Custom Hologrammisilti Liim, Kleebiste Trükkimine, Kuld Või Hõbe Materjal ,Minimaalne Kogus 10000pcs( ÄRA OSTA ILMA PÄRING!) See Kategooria. Scrapbooking And Stantsimine - Apo-epif.org\nTagastamine > Scrapbooking And Stantsimine > Custom Hologrammisilti Liim, Kleebiste Trükkimine, Kuld Või Hõbe Materjal ,Minimaalne Kogus 10000pcs( ÄRA OSTA ILMA PÄRING!)\nKui kleebis on kohandatud, mitte kohapeal. Palun võtke meiega ühendust, et kinnitada andmeid enne makse!!!!\n. Me ei saa toota igasuguseid trükkimise vastavalt oma konkreetsetele nõuetele. Erinevatest materjalidest, erineva suuruse, erineva kuju, erineva protsessi, hind on erinev\nMOQ : =10000pcs.\nKliendid, palun mitte seda :\n1.Hind 1 lehel ei ole lõplik hind ,see on lihtsalt, et las kliendid koht, et kergesti . Näiteks ,kui teil on vaja kohandada prindi self adhesive labels ,palun saata mulle spetsifikatsioon sildid teil vaja on ,siis ma tsiteerin teile hinna .kui hind tsiteerin on 100 siis tuleb lihtsalt osta 100 tükki selle kauba sellel lingil.\n2. Palun saata oma disaini CDRAI PSD EPSLENNUAEG on parim!\n3 . Prindi kleebis on tavaliselt vaja 3-7 päeva, sõltuvalt teie labe kuju ja kogus.\nvõtame mis tahes suurusega tahes kujuga kohandatud laser hologramm anti-counterfeiting sildid. Kui teil on vaja custom teie kleebis, palun lepingu mind esimesena.\nSee hologramm saab ccustom igal suurus, minimaalne tellimus on 10000pcs, saab valida, kas kuld või hõbe värvi kui põhivärv. võtke minuga ühendust, rusikas\nMaterjal : paber laser\nTehases otsene hind ja kõrge kvaliteet\nT ta plaadi tegemise tehnoloogia laser hologramm anti-counterfeiting siltide saab aru, sealhulgas : võre dünaamiline valgus, ühekordne erilise laser film, 3 D kääbus optiline taust, värvikas optiline juhuslik häirimine ja uraani kahanemine teksti inglise ja Hiina, jne.\nMudeli Number: Custom Print\nKog: 5tkSuur: 30mm*40mmVärv : nagu pildilSoe Nippi : 1.Palun lubage vähe erineb tõttu manual mõõtmise,eespool mõõtmed on ainult viide 2.Palun meelde tuletada, et tänu valgustmõju, monitori heledust / kontrastsust jne, seal võib olla mõningaid väikesi erinevusi värvi toon veebisaidi foto ja tegeliku punkt...\n200pcs 11mm Külalisteraamatusse Appliques käsitöö pulm teenetemärgi rõivamanused Kena plastikust ring päevalilled B05A\nKOG: 200 tkSUUR: 11mmVÄRV : Juhuslik segatud värvSoe Nippi : 1.Palun lubage vähe erineb tõttu manual mõõtmise,eespool mõõtmed on ainult viide 2.Palun meelde tuletada, et tänu valgustmõju, monitori heledust / kontrastsust jne, seal võib olla mõningaid väikesi erinevusi värvi toon veebisaidi foto ja tegeliku punkt...


