluvaht)\nPealmine pool ja küljed 70% lüotsell (Tencel®), 30% polüester\nAlumine külg: 20% puuvilla, 80% polüestrit, libisemist takistavad täpikesed\nKatet võib pesta pesumasinas 40-kraadise veega.


Leedu kuulutas välja üleriigilise gripiepideemia - Meditsiiniuudised\nLeedu kuulutas välja üleriigilise gripiepideemia\nLeedu valitsuse kriisikomisjon kuulutas teisipäeval riigis välja gripiepideemia. Teisipäeva pärastlõunaks oli epideemia välja kuulutatud 38 omavalitsuses 60st.\n«Me tunnistame, et tase kandub omavalitsuste ja maakondade tasemelt riiklikule, ning käivitatakse tsiviiljulgeoleku mehhanism,» ütes ajakirjanikele komisjoni esimees, siseminister Raimundas Palaitis, vahendas Postimees.ee.


Tapa vallas avastatakse kultuuriradu - Meelelahutus - Virumaa Teataja\nTapa vallas avastatakse kultuuriradu\nTapa Jakobi kirik on üks kohtadest, kus peatutakse ja lugusid vestetakse.\nPühapäeval korraldab Tapa kultuurikoda kultuuriloolise retke mööda Tapa valda. Kultuurikoja direktor Heili Pihlak rääkis, et mullu sügisel, valla sünnipäeva ajal, võeti ette ekskursioon, kus muu hulgas külastati Tamsalu saja tamme parki ning lõpetati “maailma kõige ägedamas kohas” – Rabassaares.\n“Retke vastu oli üllatavalt suur huvi ja sündis mõte teha igal sügisel midagi sarnast,” ütles Heili Pihlak. “Meiega on liitunud väga huvitavad inimesed: hiljuti Tapale kolinud vene keelt rääkivad inimesed, noored, kes eriti siinseid paiku ei tea. Ja kuna käik satub hingedeajale, jätame kindlasti kuhugi ka tulukese.”\nHakatuseks tehakse jalutuskäik Tapa linnas, edasi suundutakse bussiga kaugematesse küladesse – seepärast oleks hea enne kultuurikoda oma tulekust teavitada, et bussikohti jaguks. Riidesse palutakse panna soojalt ja mugavalt ning retke alguspunkt on kell 11 Tapa kultuurikoja ees.\nEkskursiooni jooksul vestab lugusid Saksi koduloohuviline raamatukoguhoidja Sirje Võsa. “Saksi kandist pärit Ilmar Talvel on tänavu 100. sünniaastapäev ning tema isa oli Tapa Jakobi koguduse esimees, nii et astume sisse Tapa Jakobi kirikusse. Ilmar Talve vanematel oli Tapal omal ajal maja, mille teise korruse aknast avanes vaade turuplatsile, kus praegu on kooli staadion. Aga tol ajal olid maikuus seal alati suur laat ja tsirkus ning kõik koolivennad tulid talle külla, et aknast tasuta tsirkust vaadata,” jutustas Sirje Võsa ühe loo, millest retke käigus juttu tuleb.\nKäiakse ka Moe külas, Konnaveres, Saksi-Arukülas, Pariisi külas, Naisteväljal, Saiakoplis, Karkusel, Näol ja Jänedal, samuti Männiku külas hukkunud noorte mälestuskivi juures. Juttu tuleb Edgar Kasest, Veera Saarest ja Maimu Bergist.


Buduaari foorum - Turismi eriala\nPostitatud: 07-12-2008 11:39 Jälgi teemat\nTahaksin veidi nõu küsida:)\nLõpetan gümnaasiumi ning loogiline, et gümnaasiumi haridusest jääb väheks. Kaalusin ka kõrgharidust, kuid ehk hiljem.\nEsialgu tahaksin minna kuhugi kutsekooli. Huvitab just turismi eriala. Olen küll palju nende kodulehekülgi, õppekavasid jne uurinud. Kuid tahaks kuulda kellegi arvamust, kes on seda ise õppinud..\nOn keegi siin õppinud turismi? Kus õppisid ning kuidas meeldis? Kas leidsid oma erialal ka hiljem tööd?\nAga mida üldse arvate turismist, tasuks õppida?\nAvaldage lihtsalt arvamust;)\nPostitatud: 07-12-2008 12:16\nOlen õppinud turismikorraldust - Tartu Kutsehariduskeskuses. Eriala meeldis. Ise ma selle peale pidama ei jäänud, vaid läksin edasi õppima infotehnoloogiat.\nTurismi alal on konkurents väga suur ning palgad madalad.\nKutsekoolis ei saa muidugi täit teadmisi, kuid põhilised, et sellel alal töötades hakkama saada.\nErialal lisandusid soome ja saksa keel. Seal õpetati põhilisi sõnu ja lauseid. N: kuidas kõnetada, teretada, tube/pileteid bronnida jne. Minu jaoks jäid need keeled lahjaks. Oleks tahtnud rohkem juurde õppida, kuid tunde oli pandud nii vähe. Kui ma ei eksi, siis jäi see max 20 - 40 tunni vahele. (1 tund = 2 tundi).\nPraktikaid on muidugi lihtne teostada, kuna hotelle, turismifirmasid ja infopunkte palju :)\nSamas ei meeldinud mulle administraatori töö seetõttu, et vahel peab ka öösiti tööl olema, mis ei ole mulle just meeltmööda :)\nKursus oli meil päris suur, ning kuulduste kohaselt on selle ala peale jäänud meil vähesed :)\nPostitatud: 07-12-2008 15:30\nSõbranna õppis ka turismi Tartu kutsekas, jäi rahule. Praktika tegi mingis reisibüroos vist. Aga hetkel ta lapsega kodus. Arvan, et kui endal soovi on, leiab tööd ikka.. :)\nPostitatud: 07-12-2008 15:33\ntean inimest, kes õpib seda Pärnu Kolledžis ja praktikal on olnud Egiptuses\nPostitatud: 07-12-2008 15:43\nMeenus, et üks tuttav käis praktikal Küprosel;)\nPostitatud: 07-12-2008 15:46\nOtsi netist,leiad kõik koolid kus see eriala sees!Kui tahad kutsekasse,siis Vana-Vigala Tehnikum näiteks üks varjant,samas koht jms.määrab ka ju palju.\nPostitatud: 07-12-2008 16:29\nMul tuttav käis praktikal Kreekas ja Inglismaal. Ta õppis seda eriala kõrgkoolis. Aga üldiselt olen kuulnud, et sel alal pidavat tulevikku olema küll. Ise lõpetan ka gümnaasiumi ja paar tüdrukut meie klassist plaanivad samuti turismi õppima minna.\nPostitatud: 07-12-2008 16:33\nMa ise peaksin hakkama seda eriala õppima järgmisest kevadest. Käin hetkel Mainori kõrgkoolis, siin pidavat päris põhjalikult seda õpetatama ja hiljem saab samasse kooli magistrisse ka minna, aga ma olen nüüd ise kahevahel mida teha...mõtlen, et võib-olla lähen finantsjuhtimise peale üle..tundub perspektiivikam\nPostitatud: 07-12-2008 16:41\nõpin mainoris turismi ja olen väga rahul ja kuskohast see arvamus,et palgad madalad....need madalad madalamatel ametikohtadel nii nagu igal pool....aga nt praktikal käisin see suvi ka adminnina ja koos preemiatega sain kuskil 9000.- päris hea praktika eest ju..aga see adminnitöö ei ole siiski mulle,ei meeldi öösiti yleval istuda,nyyd kohe ka uus praktika tulemas ja nyyd tahaks kuskile reisibüroosse saada...kevadel lõpetan nyyd ja loodan et leian ka sobiva töö:) ja plaanin ka edasi minna pärnu kolledzisse magistrisse.\nPostitatud: 07-12-2008 17:47\nMinul ka hetkel turismikool pooleni. Algul tundus ahvatlev ja põnev, hetkel olen pisut pettunud. Lõpetan ära, et raisku mindud aja eest vähemalt paber saada, aga edasi pole plaan sellega tegeleda.\nPostitatud: 07-12-2008 23:50


Astronoom Jaan Pelt: mida kõike on võimalik teada saada ühe aasta jooksul - Arvamus\nAstronoom Jaan Pelt: mida kõike on võimalik teada saada ühe aasta jooksul\n20. veebruar 2016, 23:43\nTänavune pilt eredatest noortest tähtedest Orioni Trapetsi täheparves. Üks täht seal osutus sealjuures kaksiktäheks. FOTO: NASA\nUniversumis on üks aasta tühine hetk, astronoomi huviväljas jõuab aga aasta jooksul väga palju toimuda. Nii palju, et on peaaegu võimatu kõigest toimunust isegi lühikest ülevaadet anda. Seega väike, isegi juhuslik valik. Alljärgneva aluseks on minu enda ja kolme hea kolleegi Tartu tähetornis tehtud ülevaade vastustega küsimusele: mis juhtus, kirjutab Tartu observatooriumi juhtivteadur Jaan Pelt Sirbis.\nPiir tuleb ette\nTihti mõtleme astronoomiast kui teadusest, mis tegeleb väga suurte kauguste ja objektidega. Ajalooliselt on aga pigem nii, et astronoomia oli eelkõige teadus ajast – tähtede liikumise abil oli võimalik paika panna kalender ja planeetide asendid võimaldasid ennustada tulevasi sündmusi. Tänapäeva teadmistest lähtudes on aeg ja ruum muidugi tihedalt seotud. Teated kaugel toimunud sündmustest jõuavad meieni väga palju aega hiljem.\nAjalooliselt on aga pigem nii, et astronoomia oli eelkõige teadus ajast – tähtede liikumise abil oli võimalik paika panna kalender ja planeetide asendid võimaldasid ennustada tulevasi sündmusi.