Vajadusel saab oma auto alati rahaks teha siin. Selline ettevõte võib lubada endale riskantsemate kiirlaenude väljastamist ja suuremaid hulka probleemseid kliente, sest mingi osa kaotustest tuleb tagasi inkasso kaudu. Sisuliselt tähendab see seda, et klient peab vastavalt Eestis kehtivale rahapesu- ja terrorismi tõkestamise seadusele end isiklikult kiirlaenupakkuja esinduses või Omniva postkontoris koos kehtiva isikut tõendava dokumendiga tuvastama. Kiirlaenu iseloomustavad lühikesed maksetähtajad ja suhteliselt väikesed laenusummad. Laen on mõeldud ajutiste finantsvoogude katteks või investeeringuna. Probleemi ignoreerimisel muutub olukord tõsisemaks ning laenuandjad võivad hakata koos lisatasudega võlgu sisse nõudma, mis võib omakorda jätta musta pleki teie makseajalukku. Tänu meie teenusele saad kiiresti võrrelda kiirlaenude parimad hinnad ja tähtajad. Leidub ka kiirlaenud firmasid, mis on samas kontsernis inkassofirmadega, mille tõttu ühisel omanikul ongi väiksem huvi laenude õigeaegse tagasi maksmise vastu. • Registreeru kasutajaks mugavalt läbi laenupakkuja lehekülje internetis. Isikutuvastus on vajalik, sest varasemalt võis kiirlaenu saada liiga lihtsalt – piisas võõra isikukoodi ja pangakonto kasutamisest ning rohkem keegi midagi ei kontrollinudki. Selliste tegevuste leviku tõttu on nüüdseks õigusaktidega nõudmisi karmistatud ja iga kiirlaenud firma klient peab ennast füüsiliselt tuvastamas käima. Tavaliselt soovitatakse neid ootamatu ostude jaoks või selleks , et üle elada paar päeva enne kuu lõppu, kui oodate palgapäeva. Lõppkokkuvõttes arvame, et kui keegi läheb võtma kiirlaenu, siis on parem kui nad suudavad teha teadliku otsuse, selle asemel, et lihtsalt valida laenuandja mida reklaamitakse või laenuandja kellelt nad võtsid laenu enne. Olgu laupäev või pühapäev, kiirlaenud on nädalavahetusel avatud ja alati valmis kliente teenindama. Raha laekumine pangakontole Uuele kliendile kantakse pärast isikusamasuse tuvastamise läbimist laen kontole esimesel võimalusel. Kiirlaen ilma konto väljavõtteta Eelnevas lõigus kirjeldasime, miks on pangakonto väljavõtte esitamine vajalik. Kiirlaen sularahas Olenevalt teenusepakkujast, võib soovi korral laenuraha kätte saada ka sularahas. Pangasisene ülekanne ja välkmakse raha ülekanne laekuvad koheselt kontole. Õnneks ei ole vaja enam karta hingematvaid intresse ning seda, et keegi Sinu nimele laenu võtab. Minucredit. Pange dokumendid valmis Laenutaotluste tagasilükkamise põhjuseks on tihiti ebapiisav dokumentatsioon. Enamuses ei nõuta väiksete summade laenamiseks käendust ega muud tagatist peale püsipalga, mille tõestuseks võidakse, aga ei pruugita nõuda panga väljavõtet.. Siit saad kogu vajaliku info, kui Sind huvitavad soodsad kiirlaenud ja sa tahad enne kiirlaenu võtmist end natukene harida. Laenama peaks võimalikult vähe ja ka laenuperiood tuleks hoida võimalikult lühike. Samas, ära kunagi võta väikelaenu või SMS laenu asjade ostmiseks, mis ei ole hädavajalikud. Baasnõuetele vastamine ei tähenda, et teie toatlus kiidetakse automaatselt heaks. Võta aega ja loe kõik tingimusted väga hoolikalt. • Kinnita kohe oma värskelt loodud kasutajakonto ja läbi isiku tuvastamine. Taotlejale kõige väiksemate nõudmistega pakutav kiirlaen on aga kõrgema riskitasemega laen ning seetõttu alati suurema krediidi kulukuse määraga kui tarbimislaenud mujalt. Maksetähtaja pikendamine on enamasti tasuline. Väike ala ad laenu raha üksikisikute vahel. Kiirlaen kohe kätte Parimatel kiirlaenukontoritel ja krediidivahendajatel on avatud eraldi pangakontod kõigis suuremates Eestis tegutsevates pankades, kes kasutavad ka välkmakse süsteemi. Pakilise rahavajaduse katteks mõeldud kiirlaenud pakuvad krediidilhendusi olenemata nädalapäevast. Kiirlaen nädalavahetusel Erinevalt väikelaenudest, mida pakutakse vaid tööpäeviti, saab kiirlaenu võtta ka nädalavahetusel. Krediidi kulukuse määra baasil on kõige õigem laenu valida – madalam KKM tähendam, et laen on odavam kui mõni teine kõrgema KKM-iga laenupakkumine. Kiirlaenu taotlemine internetist Kiirlaenu saamise protsessi võime jagada neljaks väikeseks etapiks: avalduse esitamine, dokumentide vormistamine, isikusamasuse tuvastamine ja raha laekumine. Suur osa laenudega kaasnevatest raskustest tuleb sellest, kui laenaja ei suuda kiirlaenud õigel ajal tagasi maksta. Iga finantsotsusega kaasnevad riskid ja kohustused, mistõttu palume laenutoodete tarbimise vajadus hoolikalt läbi mõelda. Täpne teenustasu suurus sõltub krediidiettevõtte poolt kehtestatud hinnakirjast. Ilma tagatiseta kiirlaenud Lihtne taotlemine ja väikesed summad tähendavad, et laenu võtmisel on psühholoogiline takistus madalam ja mõned isikud ei kaalu laenamise otsust piisavalt kaua. Enne taotluse sisseandmist, on Teil vaja teada, kui suur tohiks olla laenu kuumakse. Kolmandaks on kiirlaenud kõige väiksemate nõuetega taotlejale. Enne lepingu sõlmimist tutvu hoolikalt teenuse tingimustega ja vajadusel pea nõu spetsialistiga. Tihti on kiirlaenupakkujatel kontod mitmes pangas, mis tähendab, et võimalusel tehakse pangasisene ülekanne, mis laekub koheselt kontole. Sõltuvalt kiirlaenupakkujast on vaja esmasel laenamisel veel viimase kolme või kuue kuu pangakonto väljavõtet. Eeskujulik maksekäitumine on märgiks vastutustundlikust laenajast, kes tuleb oma rahaasjadega hästi toime. Erandi võite teha vaid juhul, kui olete kindlad, et suudate laenu varakult tagasi maksta ja ennetähtaegse tagasimakse tasud on väiksemad kui tulevaste laenumaksete intressisumma. Võimalus laenata ilma kodust lahkumata Online laenud – võimalus laenata ilma kodust lahkumata. Kiirlaene kasutatakse ettenägematute olukordade tekkel, kui on tõesti vaja kiiresti raha ning peate võtma laenu, et leida probleemist väljapääs. Taotlejal peab olema regulaarne ehk püsiv sissetulek ja pangakonto Eestis. Erinevus tuleneb peamiselt lepingutasust. Juhul kui olete oma makseprobleemidest üle saanud ja enam kellelegi võlgu pole, ei ole see uue laenu taotlemisel probleemiks. Parem on eeldada, et maksevõimekust analüüsitakse alati kui laenu taotlete ning selleks on kõigil laenuandjatel ka seadusest tulenev kohustus – tegutsetakse vastutustundliku laenamise printsiipide põhimõtetel. KKM tähistab aastast laenu kogukulugu protsendina. Taotle uus kiirlaen internetist ja saad raha otse kontole või sularahas kasvõi kohe. Mitte mingil juhul ei tasuks kiirlaenuna võtta maksimaalset võimalikku summat ja veel mitme aastase laenuperioodiga. Autokiirlaen on kiirlaen auto tagatisel, mis on mõnel pool tuntud ka kui autopant. Kui Te ei ole seda veel eelnevalt teinud, siis koostage pere-eelarve ja selgitage välja maksimaalne summa, mida olete suuteline maksma. Kiirlaen sularahas