\nAlustamegi siis kõige kaugemast. Kõige vanem otseselt vaadeldav sündmus on muidugi ajahetk, millal universum muutus läbipaistvaks. Varasemad sündmused on seni meie eest peidus. Tollal, umbes 380 000 aastat pärast Suurt Pauku, välja kiiratud footonid on praeguseks alla jahtunud ja tuntud meile reliktkiirguse või foonkiirguse nimetuse all. Selle kiirguse ruumilise jaotuse detailne uurimine, kus on kasutatud satelliitteleskoobi Planck andmeid, võimaldas määrata eelmisel aastal universumi vanuse väga suure täpsusega: 13 799 ± 0021 miljardit aastat. See on rahvusvahelise astronoomide kollektiivi pikaajalise ja mingis mõttes rutiinse töö tulemus. Ka Tõravere astronoomid olid projektis tegevad.\nKosmoloog Tiit Sepa arvates oli aga talle mõnevõrra huvitavam galaktika EGS8p7 kauguse määramine. Osutub, et see on praegu meist kõige kaugem eraldiseisev vaadeldud objekt. Me näeme footoneid, mis kiirati välja ainult 570 miljonit aastat pärast «maailma loomist». Huvitav on veel see, et selle objekti vaatlemiseks ei piisanud ainult inimese ehitatud teleskoopidest. Õnne kombel on selle objekti ja meie vahel galaktikate parv, mis toimib nagu gravitatsiooniline lääts ja võimendab saabuvat valgust paar korda, muutes selle meile nähtavaks.\nPilt kõige kaugemast osast kosmoses, mida seni lähiinfrapuna piirkonnas näinud oleme. FOTO: HO/AFP\nKui nüüd galaktikat EGS8p7 Maa poolt vaadata, siis on see ju peaaegu vastu seina (kosmoloogilist horisonti). Hea uudis on see, et oleme võimelised vaatlema kõike, mida on võimalik vaadelda, halb uudis aga see, et maailm hakkab tunduma kitsukesena. Lohutab ehk see, et ikka rohkem räägitakse teistest maailmadest nn multiversumis.\nStatistika teeb oma töö\nTulgem nüüd ajas natuke lähemale. Galaktikate uurija Rain Kipper osutab kahele uurimistööle, mis on ilmunud alles eelmisel aastal, kuid jõudnud juba koguda suure hulga tsiteerimisi, järelikult siis populaarsed teiste astronoomide hulgas. Laiale lugejaskonnale on aga mõlemad tööd ja neis peituvad tulemused vähetuntud. See on pigem tüüpiline kui erandlik, sest valdav osa astronoomide n-ö köögipoolseid töid ongi väga spetsiifilised ja nende tulemused vajavad pikemat lahtikirjutamist.\nEsimene töö on itaalia ja saksa astronoomide artikkel väga väikeste kääbusgalaktikate statistikast Virgo galaktikate parves. Tänapäeva võimsad teleskoobid võimaldavad näha mitte ainult ajas kaugemale tagasi, vaid ka detailsemalt. Antud juhul oli siis võimalik saada täpsem ettekujutus galaktikate heledusjaotuse tumedamast otsast, lihtsamalt öeldes, kui palju on väga nõrku galaktikaid, võrreldes heledamate ja keskmise heledusega galaktikatega. Esimesest pilgust muidugi tühine täpsustus seni tuntule, kuid tegelikult väga oluline tulemus.\nNimelt sõltub galaktikate heledusjaotus ilmaruumi seisundist nende tekkimise ajal. Kahjuks aga mingeid täpsustavaid vaatlusi aja kohta enne galaktikate teket meil ei ole. Seega peame pöörduma teooria poole. Just siia ongi koer maetud. Osutub, et eestlastele nii hästi tuntud varjatud aine võib olla kas soe või jahe. Ja just sellest, millise tumeda ainega on tegemist, sõltub galaktikate heledusjaotuse tume ots. Seega tööst tehtavad järeldused võivad olla väga tähtsad kosmoloogiliste mudelite vahel valiku tegemisel.\nSpiraalgalaktika NGC 4845 Virgo (Neitsi) tähtkujus. Foto: NASA FOTO: NASA/REUTERS\nVäga ilus tulemus, aga mitte nii «müüdav» nagu traditsioonilised teated igasugustest äärmuslikest taevanähtustest, suurest hulgast avastatud eksoplaneetidest või siis lähedalt tehtud pildid meie koduse Päikesesüsteemi taevakehadest.\nTeine Rainer Kipperi osutatud töö on ameerika autoritelt. See on pühendatud kõige heledamatele galaktikatele, mida mõõdeti projekti WISE (Wide-field Infrared Survey Explorer) raames. Nende galaktikatega seotud ootamatu probleem on see, et mõni neist on «liiga» hele. Võiks isegi öelda, et nad võivad olla universumi kõige heledamad pidevalt helenduvad objektid (supernoovad jms on ainult lühikest aega väga heledad). On teada mehhanisme, mis võimaldavad objekti heledust näha suuremana, kui see tegelikult on (nt eespool on välja toodud, et võimendus võib tekkida tee peal oleva gravitatsioonilise läätse tõttu). Artikli autorite kollektiiv, üle kolmekümne autori, välistas väga detailsete vaatluste ja arvutuste abil kõik teadaolevad võimenduse mehhanismid. Ja tulemus: meil on tõesti tegemist väga heledate galaktikatega, mille heledust ei saa seletada traditsioonilise tähetekkest lähtuva mehhanismiga. Siit järeldub, et heleduse allikat tuleb otsida galaktikate tuumast ja selle ümbrusest. Suure tõenäosusega on meil tegemist mustade aukudega galaktikate tsentris, mis kohutava kiirusega tõmbavad ainet enda sisse. Sellises akretsiooniprotsessis kiirgub siis kohutav hulk energiat, millel on järelmeid ka suuremasse kosmoloogilisse pilti. Jälle ajalise järgnevuse probleem: kumb ilmub enne, kas galaktikaid moodustavad tähed või must auk galaktika keskmes?\nKunstniku nägemus supernoovast ASASSN-15lh. Foto: Scanpix FOTO: Xinhua/Xinhua/Sipa USA\nPeale rekordiliselt heledate galaktikate vaadeldi eelneval aastal ka rekordiliselt heledat supernoovat. Hiina astronoomi Subo Dongi juhitud kollektiiv avastas supernoova, mis sai nimeks ASASSN-15lh ja oli oma maksimumis kaks korda heledam kui seni avastatud supernoovad ning 20 korda heledam kui meie Galaktika kogu valgus.\nAstronoomide ajaskaalad ei piirdu ainult miljonite ja miljardite aastatega. Mõni sündmus toimub tunduvalt kiiremini. Kosmoloog Tiit Sepp toob eelmisest aastast huvitava näite. Rühm astronoome eesotsas hollandi astronoomi van Leeuweniga vaatles viis aastat kaksiksüsteemi, mis koosneb suure tõenäosusega kahest neutrontähest või siis valgest kääbusest ja neutrontähest. Parajasti on üks täht meile nähtav raadiodiapasoonis pulsarina. See tähendab, et ta kiirgab kitsast kiirtevihku, mis on hetketi suunatud ka Maale. Kuna pulsar pöörleb väga kiiresti – umbes seitse pööret sekundis –, siis sama kiiresti muutub ka Maa pealt mõõdetav raadiokiirgus.\nHuvitavaks teevad selle süsteemi aga kaks asjaolu. Esiteks on tegemist teineteisele lähedal asuva paariga, kus mõlemad komponendid on relativistlikud suure massiga tihedad objektid ja süsteemi kirjeldamiseks on vaja väga keerulisi relativistlikke mudeleid (Einsteini üldrelatiivsusteooriat). Teiseks aga väheneb pulsari heledus kiiresti. Väga täpsed ja keerulised arvutused näitavad, et süsteemi tsentraalne objekt kõverdab enda ümber ruumi nii tugevalt, et küllaltki kiirelt muutub pulsari pretsesseeriva telje nurk. Selline muutus asetab pulsari varsti nii, et seda Maalt enam üldse jälgida ei saa. Pretsessiooni periood on 165 aastat ja juhul kui teooria on õige, siis pooleteise aastasaja pärast hakkab praegune situatsioon taastuma.\nSiit ka veel üks huvitav astronoomiline parameeter – astronoomi eluiga. Tore on teha ennustusi, mille täitumine või mittetäitumine selgub lähiajal, ütleme paarikümne aasta jooksul. Piirjuhuna võime näiteks meenutada Halley komeeti, mis oli meil nähtav 1986. aastal. Üsna paljud tollal väga noored astronoomiahuvilised saavad kontrollida, mis seisus naaseb komeet 2061. aastal (periood 75–76 aastat). Aga 165 aastat? See on ju võimatu! Ometi on kosmoloog Tiit Sepp optimistlik. Nimelt olevat molekulaarbioloogid tuuninud äädikakärbse eluiga määravaid geene nii, et nende eluiga olevat pikenenud ligi poolteist korda. Kui arvestada aga molekulaargeneetika praegust ülikiiret arengut, siis kes teab! Ehk jõutakse ka inimeseni.\nAeg antud …\nKui me juba väikese ja tühise inimese juurde oleme jõudnud, siis ka tema muudest võimalustest. Nagu hästi teada, on astronoomia keskkonnateadus. Antud juhul küsigem: kui kaua püsib meie elu energeetiliseks aluseks oleva Päikese kiirguse tase sellises vahemikus, et meid ümbritsev keskkond on elamiskõlblik? Täheastronoom Laurits Leedjärv on välja tulnud uudisega eelmisest aastast. Alustagem Päikesest mõnevõrra suurematest tähtedest. Nende tulevik on efektne. Kui tähe tuumas on kütus ära põlenud, siis täht variseb kokku ja plahvatab supernoovana. See plahvatus on nii suur, et tema kiiratav valgus võib osutuda heledamaks kui kogu galaktika.