huvitab kliente, kes soovivad mingil põhjusel oma pangakontole kiirlaenu võtmist vältida. Soovitame, et uuriksite enne kiirlaenu võtmist ka kõiki teisi laenupakkumisi ja kaaluksite lühiajalisele laenule võimalikke alternatiive – näiteks ühisrahastusportaale ja krediidikontot. Lühemaid tähtaegu võimaldavad peamiselt mobiiltelefonid ja elektroonilised kanalid. Eestis pakub kiirlaenudest ülevaateid mitmed laenuvõrdluse portaalid, mis võrdlevad kiirlaenude mugavust ja krediidikulukuse määrasid. Selles olukorras on rohkem kasu võlanõustaja poole pöördumisest.\n. See põhimõtteliselt väljendab, palju laen aasta jooksul lisatasude ja intressidega koos maksma läheb. Võrrelge erinevaid pakkumisi Kõik pakkumised ei ole samad, sest laenuandjatel on erinevad riskide hindamise juhised. Üldiselt on lisatasu maksmine ja tähtaja pikendamine laenuvõtjale odavam variant kui lasta kiirlaenul muutuda võlgnevuseks ja maksta viiviseid või trahve hilinenud tagasimaksete eest. Kiirlaenud ja väikelaenud Arvesta, mis ajaks jõuad tagasi maksta, et ei tekiks suuri lisatasusid. Tehke kindlaks, et Teil on olemas kõik laenupakkuja poolt nõutud paberid. Sihtlaenu pakub AS Krediidipank Finants. Isikliku laenu taotlemine võib olla stressirohke, kuid saadav raha on teatud olukordades suureks abiks. Esimestel aastatel, millal väikelaenud Eestis turule jõudsid, oli laenude kuritarvitamise juhtumeid, sest firmade isiku tuvastamine oli lahja. Eesmärgipäraselt ehk lühikseseks ajaks laenamisel võib kiirlaen siiski osutada madalamate kuludega finantstooteks. Kui kiirlaenupakkujal on teiega samas pangas konto, võib raha kohe üle tulla. Kiirlaen on väike, lühiajaline laen, mis võib anda teile mugavat sissetulekuallikat, kui seda kõige rohkem vajate. Kiirlaenude refinantseerimine Tuleb ette olukordi, kus ühel või teisel põhjusel võetud kiirlaenu ei ole kasutatud otstarbekalt ning on näha, et laenuga kaasnevad kulutused pole enam taskukohased. Erinevused väikelaenuga on aga mitmeid ning juhul kui soovite võtta laenu, peaks nendega kindlasti arvestama. Uuel kliendil läheb natukene kauem, sest on vaja ka lepingu kinnitust. Kiirlaenu taotlus on tavapäraste pangalaenudega võrreldes kiirem ja mugavam. Ära võta laenu, kui arvad et Sul võib tagasi maksmisega raskusi tekkida. Maksehäirete olemasolu seevastu langetab usaldust – positiivne laenuotsus kehtiva maksehäirega on üsna ebatõenäoline ning isegi lõppenud maksehäired võivad olla põhjuseks, miks võidakse laenutaotlus tagasi lükata. Ilma tuvastamiseta kiirlaene välja ei maksta. Tarvidusel sularahas kiirelt ja diskreetselt kätte. Ootamatu vajaduse korral on kiirlaenud hea lahendus. Isiklik pakkumine edastatakse peale laenutaotluse esitamist. Seega, et raha kiirelt kätte saada, otsi välja oma kaardilugeja ja vajalikud pin-koodid. Ava krediidiliin ja võta kiirlaen kodust lahkumata. Tasuta kiirlaenude puhul tuleb tagasi maksta täpselt sama summa kui laenatud sai. Kiirlaen kodust lahkumata on võimalik tavaliselt isiku tuvastamisel ID-kaardiga. Mitmete firmade esimesed laenud on uuele kliendile tasuta, maksad tagasi vaid laenusumma, intresse ei lisandu.\n. Pärast isikutuvastuse tegemist ja ID kaardiga kiirlaenu lepingu allkirjastamist tehakse rahaülekanne pangakontole nii pea kui võimalik. Need uued nutikad laenud on kõige soodsamad lühilaenud internetist. Võrrelge laenutingimusi ja teenusepakkujaid. Tuletame meelde, et eesmärgipäraselt on kiirlaenud mõeldud lühilaenudena ning mõnekuulise laenuperioodi puhul jäävad kiirlaenuga seotud kulud siiski mõistlikesse piiridesse. Kiirlaen ilma palgatõendita Palgatõend on igavikku kadumas dokument ning nüüd väljastatakse kõik kiirlaenud ilma palgatõendita. Laenutaotluse täitmine ei kohusta Teid laenu vastu võtma, kuid see on hea ja kiire moodus erinevate teenusepakkujate võrdlemiseks. Lihtne kiirlaenu taotlus internetis võtab vaid mõne kliki. Kui laenaja ei tea isiku täpset majanduslikku seisukorda, siis võib sellega kaasneda ka intressimäärade suurenemine. Kiirlaen ettevõttele Firmadele otseselt kiirlaene ei pakuta, kuid ettevõtete omanikel on võimalik taotleda kiireid ärilaene eraisiku käendusega. Püsiv ametlik sissetulek isiklikule arvelduskontole, milleks on palk või pension. Mõni kiirlaenukontor võib enne laenu väljastamist pensionäri käest andmete kinnitamiseks pensionitõendit küsida. Tänu sellele on Eestis ka palju laenufirmasid, kes tegelevad kiirlaenude ja väikelaenude andmisega. Raha laekumisele kuluv aeg sõltub pankadevahelise ülekande kiirusest. Sularahas laenud makstakse välja pangas, krediidiettevõtte esinduses või koostöös Maxima ja Omnivaga Sulle lähimast kauplusest või postkontorist. Võrdle omavahel ettevõtteid ja nende kriteeriumid - ja mis kõige tähtsam me võrdleme laenukulusid. Ilma tuvastamiseta ei saa reeglina kiirlaenu võtta kuna siis ei saa teha õiguslikult kehtivat lepingut ja laenajale ei teki seega kohustus laen tagasi maksta. Sõiduk jääb sinu kasutusse! Soovi korral võid oma auto ka kiirkorras maha müüa. Arvesta oma oodatavaid sissetulekuid ning vastavalt sellele vali tagasimaksmise tähtaeg. Kiirlaenude ja väikelaenude võrdlus – leia parim kiirlaen või väikelaen minutiga. Samuti on laenutingimused tihti soodsamad ning jaatava vastuse saamise võimalused suuremad. Üritage leida laenupakkumine, mis laseb raha tagasi maksta nii ruttu kui võimalik, ilma Teie poolt seatud maksimaalset kuumakset ületamata. Allolevas tabelis on välja toodud Eesti juhtivad SMS laenude ning kiirlaenudega pakkumised. Tehke selgeks, mida saate endale lubada Mida pikaajalisem on laen, seda rohkem maksate intressi. Taotlege lisaraha ainult siis, kui teie eelarve seda lubab ning te olete selles kindel.\n. Lõpuks arvutatakse taotlejale mõistlik laenukoormus, mille põhjal otsustatakse, kas kiirlaenu taotlus kinnitada või tagasi lükata. Kiirlaenupakkujad mõistavad, et paljudel nende käest laenu taotlevatel inimestel pole olnud just kõige eeskujulikum makseajalugu. Laen võib aidata vabaneda võlast, maksta arveid või abistada ootamatute väljaminekute korral. VAJALIK TEADA ENNE LAENTAOTLUSE SISSEANDMIST Isiklikud väikelaenud võivad olla heaks lahenduseks ajutiste rahaprobleemide korral. Ilma konto väljavõtteta ja ilma palga tõendita võib ka kiirlaen saada samuti nagu maksehäirega. Mida peate teadma enne kohaldamist. Kiirlaen ID kaardiga Kiirlaenu taotlemisel laenuvõtja isiku tuvastamine ID kaardiga on mugavam ja kiirem kui isiku tuvastamine postkontoris. Kui Sinu laenutaotlus kiidetakse heaks ja Sinu kodupank ei ole mõni eksootiline väikepank, on tõenäosus kiirlaen kohe kätte kätte saada päris suur. Uue kliendi isikutuvastuse tegemine Igal uuel kliendil tuleb esmakordsel laenamisel läbida isikusamasuse tuvastamise protsess.