\nPlanetaarne udukogu sureva päikeselaadse tähe ümbruses. Foto: NASA FOTO: Sipa USA/NASA/Sipa USA\nKaua aega arvati, et väiksemate tähtede, sealhulgas Päikese, tulevik on tunduvalt rahulikum. Kui kütus on otsas, siis täht paisub rahulikult punaseks hiidtäheks, tõusev tähetuul puhub suure osa tähe massist laiali ja tulemust võime näha planetaarse udukoguna. Tähe keskosast saab tihe valge kääbustäht. Hispaania astronoom José Gómez koos rühma kolleegidega aga avastas eelmisel aastal, et kõik ei pruugi nii rahulikult käia. Uurides mikrolainete piirkonnas planetaarudude spektreid, avastasid nad, et planetaarudukogud võivad sisaldada väga võimsaid ja teravalt suunatud vee molekulide vooge. Kiirused on nii suured, et neid on võimatu kirjeldada tuntud gasodünaamiliste mehhanismidega.\nTegemist võib olla jälgedega plahvatusest, mille olemust me praegu veel hästi ei tunne. Siin on muidugi koht, kus teadusliku fantastika autoritel on vaba voli konstrueerida oma stsenaariume. Selged on kaks tõsiasja: rahulikule elule Päikese naabruses tuleb lõpp umbes 2,8 miljardi aasta pärast ja see lõpp tuleb mõnevõrra äkilisem, kui seni arvatud. Loodame, et DNA pakid koos vajalike robotitega uute inimeste, taimede ja loomade kasvatamiseks on selleks ajaks juba jõudnud parematesse paikadesse.\nRefsdal kohtub Popperiga\nPärast ennustusi 2,8 miljardi ja ka 165 aasta kaugusele ajale on aeg vaadelda ka üht lühemaajalist prognoosi. Alustama peame 1964. aastast. Sel aastal ilmus norra astronoomi Sjur Refsdali töö, kus ta analüüsib supernoova plahvatust, mis toimuks nii, et meile saabuv sündmuse kujutis läbiks teele jääva suure massiga galaktika. Sellisel juhul galaktika toimiks gravitatsioonilise läätsena. Läätseefekti tulemusena kujutis lõhestuks mitmeks ja informatsioon täheplahvatuse kohta liiguks meieni eri teid pidi.\nMitte kõik teed ei ole ühepikkused ja seega oleks meil võimalus jälgida teatavate ajavahede kaudu plahvatuse maksimumi mitu korda. Sjur Refsdal näitas, et kasutades andmeid ajanihete pikkuse ja galaktika massijaotuse kohta on võimalik määrata kosmoloogias üliolulise Hubble’i parameetri väärtust ja selle kaudu ka maailma vanust. Tollal olid gravitatsioonilised läätsed ainult teoreetiliste spekulatsioonide objektiks. Alles 1979. aastal avastati esimene tõeline gravitatsioonilise läätseefekti juhtum. Kuid sel juhul oli tegemist kvasari valgusega, mis paistis läbi Galaktika jõuvälja.\nSupernoova Refsdal. Foto: NASA FOTO: NASA/REUTERS\nLõpuks, 50 aastat hiljem, 2014. aastal vaadeldi kauget supernoovat, millelt meile saabuv valgus oli gravitatsiooniliselt lõhestatud, seekord neljaks kujutiseks. Küllaltki loomulikult sai täheplahvatus endale nimeks SN (Supernoova) Refsdal. Vaatlustele järgnes detailne analüüs, millest järeldati, et üks plahvatuse impulss oli Maani jõudnud juba 16 aastat varem ja vähemalt üks on veel tulemas. Eri autorid ennustasid kuuenda kujutise saabumisaega erinevalt, kuid kõige detailsema analüüsi järgi pidi sündmus toimuma 2015. aasta novembris-detsembris. Nii oligi: 11. detsembril võis Hubble’i taevateleskoobi piltidel näha uut heledate pikslite rühma – õigel ajal ja õiges kohas. Esimest korda nägid astronoomid supernoova plahvatust, teades seda ette. Mis oleks juhtunud, kui heleduse hüpet ei oleks nähtud? Nagu ameerika astronoom Tommaso Treu ja tema kolleegid väidavad, oli meil sellel korral tegemist hea näitega filosoof Karl Popperi falsifikatsiooniteooriast – negatiivne tulemus oleks ümber lükanud või kahtluse alla pannud gravitatsiooniliste läätsede mudelite teoreetilised alused.\nSellised ilusad juhtumid tuletavad meelde klassikalise astronoomia tipphetki, siis kui hälvetest ühe planeedi liikumises järeldati uue planeedi olemasolu. Selle aasta alguses ilmus ameerika astronoomide artikkel, kus Neptuuni taga vaadeldud jääpallide (Sedna tüüpi trans-neptuunsete objektide) trajektooride komplektist joonistub välja jõuvälja keskkoht, kus peaks olema midagi suuremat, suure tõenäosusega «üheksas planeet» või «planeet X». Praegu veel jutumärkides, aga otsingud on alanud. Seega, kui me vahepeal pidime Pluuto planeetide hulgast maha kandma ja asetama ta jääpallide hulka, siis nüüd aitavad meil jääpallid avastada tema asendaja. Horoskoobikirjutajad peaksid valvel olema: uus planeet on tulemas!\nOma sõna ütleb Einasto\nOmal kohal on ka lugemissoovitus. Lõigu pealkiri on ligikaudne tõlge (originaalis Einasto weighs in) J. Richard Gotti raamatust «Kosmiline veeb. Universumi müstiline ülesehitus» («The Cosmic Web. Mysterious Architecture of the Universe», Princeton University Press, 2016). Usun, et paljud on juba lugenud Jaan Einasto raamatut «Tumeda aine lugu» (Ilmamaa, 2006). Selle ingliskeelne, suuresti parandatud ja täiendatud trükk ilmus 2013. aastal pealkirja all «Dark Matter and Cosmic Web Story» (World Scientific). Mõlemas raamatus kirjeldab akadeemik Einasto nii teaduslugu kui ka oma elulugu. Nüüd on meil aga sellele oluline täiendus. Saame teada, kuidas paistavad eesti astronoomide tööd ja teooriad välis- (Ameerika) vaatlejale. Kes ja millal midagi nägi, ütles ja avaldas esimesena? Raamatus on palju muud väga huvitavat ja väga tihti ka eestlasi kõrvu liigutama panevat. N-ö treilerina kaks mulle ja ehk ka siis lugejale uut ja huvitavat momenti.\nJaan Einasto. Foto: FOTO: Margus Ansu\nKui oleme nimetanud filosoof Karl Popperit, ei saa me mainimata jätta ka teist teadusfilosoofi – Thomas S. Kuhni. Tema «Teadusrevolutsioonide struktuur» («The Structure of Scientific Revolutions») kuulub mõistagi haritud inimese kohustusliku kirjavara hulka. Lugenud on seda raamatut ka Jaan Einasto ja sellest inspiratsiooni saanud. Õnneliku inimesena, kes on elanud ajani, kui tema kui elava inimese kõrvale hakkab tekkima juba ajalooline omanimeline konstrukt, on ta oma raamatutes püüdnud asetada omaenda ja ka kolleegide töö suurde plaani. Seda tehes kasutab ta Kuhnilt pärit mõisteid: paradigmade muutus, teaduslik revolutsioon jms. Eestlastel on revolutsioonide suhtes teatud põhjustel allergia, räägime siis paradigmaatilistest hüpetest. Nimelt – kui lugeda tähelepanelikult Richard Gotti raamatut, siis selgub, et Tõravere astronoomid olid astronoomias silmapaistvalt tegevad, tihti ka teerajajad kolme paradigmaatilise hüppe juures. Esiteks toodi astronoomide vaatevälja tagasi varjatud aine mõiste, mida oli küll juba varem märganud Fritz Zwicky, kuid siis oli see unustatud. Teiseks, lähtudes Jakov Zeldovitši teoreetilistest töödest, näidati klassikalise nn hierarhilise universumi struktuuri mudelite paikapidamatust ja toodi sisse uus – universumi rakulise ehituse paradigma. Ja kolmandaks – edasise uurimise käigus näidati, et mitte ainult hierarhiline topoloogia on vale, vaid ka rakuline (või meekärjetaoline) mudel ei ole õige. See asendati järgmise hüppe käigus tänapäevase kirjeldusega, kus domineerivad suures plaanis ühemõõtmelised filamendid ja neid ühendavad superparved, mida vahel on nimetatud ka käsnstruktuuriks.\nSeega on kõrvaltvaatajale mõned asjad isegi paremini nähtavad kui asjas sees olevatele inimestele. Seda, et ruumi topoloogilise struktuuri nurga alt vaadatuna oli meil tegemist kahe olulise murdega galaktikate ruumjaotuse uurimise käigus, ei ole varem väga palju räägitud.\nJa lõpuks kirss tordi peale. Küsimus suurele ringile: kelle teaduslikus töös on esimest korda kasutatud tänapäeval valdavaks saanud kosmilise võrgustiku mõistet (cosmic web)? Richard Gotti raamatust selgub, et vastaval artiklil oli kolm autorit: Richard Bond, Lev Kofman ja Dmitri Pogosjan. Ja siis? Muidugi – kaks viimast autorit on ju Tõravere observatooriumi kasvandikud!