\nParimatel laenufirmadel on kontod kõigis suuremates pankades. Ärge kunagi esitage puudulikku või nõuetele mitte vastavat taotlust. Seevastu laenufirma esinduses kehtib aga kallim hinnakiri ning kiirlaenu lepingu sõlmimise eest võidakse küsida eraldi tasu. Tihti ei ole säärane laen õige vahend rahamurede lahendamiseks, sest väikse või ebakindla sissetuleku puhul jääb järgmisel kuul endiselt rahast puudu. Mida te peate teadma kiirlaenude kohta Kiirlaen on laen, mida laenutakse lühikese aja jooksul. Erinevus on minutite küsimus. Kiirlaenude ja väikelaenude võrdlus – leia parim kiirlaen või väikelaen minutiga. Ka krediidi asutuste nõudmised laenaja finantsolukorrale on väiksemad kui suuremate laenude korral. Leia oma parimat lahendust kasutades võrdlustabelit selle lehe alguses. Kõige tähtsam on see, et laenu taotlemine on nii kiire ja lihtne ei tähenda, et sa pead kiirustama võtma ühe välja. Enne laenulepingu sõlmimist tutvu hoolikalt lepingutingimustega ja vajadusel pea nõu meie spetsialistiga. Veel halvemaks muutub seis, kui ühte laenu üritatakse tasuda järgmisega. Maksekuupäeva muutmisele võivad rakenduda lisatasud. Tagatiseta kiirlaen ja SMS-laen Tegemist on kõige tavapärasema kiirlaenuga. Selleks võite kasutades näiteks veebilehte isesxe.com. Sel kombel toimides ei olnud võimalik veenduda, kas pangakontot kasutas konto tõeline omanik või olid kontole ligipääsu saanud kelmid ja petturid, kes võtsid teise inimese andmeid ära kasutades salaja kiirlaene, mida ei plaaninudki tagasi maksta. Kiirlaenude krediidi kulukuse määr on äärmiselt kõrge ning seetõttu on väga oluline, et te ei võtaks kiirlaenu pikaks ajaks. Tavaliselt kõik laenuandjad pakkuvad esimest laenu täiesti tasuta. Tihti samastatakse SMS-laene ja kiirlaene, eriti kõnekeeles, kuid tegelikult ei taodelda kiirlaene sugugi ainult sõnumi teel ning mitmed kiirlaenu pakkujad seda ei võimaldagi. Tavaliselt väljastatakse laen pangaülekandega või sularahas. Korduval laenamisel läbi laenukonto saab kiirlaenu kätte ilma konto väljavõtteta ja uuesti tuvastamiseta – varasemalt avatud ning kinnitatud konto puhul pole enam vajadust dokumente esitada ega lepinguid sõlmida. Nimekiri seisuga : Kiirlaenud, laenud ilma pangakonto väljavõtteta, tuvastamiseta, kiirlaenud id-kaardiga.Kiirlaenud, sms-laenud, väikelaenud, finantsnõu blogi. Veel parem, seda saab teha arvuti tagant tõusmata! Kiirlaen kodust lahkumata Uutelt kiirlaenupakkujatelt saab kiirlaenu kätte kodust lahkumata. Lepingu kinnitamiseks ja isikutuvastuse tegemiseks on kasutusel kaasaegsed IT-lahendused nagu ID kaart, Smart-ID ja Mobiil-ID. Kui vähegi võimalik, üritage leida laenupakkuja, kes sellised lisatasusid ei rakenda. Senistele kuludele tulevad juurde aga tagasimakse ja tavaliste pangalaenudega võrrelduna suhteliselt suur intress. See on sobilik ka uue äritegevuse alustamiseks. Kolmandaks aitab laenude koondamine ühe laenuandja alla lihtsustada rahaasjadega toimetulekut – mitmete krediidiettevõtetega arveldamise asemel peate tegelema nüüd ainult ühega