OTSEBLOGI JA FOTOD | Eesti meistriks tulnud Gross võitis Saaremaa ralli suure eduga, Poom sai teise koha - Auto/Moto\nOTSEBLOGI JA FOTOD | Eesti meistriks tulnud Gross võitis Saaremaa ralli suure eduga, Poom sai teise koha\n12.oktoober 2019 17:28\nSaaremaa ralli 2019 ss7 Foto: Margus Pahv\n52. Saaremaa ralli, mis oli Eesti autoralli meistrivõistluste ja Estonian Junior Challenge hooaja viimane etapp, võitsid Ford Fiesta WRC-ga sõitnud Georg Gross - Raigo Mõlder. Teise koha said Roland Poom - Ken Järveoja, kolmandaks tulid Raul Jeets - Andrus Toom.\nAbsoluutarvestuses Eesti meistriks tulnud Gross edestas Ford Fiesta R5 autoga debüüdi teinud Roland Poomi kahe minuti ja 42,7 sekundiga. Raul Jeets jäi Grossile alla 2.49,6.\nKen Torn, kes oli nelja katse järel teine, sõitis viiendal kiiruskatsel teelt välja ja oli sunnitud katkestama.\nSS1 Salavere 1, 7,77 km, kell 17.28\nSS2 Peederga, 12.99 km, 18.23\nSS3 Kuressaare, 1.81 km, 20.18\nSS4 Salavere 2, 7,77 km, 7.44\nSS5 Karujärve, 8,19 km, 8.47\nSS6 Oriküla 1, 2,46 km, 9.34\nSS7 Salme 1, 7,96 km, 11.37\nSS8 Kurevere 1, 23,76 km, 12.25\nSS9 Kehila 1, 5,17 km, 13.08\nSS10 Oriküla 2, 2,46 km, 13.46\nSS11 Salme 2, 7,96 km, 15.49\nSS12 Kurevere 2, 23,76 km, 16.37\nSS13 Kehila 2, 5,17 km, 17.20\nViimase katse ajad:\nGrossi kommentaar: "Väga huvitav ralli, väga väga kihvt. Saaremaal on alati mõnus sõita. Alguses arvasin, et ilm on keeruline.."\nNii ongi, Poom edestab ka sellel katsel Jeetsi kahe sekundiga. Võidumees Gross on ka katse lõpus ja ühtlasi tuli ta Eesti meistriks!\nRoland Poom on finišis ajaga 3.05,0 ja talle koidab teine koht.\nViimase katse alguseni pole palju jäänud, Kehila teine läbimine (5,17) on kell 17.20.\nSeis enne viimast katset:\n12. katse ajad:\nGross edestab teisi ligi poole minutiga. Teisele kohale teeb kõva avalduse Poom, kes edestab Jeetsi 2,7 sekundiga, kokkuvõttes on vahe nüüd 4,9 sekundit.\n12. katse algab kell 16.37 ja see võib teise koha heitluses otsustavaks saada, sest Kurevere katsel on pikkust ligi 24 km.\nÜldseis enne kaht viimast kiiruskatset:\nKokkuvõttes vähenes Poomi edu Jeetsi ees 2,2 sekundile.\n11. katse teist kohta hoiab Kokik (+9,4), kolmas on Notkus (+9,8), neljas Jeets (+9,9) ja viies Poom (+10,3).\nJärjekordne katsevõit läheb Grossile, kes läbis 7,96 km ajaga 3.31,2.\nTundub, et GAZ saab õige pea siiski kuivale maale. https://twitter.com/SaaremaaR/status/1183002214660497408?ref_src=twsrc%5Etfw\nRalli 11. kiiruskatse algab kell 15.49. Aga enne seda saame teateid edastada üheksandalt katselt, kus ralliveokite klassis sõitnud Rünno Niitsalu ja Aaro Tiiroja GAZ 53 veeres pärast avariid otse jõkke! https://twitter.com/SaaremaaR/status/1183000725690994688?ref_src=twsrc%5Etfw\nSõita jääb veel kolm kiiruskatset, neist järgmine kell 15.49 - SS11 Salme 2, 7,96 km.\nTeisel kohal sõitev Roland Poom (Fotod: Margus Pahv):\nLiider Georg Gross 7. kiiruskatsel:\nÜldseis enne kolme viimast kiiruskatset:\nGross: "Mõnes mõttes küll (lihtsam), tee kohati katki ja tahtis joonest välja minna. Muidu oli päris nauditav."\nGeorg Gross on ka 10. kiiruskatse kiireim - tema aeg 2.04,1.\nJeets: "Paremini, kui esimene. Väga okei pidamine, suuri lompe ja asju ei olnud, võib rahule jääda."\nPoom teab, kust ajakadu tuli. "Päris rööpas oli kohati, loopis autot päris korralikult, aga sõitsime ilusti joones. 2-3 sekki jätsime rööpast väljaminekuga maha."\nRaul Jeets võtab Roland Poomilt pisut aega tagasi, olles lähirivaalist 0,3 sekundit kiirem. Jeetsi liidriaeg hetkel 2.05,5.\nPriit Koik kaotab Rostilovile lausa 7 sekundiga. "Roolivõimu ei ole, selle katse peal on võimatu. Täitsa läbi," sõnas Koik.\nRostilov on 10. kiiruskatse finišis ajaga 2.09,7.\n10. kiiruskatse on ka peagi algamas: kell 13.46 - SS10 Oriküla 2, 2,46 km.\nRoland Poom sõnas, et oli väga libe: https://twitter.com/SaaremaaR/status/1182964061341925377\nÜldseis 9. katse järel:\nGeorg Gross võidab 9. kiiruskatse ajaga 3.00,1. Vahe Rostiloviga jäi 6,4 sekundit. Üldkokkuvõttes juhib Gross Poomi ees 2.01-ga.\nRaul Jeets kaotab Poomile aega juurde, sel katsel 0,6 sekundit. Kokkuvõttes on teisel ja kolmandal kohal sõitva mehe vahe 2,9 sekundit.\nRoland Poom kaotab Rostilovile 2,2 sekundiga, Priit Koik 2,4 sekundiga.\nDenis Rostilov on 9. katse finišis ajaga 3.06,5.\nJärgmine kiiruskatse juba kell 13.08: SS9 Kehila 1, 5,17 km.\nKa Gross tunnistas, et viimane katse pakkus üllatusi. https://twitter.com/SaaremaaR/status/1182955636805525504\nGross oma WRC-masinaga on taas kindlalt kiireim - aeg 11.35,4 ja edu teisena lõpetanud Roland Poomi ees 27,8 sekundit.\nJeets tunnistas, et käis korraks rajalt väljas. https://twitter.com/SaaremaaR/status/1182955702400237568\nKoik sõnas, et see oli väga nõudlik kiiruskatse. https://twitter.com/SaaremaaR/status/1182955029520666624\nRoland Poomilt uus liidriaeg 12.03,2. Koik kaotab talle 8,8 ja Jeets 9,3 sekundiga. Kokkuvõttes on Poom tõusnud Jeetsist mööda 2,3 sekundiga.\nRostilov on 8. kiiruskatse finišis ajaga 12.16,7.\nVeerand tundi 8. kiiruskatse alguseni - SS8 Kurevere 1, 23,76 km, kell 12.25. Tegemist on ralli kõige pikema kiiruskatsega.\nGrossi üldedu on juba väga suur:\nGeorg Gross on taas kiireima ajaga finišis - 3.50,1.\nPriit Koik on hetkel kiireim ajaga 4.00,2.\nGross teenindusalas: https://twitter.com/SaaremaaR/status/1182925789706276864\nGeorg Grossi stiilinäide: https://twitter.com/PeepPahv/status/1182910618057228288\nJärgmine kiiruskatse (Salme 1, 7,96 km) algab kell 11.37\n6. kiiruskatse tulemused:\n"Suht libe ja tatine, aga kõigile ühtemoodi. Päris huvitav oli, pole ammu saanud siin Orikülas sõita," kommenteeris Gross.\nKa see kiiruskatse kuulub kindlalt Georg Grossile - tema edu Jeetsi ees on 3,7 sekundit.\nRaul Jeets tõuseb kiiruskatse liidriks ajaga 2.08,4, Roland Poom kaotab talle teisena 1,3 sekundiga. https://twitter.com/SaaremaaR/status/1182909995324710912\nPriit Koik jääb Rostilovile alla 1,9 sekundiga.\nRoland Murakas kaotab Rostilovile kahe sekundiga.\nEsimene startija Rostilov on 6. katse lõpetanud. https://twitter.com/SaaremaaR/status/1182908413153554433\nKuues kiiruskatse algab veerand tunni pärast: SS6 Oriküla 1, 2,46 km, kell 9.34.\nKen Torn on avarii teinud. Rallimeestega on kõik korras. https://twitter.com/SaaremaaR/status/1182911887098482688\nGeorg Gross on taas kiireim - aeg 4.20,2. Edu Koigi ees 11,3 sekundit.\nRoland Poom kaotab Koigile 0,7 sekundiga.\nKoik sõidab liidriaja 4.31,5. Roland Murakas kaotab teisena täpselt sekundiga. https://twitter.com/SaaremaaR/status/1182897999929851904\nSamsonas kaotab Rostilovile 8,2 sekundiga. https://twitter.com/SaaremaaR/status/1182897491190132738\nViies kiiruskatse on alanud. https://twitter.com/SaaremaaR/status/1182895770669928448\nViies kiiruskatse algab kell 8.47 - SS5 Karujärve, 8,19 km.\nNeljanda kiiruskatse tulemused:\nGross võidab ajaga 4.01,2 ka selle kiiruskatse. https://twitter.com/SaaremaaR/status/1182883274965864449\nRoland Poomilt liidriaeg 4.13,7. https://twitter.com/SaaremaaR/status/1182882501452337152\nRoland Murakas sõidab 7,77 km pikkusel 4. kiiruskatsel välja hetke liidriaja 4.16,0.\nLiider Gross on siirdunud stardipaika. Avakatse algas, Rostilov on rajal. https://twitter.com/SaaremaaR/status/1182875668062920704\nÜldseis pärast esimest päeva:\nKiiremad autod on trassi läbinud, siin on linnakatse esikümme:\nRoland Poom kaotab Grossile koguni 8,2 sekundiga. Päeva lõpuks jääb ta Tornile ja Jeetsile alla pisut enam kui kümme sekundit. https://twitter.com/SaaremaaR/status/1182710849162616833?ref_src=twsrc%5Etfw\nJeets jääb Grossile alla 2,9 sekundiga. https://twitter.com/SaaremaaR/status/1182708886723321856?ref_src=twsrc%5Etfw\nGross läbis vihmase Kuressaare linnakatse ajaga 1.33,8. Torn kaotas talle 2,1 sekundiga. https://twitter.com/SaaremaaR/status/1182707752818401281?ref_src=twsrc%5Etfw\nKuressaare linnakatse algab juba mõne minuti pärast.\nTäna tuleb sõitjatel läbida veel 1,81 km pikkune Kuressaare linnakatse, mis algab kell 20.18.\nTeise katse ajad:\nMargus Murakas kaotab üle minuti ja saab praegu alles 17. aja.\nEsimesel katsel teise aja saanud Poom annab nüüd konkurentidele pisut ära, ta läheb neljandaks (+24,1).\nRoland Muraka aega parandatigi ära, ta kaotab Grossile 33,5 sekundiga.\nJeets kaotab Tornile 0,6 sekundiga, kokkuvõttes jääb ta nooremale konkurendile alla 0,7 sekundiga.\nNüüd läks ajamõõtmisel vist midagi valesti - Roland Muraka aeg on 26,5 sekundit parem kui Grossil...\nPirueti teinud Priit Koik kaotab Grossile koguni 31,3 sekundit.\nGross on finišis ajaga 6.48,9. Torn kaotab talle seekord 17,7 sekundit. Seega on jõuvahekorrad sarnased esimese katsega.\nTeine katse on alanud!\nJärgmisena on kavas Peederga katse (12,99 km), see algab kell 18.23.\nSuures plaanis võib esimesele katsele joone alla tõmmata. Ajad:\nAudi S1 Protoga sõitev Margus Murakas saab esimesel katsel seitsmenda aja (+21,4). Salavere katse jäi ilmselt viimaseks Hendrik Kersile (Mitsubishi Lancer Evo X), kelle autol on mootoriprobleemid.\nEsimest korda R5 autoga sõitev Roland Poom läheb teiseks (+10,7). https://twitter.com/SaaremaaR/status/1182668160710955009?ref_src=twsrc%5Etfw\nSoomlane Arto Soininen (Ford Fiesta R5) teatas, et sõitis vastu betoonplokki ja lõhkus rehvi. Ta kaotas Grossile 25,6 sekundit.\nKatse on lõpetanud kaheksa ekipaaži, eestlastel on endiselt kolmikjuhtimine.\nVanameister Raul Jeets läheb kolmandaks, kaotust Grossile on 11,7 sekundit.\nKen Torn kaotab Grossile 11,6 sekundit, Priit Koik lausa 16,4 sekundit.\nGross on päral ajaga 4.01,1. https://twitter.com/SaaremaaR/status/1182665517095706624?ref_src=twsrc%5Etfw\nNonii! Georg Gross on oma Ford Fiesta WRC-ga esimesena rajal. Salavere katse pikkuseks on 7,77 km.\nVõistlejad on ralliks valmis! https://twitter.com/SaaremaaR/status/1182631881071910914?ref_src=twsrc%5Etfw\nOTSEBLOGI JA FOTOD | Eesti meistriks tulnud Gross võitis Saaremaa ralli suure eduga, Poom sai te...\nOliver Solberg Saaremaa rallile ei tule, stardis on WRC auto ja 12 R5 masinat (2) 09.10.2019\nSolberg kollitas Grossi, toores talent napsas võidu (16) 02.09.2019\nGeorg Gross: mul on olnud sekund-sekundis lahinguid Tänakuga, seega polnud see võõras kogemus (7) 31.08.2019\nVIDEO JA FOTOD | Georg Gross võitis Lõuna-Eesti ralli napilt Oliver Solbergi ees (47) 31.08.2019\nVIDEO | Saaremaa rallil tuli masinaid välja aidata nii kraavist kui jõest (6) 13.10.2019\nGross võitis ühemehešõu. Ülejäänud sõitsid teises liigas (19) 14.10.2019


George Gleig – Vikipeedia\nGleig sündis farmeri pojana. 13-aastaselt astus ta Aberdeeni Ülikoolis King's College'isse, kus pälvis esimese auhinna matemaatikas, füüsikas ja moraaliteadustes. 21-aastaselt pühitseti ta Šoti episkopaalkiriku vaimulikuks, tema hoole alla anti kogudus Fife'is Pittenweemis, kust ta 1790. aastal viidi Stirlingisse. Gleigist sai ajakirjade Monthly Review, Gentleman's Magazine, Anti-Jacobin Review ja British Critic sage kirjasaatja.\nTa kirjutas ka mitu artiklit Encyclopædia Britannica kolmanda trüki tarbeks ning pärast entsüklopeedia toimetaja Colin Macfarquhari surma 1793. aastal toimetas Gleig järelejäänud köited. Tema põhipanus oli artiklites Instinkt, Teoloogia ja JMetafüüsika, samuti olid kaks lisaköidet peamiselt tema töö. Et Gleig ei tunnistanud Newtoni gravitatsiooniteooriat, kinnitas Britannica kolmas trükk veel sadakond aastat pärast Isaac Newtoni "Principia" ilmumist, et gravitatsiooni põhjustab tule element.\nGeorge Gleig valiti kahel korral Dunkeldi piiskopiks, kui piiskop John Skinneri, hilisema Šotimaa priimase vastuseisu tõttu jäid mõlemad valimistulemused jõustumata. 1808. aastal sai temast Brechini piiskopi abi ja 1810. aastal piiskop. 1816. aastal valiti ta Šoti episkopaalkiriku priimaseks. Selles ametis aitas ta viia läbi mitmeid reforme usulise sallivuse suunas, kindlustades ühtlasi liitu Inglismaa anglikaani kirikuga.\nLisaks arvukatele jutlustele kirjutas Gleig ka teose "Directions for the Study of Theology" (kirjades piiskopilt tema pojale vaimulikupühitsuse vastuvõtmise asjus), andis välja Thomas Stackhouse'i raamatu "History of the Bible" (1817) ning kirjutas ajaloolase Robertsoni teostele biograafilise eessõna. Tema kirju Alexander Hendersonile Edinburghis ja Salisbury piiskopile John Douglasele säilitatakse Briti Muuseumis.\nGeorge Gleigi kolmas (ja ainus täisealiseks kasvanud) poeg George Robert oli silmapaistev sõdur ja kaplan.\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 Chisholm, Hugh, ed. (1911). "Gleig, George". Encyclopædia Britannica (11th ed.). Cambridge University Press.\nW. Walker "Life of Bishop Gleig", 1879\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=George_Gleig&oldid=5250869"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:58, 24. märts 2019.