Midagi saab alati õigesti teha « Hiiu Leht\n15.september, 2020 Juhtkiri\nReedeses Hiiu Lehes analüüsis Hiiumaa vallavanema asendaja Toomas Rõhu, mida oleks tema selle õnnetu rebaseloo puhul saanud teha teisiti. Rõhu ütles, et ta ei ole valmis võtma vastutust teo sooritaja asemel, kuid tunnistas juhtimisprobleeme. Seda, nagu oleks ta trüginud osavallavanema töömaile, ta enda süüks siiski ei võtnud.\nToomas Rõhu esmast reaktsiooni, hukkamõistu teo tegija suhtes ja püüdu olukorda lahendada, võib väga hästi mõista. Tuli tal ju reageerida kolmapäeval n-ö lennult ehk alles siis, kui meediaväljaanded helistama hakkasid ja rebase tapmise kohta küsisid.\nOmeti oli kõik juhtunud juba esmaspäeval – miks vallavanem Rõhu sellest ei teadnud?\nTäpselt samuti võib mõista Toomas Vannase püüdu rebaseprobleem iga hinna eest, kohe, ruttu ja ettevaatamatult lahendada.\nKärdla osavalla vanem Lauri Preimann ütles, et selle õnnetu rebaselooga läks tema arvates kõik valesti. Ta loetles hulga vigu “alates sellest, et meil puuduvad regulatsioonid ja juhendid, kas ja kuidas linnaloomade ning linna eksinud loomadega käituma peaks, kuni töötajate väljaõppe ja varustuse puudumiseni välja.”\n“Jätkuks meil nüüd oidu, et seda kriisi mitte raisku lasta minna ja vajalikud juhendid ja tegevuskavad välja mõelda,” soovis ta.\nHiiu Lehe hinnangul tuleks sellest juhtumist võtta veel mõned õppetunnid.\nIgaüks meist võib eksida ja esimene kivi visaku siis see, kes ise on ilma süüta.\nInfo peab liikuma õigel ajal, et juht tule alla ei jääks.\nKui oled tule all, astu kõrvale, et ülikuum olukord jahtuda saaks.\n16.09.2020 16:41 |\n“Rõhu ütles, et ta ei ole valmis võtma vastutust teo sooritaja asemel, kuid tunnistas juhtimisprobleeme.”\nPäris konkreetne jutt – jutt juhtimisvigadest ning üldsõnalise pula asemel konkreetsetest juhtimisvigadest, mida saab nüüd ka korrigeerida.\nNing seetõttu astus Mees ametist tagasi. Mees suure algustähega!\nSaaremaal aga “Hiiu lehe jõudu Madisele” vallavanem võttis “poliitilise vastutuse” ja hakkas kohaliku volikogu koalitsiooninõukogus vallavalitsust juhtima.\nKaks naabersaart aga täiesti vastas suundades liikumine.


Eesti Pop II [Arhiiv] - ELFA DISTRELEC tehnikafoorumid\nELFA DISTRELEC tehnikafoorumid > Audio- ja videofoorumid > Audiofoorum > Vinüül ja lint > Eesti Pop II\nVaata täisversiooni : Eesti Pop II\nKüsin sihukest asja:\nKas on mõnel heal inimesel riiulis olemas "Eesti Pop II"?\nEhk saaks väikese pildi ja lugude nimed - kui ei ole palju palutud :rolleyes:\nAjan teist taga - aga ei teagi täpselt mida otsin.\nNetist ei osanud leida (või polegi)\nHelista reede päeval siis olen maal ja võin loo nimed ette lugeda.55647902\nüldiselt väga hea koht eesti LP-muusika info kohta on\naga just ja ainult Eesti Pop II infi sealt ei paistnu\nja et jutt ainult jutuks ei jääks, siis üks huvitav muusikapala kah - pisut varasemast ajastust progeansamblilt Psycho - mis oleks võinud olla tolleaaegsel Eesti Pop plaadil :)\nküll aga sattus psycho väliseesti "Eesti pop" plaadile\n"Eesti pop X" tagaküljel on selline jutt:\nKäesolev heliplaat on seega siis kümnes. Aga kuidas see algas? Esimene plaat kandis pealkirja "Poplauljaid estraadilt I" (1979). Teine plaat ei ole ilmunud siiamaani. Tootmine jäi 1981. a. seisma plaadiümbriku liiga ekstravagantse (? !) kujunduse tõttu.\n"Eesti popi" toimetaja\nKindlasti päris vale asi: http://www.apollo.ee/product.php/0604287\nSeda juttu plaadiümbriselt ei olnud mina muidugi lugenud.\nKas Wigol-l on siis rariteetne "mittetootmisseläinud" vinüül?\nOotame ja loodame....\nKuigi plaat ei läinud tootmisse "plaadiümbriku liiga ekstravagantse kujunduse tõttu", on dokumenteeritud stuudiolint alles.