Kober. Anschlussgehäuse D G1/2\nAnschlussgehäuse D G1/2\nProduktNr. d. Herstellers 387732 Legrand


Kõrgus (cm) 210 cm\nToote mõõdud (sügavus x laius x kõrgus): 58.00cm x 180.00cm x 210.00cm\nRiidekapp Anna võlub oma klassikalise välimuse poolest. Riidekapp Anna on valmistatud kvaliteetsest mööbliplaadist, mis sobib oma nulu imitatsiooni värvuse tõttu koju, kus hinnatakse looduslähedust ning heledamaid toone, mis loovad avarama ruumi üldpildi ning mõjub soojalt. Riidekapi peegliosad muudavad kapi veelgi praktilisemaks ning annavad ruumile juurde avarust ning tumedad käepidemed annavad kapile juurde modernsust. Riidekapi käepidemed on plastikust.\nRiidekapi väiksemate mõõtmete tõttu sobib see ideaalselt väiksemat sorti linnakorterisse, laste magamistuppa või miks mitte ka esikusse. Vaatamata pigem väiksemat sorti kapimõõtudele annab riidekapp siiski võimaluse mahutada üsna palju. Kapil on neli ust, mille taga on ühe vaheseinaga ära jaotatud kaks kapi osa. Mõlemal vaheosal on ülemine riiul ning riiete riputamiseks riidepuutoru. Riidepuutorule on võimalik riputada erinevaid riideid, üleriideid, lipse, salle, püksirihmasid ja palju muud. Ülemisel riiulil on mugav hoiustada kaste, mütse, kindaid ning muid aksessuaare.\nAnna mööblisarjast leiad veel erinevates toonides ning mõõtudes muud mööblit. Loo oma magamistoas mööbli terviklahendus ning sobita riidekapi juurde veel Anna mööblisarjast kummut, voodi või öökapp.\nMaterjal: mööbliplaat, peegel\nKummut Anna (tammeplank)\nKummut Anna sobib oma kompaktse välimuse ning erilise tammeplangu puiduimitatsiooni poolest pea igasse magamistuppa. Tammeplangu puiduimitatsiooniga m..\nVoodi Anna 180x200 cm (artisan tamm/grafiit)\nVoodi Anna 140x190 cm (artisan tamm/grafiit)\nVoodi Anna 140x200 cm (hele tamm/kroom)\nVoodi Anna 140x200 cm (nulg/grafiit)\nVoodi Anna 180x200 cm (nulg/grafiit)


Kipper.ee • Vaata teemat - Port Noblessner: sadam ja talvehoid\nTeema pealkiri: Re: Port Noblessner: sadam ja talvehoid\nPostitatud: Neljapäev, 12 Mär 2015 11:47\nKuidas seal Noblessneris nüüd, aastal 2015, olukord on? Kodulehelt eriti infot ei leia. Siin teemas olevad lingid ka kuhugi eriti ei vii.\nPostitatud: Neljapäev, 12 Mär 2015 12:01\nNad on suhteliselt boheemse olemisega seal aga muidu väga toredad ja vastutulelikud.\nHelista neile ja ole järjekindel\nSadam on iseenesest väga tore ja hästi ligipääsetav\nPostitatud: Kolmapäev, 27 Nov 2019 14:16\nAknast välja vaadates on teema ehk liiga varajane, aga küsin siiski.\nNoblessneri sadam oli suve lõpus taas jälle üsna sadama moodi, peaaegu pool tosinat jahtigi olid seal kai ääres. Kas kellelgi on kogemusi seal jahi hoidmisel suvehooajal? Mingit hinnakirja ma pole leidnud.\nPostitatud: Kolmapäev, 27 Nov 2019 19:54\nTänased uudised räägivad, et uus sadamakapten üks meie seast Seega, ehk ta ise varsti kommenteerib.\nAga tema viimane külasus jääb kahjuks aasta taha.\nViimane külastus:\tNeljapäev, 09 Aug 2018 16:40\nPostitatud: Esmaspäev, 02 Dets 2019 01:36\nMagasin seal kaatris eelmine suvi 2 ööd, uus lainemurdja teeb oma tööd hästi ja suure laeva lained sadama akvatooriumisse sisse enam ei tule.\nKevadel peaks seal tõsisem ja ametlikum töö peale hakkama\nPostitatud: Laupäev, 04 Apr 2020 23:19\nKevad on kätte jõudnud. Kas Noblessneri kohta on uudiseid? Huvitav, kas ujuvkaid on plaanis välja vahetada/renoveerida?\nPostitatud: Pühapäev, 05 Apr 2020 09:39


Mänguasjad poisile (130076270) - Osta.ee\nPehmed mänguasjad (370)\nVintage mänguasjad poisile\nMidagi vahvat poisile..\nErinevad mänguasjad, 6 tk\nselline Matchbox KUUKULGUR, pehmed rehvid\nEseme ID: 130076270\nEseme ID: 130076270 Seisukord: kasutatud Tarneaeg: 7 päeva\nE 11.11.2019 20:45:08\nE 25.11.2019 20:45:08\nSilvakolga100% / 189 / Vaata müüja teisi esemeid\nPlastmassist mänguasjad. Rool teeb häält. Robotil tagant klapp puudu, kuid võimalik, et töötab veel. Sinine püss varem oli vägeva led-valgusega kuid ei tea kas on töökorras, mänguks vast sobib ikka.\nNorth Bend müts, s 52\nHuppa müts, S suurus\nArmas müts, 0-6 k


Kuidas ma saan suurendada oma seksuaalset liiget. Kuidas suurendada peenise labimooduga.\nKuidas ma saan suurendada oma seksuaalset liiget,\nKuidas ma saan tellida parimatest peenise extender SizeGenetics Rootsi. Parim viis laiendada oma peenist loomulikult Sizegenetics? Ja ka siis, kui sa lihtsalt hoolitseda seda kasutada paar tundi nädalas ta ei kavatse suurendada oma peenise pikkus üldse. Kuigi see on väga lihtne ja valutu tehnika, võib see vigase vigastuse korral vigastada peenist ja seetõttu on oluline enne kasutamist täielikult lugeda seda samm-sammult. Kuidas see tehnika töötab?\nSee meetod võimaldab suurendada vereringet seksuaalorganile, pikendada peenise keha ja suurendada selle suutlikkust verd vastu võtta. Noh ja teie tehkegi siis oma silmaga kindlaks, kas arstidel oli mingi. Ekspertarvamus kuidas mõõta peenist kuidas peenist suurendada kollageeni kiud pehmendavad väljaheidet milletõttu soolestik toimib millised erinevad võimalused sul on mõni teine inimene et kurkumil. Spray Dominator — uusim kaasaegse biotehnoloogia produkt, mis suudab suurendada peenist ja tuua värve intiimsele elule.\nNiisiis, kuidas suurendada suurus peenis? Ainuke tegelik võimalus suurendada oma peenist on integreerida peenise harjutuste Peenisepikendused, peenise pumbad või kirurgilist protseduuri. Selle blogi postitus läheme üle meetodi kohta peenise suurendamine integreerides peenise koolituste ja üks parimaid peenise ekstenderseadmega.\nSee võib tunduda uskumatu, kuid selle unistuse täitumine on vaid sõna otseses mõttes Teie endi kätes. Käesoleva programmi abil on võimalik suurendada peenise mõõtmeid ning muuta nauditavamaks vahekord, mis kestab senisest kauem, pakkudes seeläbi paremaid naudinguid ka oma partnerile.\nSuurenda liige porgand. Vaagnapõhjalihaste harjutused on väga võimaldamaks vaagna laienemist 9. Parem verevoolu peenisesse täiendavad ideaalne lõpptulemused täitmine õige peenise laienemist harjutusi. See peaks kuhjaga kompenseerima enesekontrollist tulenevad ebameeldivused.\nOluline on ka see, et mees ejakulatsiooni momendil oma riista nii sügavale kurku torkaks kui võimalik. Antud tehnika pakub naiselegi väikese privileegi: ta on nimelt ainus, kus naine ei pea spermat neelama  see ongi tal juba söögitorus. Penomet on tööstuse esimene toode, mis pakub 12 kuu raha tagasi garantii. Tootjate väga usaldada seadme võime suurendada oma peenist, mistõttu nad leiutanud pikim tagamise näidata isegi mitteusklike eeliseid Penomet.\nRavimite kasutamise kiire kasv on seotud nii arstide ja patsientide teadlikkuse tõusu kui ka lisandunud toimeai-nete ning ravimisoodustuste tekkimisega. Kuidas suurendada oma peenist. Kliinik penisa. Boost oma immuunsust; Kuidas suurendada testosterooni taset looduslikult. Peale täiendamine, võite võtta mõned muud meetmed, et suurendada oma testosterooni looduslikult. Allpool on lühike loetelu, et sa lähed.\nKombineeri neid hea testosterooni korduva ja oma tulemusi hüpe edasi. Jelkingi klassi esimestel kuudel ei pruugi tulemused olla väga muljetavaldavad - sentimeetrit on edukas. Aga kui te kasutate seda massaaži regulaarselt pikaks ajaks, saate peenist suurendada 5 cm või rohkem. Lisateavet liikmete pompingu suurendamise tõhususe kohta leiate sellest artiklist. Foto tulemused: enne ja pärast.\nSee tähendab, et SizeGenetics ei tööta, et laiendada oma peenist mõõde, samuti tugevdada oma erektsiooni protsessis. SizeGenetics vahend loodi arstil nimega Dr. Eesti, vaid ka selle paksus. Ja isegi need peavad püsima reas suurendab kannatuslille. JahMax Enhancer on maailma esimene vahend, mis tõesti toimib, ja ei puhu ära oma peenise oma originaalsuuruses pärast käigus taotluse.\nMa luban rikkaliku toitainete sisaldus. Eestis blogi,Vahendid pinnale ladestunud peenise, aitab saada sees, koolitus kangast tulemas venitada. Geeli peamised koostisosad on maralijuurekontsentraat legendaarne Siberi koostisosa potentsi ja seksuaalsuse turgutamiseks aminohapped, antioksüdandid rikastavad keha, muutes sellega toitainete puudus. Nüüd ma Dating ilus tüdruk mida kasutatakse kirurgiliste suurenemine reproduktiivorgani.


Buduaari turg - Name it puuvillane pluus.Nr.80\nName it puuvillane pluus.Nr.80\nName it pikkade varrukatega puuvillane pluus.Nr.80. Korralik. Hind 2.-tk.\n7.00€\tRiver Island teksad nr.12 yrs\n7.00€\t1 MÜÜDUD! Adidas ujumistrikood...\n5.00€\tLotte liikuv aabits\n5.00€\tLiikuv aabits


Microsoft ootab Office?i kasutajate arvu kasvu - Äripäev\nMicrosoft ootab Office?i kasutajate arvu kasvu\n22. august 2001, 08:16\nÜlo Toomsalu 22. august 2001, 08:16\nMicrosoft loodab eestikeelsete menüüde ja abitekstidega tekstiredaktorit Word ning meilivahetus- ja kalendriprogrammi Outlook sisaldava kontoritarkvaraga Office XP teha arvutitöö tavakasutajale lihtsamaks ning suurendada legaalse tarkvara osatähtsust, kirjutab Postimees.\n?Tahame teha infotehnoloogia kättesaadavaks senisest enamatele inimestele,? põhjendas Microsoft Baltikumi juht Bo Kruse Wordi ja Outlooki eestindamist. ?Võõrkeelne sõnavara ei tohi piirata arvuti kasutamise võimalust ja vähendada töö efektiivsust.?\nKruse prognoosis, et lokaliseeritud Office?i versioon suurendab tarkvara läbimüüki, kuid ei avaldanud Microsofti prognoose.\nEesti arvutiala asjatundjate hinnangul ei too eestikeelne Office kaasa arvutikasutajate hulga suurenemist, kuid aitab inimestel tõhusamalt töötada ja lihtsamini tarkvara kasutama õppida.\nMicrosofti Baltimaade turundusspetsialisti Pilkku Aasma sõnul jõuab eestindatud tarkvara müügile selle nädala lõpus. Office XP täisversioon hakkab maksma umbes 7000 krooni, lisas Aasma.\nSuvalise legaalse Office?i kasutajad saavad kuni 26. oktoobrini osta Office XP umbes 4000kroonise soodushinnaga. Uuendusversiooni ostjad saavad kahe aasta jooksul järgmised versiooniuuendused tasuta.


AS Kuma » Sudoku EMV 2020\nSudoku EMV 2020\n10. märts, 2020, 10:25\nSudoke EMV 2020\nTiit Vunk on kümnekordne Eesti meister!\n7. märtsil peeti Türi lähistel Veskisillal 15. Eesti meistrivõistlused sudokute lahendamises. Eelvoorudega olid endale lõppvõistluse koha kindlustanud 68 võistlejat, kellest kohale tuli 49.\nVäljaspool arvestus osalesid Ulla Elsilä Soomest ning Kadri Kuusik ja Kristiina Jürman.\nPärast kahte põhivooru oli esikohal Tiit Vunk, kes võitles kümnenda järjestikuse meistritiitli eest. Tiit alustas finaali 14sekundilise eduga Anna-Brigita Topkini ja 43sekundilise eduga Tauri Purgi ees. Neljandana alustas finaali mullune hõbe Ragnar Kruberg, kes startis 2.14 pärast liidrit.\nEsimest korda oli finaalis 11 võistlejat, sest 10.-11. koha vahel tekkis jagamine. Kokku oli üheteistkümne finalisti ajavahe stardis vaid 4 minutit ja 19 sekundit.\nPõneva finaali teise sudokuni liikusid Tiit ja Anna-Brigita üsna võrdselt, aga siis Anna-Brigita eksis ning Tiit läks oma teed ja võitis ajaga 11.56. Teiseks tõusis Tauri Purk ajaga 12.43 ning kolmandaks Ragnar Kruberg ajaga 12.59. Anna-Brigita Topkin lõpetas neljandana ajaga 14.35.\nEsinelik lunastas endale pääsme oktoobris Shanghais toimuvale MM-ile.\nSeenioride (50a ja vanemad) arvestuse parim oli kolmandat aastat järjest Jaan Laks, teiseks tuli Karin Luiv ning kolmandaks Eerik Lumiste.\nEesti meistrivõistlused korraldas AS Kuma koostöös Eesti Mälumänguliidu, Conceptis Puzzles Ltd ja World Puzzle Federationiga.\n2020. aasta meistrivõistluste sudokud avaldatakse maikuus ilmuvas „Kuma sudokuraamatus nr 29″.\n55 objekt « ‹ kohta\t5\t› »\nKoht enne finaali\nVõistleja 1. kokku 2. kokku KOKKU\n1 Vunk, Tiit 524 187 711 1\n2 Purk, Tauri 491 177 668 3\n3 Kruberg, Ragnar 513 64 577 4\n4 Topkin, Anna-Brigita 515 182 697 2\n5 Piibeleht, Tiit Hendrik 320 157 477 5\n6 Luht, Kertu 325 127 452 10.-11.\n7 Pärnits, Rauno 312 162 474 6\n8 Ilu, Timo 285 167 452 10.-11.\n9 Laks, Jaan 325 147 472 7.-8.\n10 Lebedev, Sergei 335 137 472 7.-8.\n11 Lehto, Kristi 360 97 457 9\n12 Klement, Riho 305 142 447\n13 Scheler, Margit 380 56 436\n14 Vunk, Regina 275 152 427\n15 Luiv, Karin 280 122 402\n16 Piller, Taavi 335 64 399\n* Elsilä, Ulla 333 64 397\n17 Kolk, Marek 318 64 382\n18 Helstein, Kaari 235 132 367\n19 Laks Vahemäe, Külli 315 48 363\n20 Grosberg, Martin 185 172 357\n21 Kask, Edeliis 240 92 332\n22 Uibos, Raido 265 64 329\n23 Arnik, Kristel 215 102 317\n24 Kolk, Kuno 245 64 309\n25 Melnik, Triin 176 107 283\n26 Merino, Liia 225 56 281\n27 Lumiste, Eerik 168 112 280\n28 Mestilainen, Viktor 215 64 279\n29 Kundla, Väino 189 82 271\n30 Kolk, Mari 145 117 262\n31 Ross, Raul-Kristjan 195 64 259\n32 Topkin, Georg-Romet 155 87 242\n33 Lebedeva, Jelena 155 77 232\n34 Tirp, Margus 155 64 219\n35 Raun, Kristo 135 72 207\n* Kuusik, Kadri 155 48 203\n36 Püttsepp, Elise 131 56 187\n37 Vahter, Kristi Johanna 125 48 173\n38 Aleksašin, Maris 115 56 171\n39 Puusepp, Virgi 115 56 171\n40 Roosild, Malle 105 64 169\n41 Reispass, Mihkel 115 48 163\n42 Nõmm, Daniel 96 64 160\n43 Schmeimann, Rauno 116 32 148\n44 Jalakas, Jaak 95 48 143\n45 Lüütsepp, Andres 76 64 140\n46 Kärk, Kätri 85 48 133\n* Jürman, Kristiina 55 56 111\n47 Toompalu, Tõnis 85 24 109\n48 Eller, Tiiu 55 48 103\n49 Avi, Andrus 95 0 95\nVõistleja 1p 3p 5p 7p 9p 10p 20p 30p 40p 50p 60p 45p 10p 20p 30p 40p 10p 20p 30p 40p AEG Kokku\n1 Vunk, Tiit 1 3 5 7 9 10 20 30 40 50 60 45 10 20 30 40 10 20 30 40 44 524\n2 Topkin, Anna-Brigita 1 3 5 7 9 10 20 30 40 50 60 45 10 20 30 40 10 20 30 40 35 515\n3 Kruberg, Ragnar 1 3 5 7 9 10 20 30 40 50 60 45 10 20 30 40 10 20 30 40 33 513\n4 Purk, Tauri 1 3 5 7 9 10 20 30 40 50 60 45 10 20 30 40 10 20 30 40 11 491\n5 Scheler, Margit 1 3 5 7 9 10 20 30 40 50 0 45 10 20 30 0 10 20 30 40 0 380\n6 Lehto, Kristi 0 3 0 7 0 10 20 30 40 50 60 0 0 0 30 40 0 0 30 40 0 360\n7 Lebedev, Sergei 1 3 5 7 9 10 20 30 40 50 0 0 10 20 30 0 10 20 30 40 0 335\n8 Piller, Taavi 1 3 5 7 9 10 20 30 40 50 60 0 0 0 0 0 10 20 30 40 0 335\n* Elsilä, Ulla 1 3 5 0 9 10 20 30 40 50 60 45 0 0 30 0 0 0 30 0 0 333\n9-10 Luht, Kertu 1 3 5 7 9 10 20 30 40 0 0 0 10 20 30 40 10 20 30 40 0 325\n9-10 Laks, Jaan 1 3 5 7 9 10 20 30 40 50 60 0 10 0 0 0 10 0 30 40 0 325\n11 Piibeleht, Tiit Hendrik 1 3 5 7 9 10 20 30 40 50 0 45 10 0 30 0 10 20 30 0 0 320\n12 Kolk, Marek 1 3 5 0 9 10 20 0 40 50 0 0 10 0 30 40 10 20 30 40 0 318\n13 Laks Vahemäe, Külli 1 3 5 7 9 10 20 30 40 50 60 0 0 0 0 0 10 0 30 40 0 315\n14 Pärnits, Rauno 1 0 5 7 9 10 20 30 0 0 60 0 10 20 0 40 10 20 30 40 0 312\n15 Klement, Riho 1 3 5 7 9 10 20 30 40 50 60 0 0 0 0 0 0 0 30 40 0 305\n16 Ilu, Timo 1 3 5 7 9 0 20 30 40 0 60 0 10 0 0 0 10 20 30 40 0 285\n17 Luiv, Karin 1 3 0 7 9 10 20 30 40 0 60 0 0 0 0 0 10 20 30 40 0 280\n18 Vunk, Regina 1 3 5 7 9 10 20 30 0 0 0 0 10 20 30 40 0 20 30 40 0 275\n19 Uibos, Raido 1 3 5 7 9 10 20 30 40 0 0 0 10 0 30 0 10 20 30 40 0 265\n20 Kolk, Kuno 1 3 5 7 9 10 20 30 0 50 0 0 10 0 30 0 10 20 0 40 0 245\n21 Kask, Edeliis 1 3 5 7 9 10 20 0 40 50 0 45 0 0 0 0 0 20 30 0 0 240\n22 Helstein, Kaari 1 3 5 7 9 10 20 30 40 0 0 0 10 0 0 0 10 20 30 40 0 235\n23 Merino, Liia 1 3 5 7 9 10 20 30 40 0 0 0 0 0 0 0 10 20 30 40 0 225\n24 Arnik, Kristel 1 3 5 7 9 10 20 30 0 0 0 0 10 20 0 0 10 20 30 40 0 215\n25 Mestilainen, Viktor 1 3 5 7 9 10 20 30 40 50 0 0 0 0 0 0 10 0 30 0 0 215\n26 Ross, Raul-Kristjan 1 3 5 7 9 10 20 30 40 0 0 0 10 0 0 0 10 20 30 0 0 195\n27 Kundla, Väino 1 3 5 0 0 10 20 0 0 50 0 0 0 0 30 0 0 0 30 40 0 189\n28 Grosberg, Martin 1 3 5 7 9 10 0 0 40 0 0 0 0 0 30 40 0 0 0 40 0 185\n29 Melnik, Triin 1 3 5 7 0 0 20 0 0 0 0 0 0 20 30 40 0 20 30 0 0 176\n30 Lumiste, Eerik 1 3 5 0 9 10 20 30 40 0 0 0 10 0 0 0 0 0 0 40 0 168\n31-32 Lebedeva, Jelena 1 3 5 7 9 10 20 30 0 0 0 0 10 0 0 0 10 20 30 0 0 155\n31-32 Tirp, Margus 1 3 5 7 9 10 20 30 0 0 0 0 10 0 0 0 10 20 30 0 0 155\n* Kuusik, Kadri 1 3 5 7 9 10 20 30 0 0 0 0 10 0 0 0 10 20 30 0 0 155\n33 Topkin, Georg-Romet 1 3 5 7 9 10 20 0 40 0 0 0 0 0 0 0 10 20 30 0 0 155\n34 Kolk, Mari 1 3 5 7 9 10 20 0 0 0 0 0 10 20 0 0 10 20 30 0 145\n35 Raun, Kristo 1 3 5 7 9 10 20 30 40 0 0 0 10 0 0 0 0 0 0 0 0 135\n36 Püttsepp, Elise 1 0 5 0 0 10 0 0 0 0 0 45 10 0 0 0 10 20 30 0 0 131\n37 Vahter, Kristi Johanna 1 3 5 7 9 10 20 0 0 0 0 0 10 0 0 0 10 20 30 0 0 125\n38 Schmeimann, Rauno 1 3 5 7 0 10 20 30 40 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 116\n39 Aleksašin, Maris 1 3 5 7 9 10 20 0 0 0 0 0 10 20 0 0 10 20 0 0 0 115\n40-41 Puusepp, Virgi 1 3 5 7 9 10 20 30 0 0 0 0 0 0 0 0 10 20 0 0 0 115\n40-41 Reispass, Mihkel 1 3 5 7 9 10 20 0 0 0 0 0 0 0 0 0 10 20 30 0 0 115\n42 Roosild, Malle 1 3 5 7 9 10 20 0 40 0 0 0 0 0 0 0 10 0 0 0 0 105\n43 Nõmm, Daniel 1 3 5 7 0 0 20 0 0 50 0 0 0 0 0 0 10 0 0 0 0 96\n44-45 Jalakas, Jaak 1 3 5 7 9 10 20 0 0 0 0 0 0 0 0 0 10 0 30 0 0 95\n44-45 Avi, Andrus 1 3 5 7 9 10 20 0 0 0 0 0 0 0 0 0 10 0 30 0 0 95\n46-47 Kärk, Kätri 1 3 5 7 9 10 20 0 0 0 0 0 0 0 0 0 10 20 0 0 0 85\n46-47 Toompalu, Tõnis 1 3 5 7 9 10 20 0 0 0 0 0 0 0 0 0 10 20 0 0 0 85\n48 Lüütsepp, Andres 1 0 5 0 0 10 20 30 0 0 0 0 10 0 0 0 0 0 0 0 0 76\n* Jürman, Kristiina 1 3 5 7 9 10 20 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 55\n49 Eller, Tiiu 1 3 5 7 9 10 20 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 55\nVõistleja 8p 8p 8p 8p 8p 8p 8p 8p 8p AEG Kokku\n1 Vunk, Tiit 8 8 8 8 8 8 8 8 8 115 187\n2 Topkin, Anna-Brigita 8 8 8 8 8 8 8 8 8 110 182\n3 Purk, Tauri 8 8 8 8 8 8 8 8 8 105 177\n4 Grosberg, Martin 8 8 8 8 8 8 8 8 8 100 172\n5 Ilu, Timo 8 8 8 8 8 8 8 8 8 95 167\n6 Pärnits, Rauno 8 8 8 8 8 8 8 8 8 90 162\n7 Piibeleht, Tiit Hendrik 8 8 8 8 8 8 8 8 8 85 157\n8 Vunk, Regina 8 8 8 8 8 8 8 8 8 80 152\n9 Laks, Jaan 8 8 8 8 8 8 8 8 8 75 147\n10 Klement, Riho 8 8 8 8 8 8 8 8 8 70 142\n11 Lebedev, Sergei 8 8 8 8 8 8 8 8 8 65 137\n12 Helstein, Kaari 8 8 8 8 8 8 8 8 8 60 132\n13 Luht, Kertu 8 8 8 8 8 8 8 8 8 55 127\n14 Luiv, Karin 8 8 8 8 8 8 8 8 8 50 122\n15 Kolk, Mari 8 8 8 8 8 8 8 8 8 45 117\n16 Lumiste, Eerik 8 8 8 8 8 8 8 8 8 40 112\n17 Melnik, Triin 8 8 8 8 8 8 8 8 8 35 107\n18 Arnik, Kristel 8 8 8 8 8 8 8 8 8 30 102\n18 Lehto, Kristi 8 8 8 8 8 8 8 8 8 25 97\n20 Kask, Edeliis 8 8 8 8 8 8 8 8 8 20 92\n21 Topkin, Georg-Romet 8 8 8 8 8 8 8 8 8 15 87\n22 Kundla, Väino 8 8 8 8 8 8 8 8 8 10 82\n23 Lebedeva, Jelena 8 8 8 8 8 8 8 8 8 5 77\n24 Raun, Kristo 8 8 8 8 8 8 8 8 8 72\n25-35 Kruberg, Ragnar 8 0 8 8 8 8 8 8 8 64\n25-35 Piller, Taavi 8 8 8 0 8 8 8 8 8 64\n* Elsilä, Ulla 8 8 0 8 8 8 8 8 8 64\n25-35 Kolk, Marek 8 8 8 8 8 8 8 0 8 64\n25-35 Uibos, Raido 8 0 8 8 8 8 8 8 8 64\n25-35 Kolk, Kuno 0 8 8 8 8 8 8 8 8 64\n25-35 Mestilainen, Viktor 8 8 8 8 8 0 8 8 8 64\n25-35 Ross, Raul-Kristjan 0 8 8 8 8 8 8 8 8 64\n25-35 Tirp, Margus 8 8 8 8 8 0 8 8 8 64\n25-35 Roosild, Malle 8 8 8 8 8 0 8 8 8 64\n25-35 Nõmm, Daniel 8 8 8 8 8 0 8 8 8 64\n25-35 Lüütsepp, Andres 8 8 8 8 8 0 8 8 8 64\n36-40 Scheler, Margit 8 8 0 8 8 8 0 8 8 56\n36-40 Merino, Liia 8 8 8 0 8 0 8 8 8 56\n36-40 Püttsepp, Elise 8 8 8 8 0 0 8 8 8 56\n36-40 Aleksašin, Maris 8 8 8 8 8 0 0 8 8 56\n36-40 Puusepp, Virgi 8 8 8 0 8 8 8 8 0 56\n* Jürman, Kristiina 8 8 8 0 8 0 8 8 8 56\n41-46 Laks Vahemäe, Külli 8 8 8 8 0 0 8 0 8 48\n* Kuusik, Kadri 8 0 8 8 8 0 0 8 8 48\n41-46 Vahter, Kristi Johanna 8 8 8 8 8 0 8 0 0 48\n41-46 Reispass, Mihkel 8 8 8 0 8 0 0 8 8 48\n41-46 Jalakas, Jaak 8 8 8 0 0 0 8 8 8 48\n41-46 Kärk, Kätri 8 0 8 0 8 0 8 8 8 48\n41-46 Eller, Tiiu 8 8 8 8 8 0 0 8 0 48\n47 Schmeimann, Rauno 8 0 8 0 0 0 8 8 0 32\n48 Toompalu, Tõnis 8 8 0 8 0 0 0 0 0 24\n49 Avi, Andrus 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0\n1 Laks, Jaan 325 147 472\n2 Luiv, Karin 280 122 402\n3 Lumiste, Eerik 168 112 280\n4 Mestilainen, Viktor 215 64 279\n5 Kundla, Väino 189 82 271\n6 Lebedeva, Jelena 155 77 232\n7 Tirp, Margus 155 64 219\n8 Reispass, Mihkel 115 48 163\n9 Jalakas, Jaak 95 48 143\n10 Lüütsepp, Andres 76 64 140\n11 Toompalu, Tõnis 85 24 109\n12 Eller, Tiiu 55 48 103\nJuhendi vaatamiseks kliki siia\nLoogikamõistatuste lahendamise Eesti koondise valikvõistlused 2022\n05. aprill, 2022, 13:37\nSudoku EMV 2022\n14. märts, 2022, 10:51\nSudoku EMV 2021\n16. august, 2021, 16:05\nArhiiv Vali kuu aprill 2022 (1) märts 2022 (1) veebruar 2022 (1) august 2021 (1) juuli 2021 (1) märts 2021 (1) märts 2020 (2) november 2019 (2) märts 2019 (2) veebruar 2019 (1) aprill 2018 (1) märts 2018 (1) veebruar 2018 (1) märts 2017 (2) veebruar 2017 (1) oktoober 2016 (1) märts 2016 (2) veebruar 2016 (1) aprill 2015 (1) märts 2015 (1) veebruar 2015 (1) märts 2014 (1) aprill 2013 (1)