\nEesti Filmiarhiivi otsing, pealkirjaks "Eesti pop": http://www.filmi.arhiiv.ee/fis/\nVastuste hulgas figureerib arhivaal nr 2296, "Eesti POP'81" stuudiolint, salvestatud 1981. Kui klikkida arhivaali numbril, näeb ka lugude nimekirja. Iseasi muidugi see, et kas ja kuidas juurdepääsupiiranguga arhivaalist koopia saab.\n...tunduvalt huvitavam/paremini esitatud versioon sellest loost on minuarvtes hoopis ansambel Kooma esitus 1970 aastast;)\nKas mitte siiski 1971?\nKuigi, jah, esitus on tunduvalt kompaktsem ja konkreetsem.\nPeistin siia info, mis levib teisaseid ja privaatseid kanaleid mööda - Tiit Kõrvits ei ole kunagi pretendeerinud autorlusele, sest asjaosalistele oli algusest saati teada, et on tegemist laenlooga.\nEsmaversioon avaldati Soomes singlil http://aanitearkisto.fi/firs2/kappale.php?Id=Being+is+more+than+life .\nMeieni jõudis see teema arvatavasti raadiolaineid pidi, kui bändi Soome turnee ajal tehti neist raadiosaade.\nSellistest rariteetsetest, kui neid üldse olemas võib olla, võiks ju siia kirjutada küll - teema ja alajaotus peaks kannatama.\nSamuti võiks olla näiteid veidrustest ja kurioossumitest.\nHetkel tuleb küll pähe küsida ainult tuntud Apelsini plaadi kohta, mis algas lauluga "Illusioon" ja numbri all C60 15353/4 pidi teise poole esimene olema "Juhtum" (T. Aare / O. Arder), aga ei olnud, vaid puudus seeriaväljaandel hoopis.\nVõib ju arvata, et esialgsel kujul tehti isegi proovipressinguid enne, kui uue numbriga C60 - 15978 matriits tehti. :confused:\nmul 4 looga Kooma salvestus,kas sul sama? või on neid veel kusagil?\n6 lugu oli aga kuna pole hetkel kodus siis ei hakka lahmima rohkem kuna mälu võib petta\npanin just masinasse- 6 lugu jah\nei hakanud uut teemat tegema, siin juba on niikuinii juttu tehtud rariteetsetest salvestustest.\nLisan siia viite väliseesti heliplaatide uurimustööle: Gea Talts, " Eesti heliplaat paguluses".\nValmis inforikas ning avastuslik uurimus, mille kõige väärtuslikum osa on nimestik 216-st väliseestlaste poolt toodetud ja ka meile siia jõudnud heliplaadist.\nValminud on see küll juba 2003, aga info on info ka 10 aastat hiljem...\nEi hakka uut teemat tegema aga kuidas on hetkel järelturul olevate Eesti POP helikassettidega lood ?\nMind huvitaks just see, et saada endale terve Eesti POP seeria helikassettide näol kokku.\nKas kellelgi on neid kassette või teab kedagi kes omaks neid ?\nMul peaks olema vist kõik, mis kassetil on ilmunud. Miskipärast 7 (kantri) kassetiversiooni ei ole. See vist oli ainult plaadil.\nEi kipu loovutama.\nMina suutsin kuskilt osta.ee kaudu 7 kantri kasseti küll saada aga hallitus on ära rikkunud .


Pat Robertson ütleb, et abikaasad peavad Hillari hääletamas naistega seksi boikoteerima\nPat Robertson soovitas meestel, kelle naised hääletasid Hillary Clintoni poolt, 'seksi boikoteerida', kuni nad oma meelt muutsid.Näide\nPat Robertson: 'Abikaasad peavad oma naistega vahekorda boikoteerima, kui nad kavatsevad Hillary poolt hääletada' https://t.co/Yf6c0BZ8zv\n- Dan Eggen (@DanEggenWPost) 2. oktoober 2016\nKogutud Twitteri ja e-posti kaudu, oktoober 2016\n29. septembril 2016 avaldas veebisait Newslo artikkel teatades, et televangelist Pat Robertson kutsus kristlikke mehi üles boikoteerima vahekord ”naistega, kes plaanisid hääletada Hillary Clintoni poolt:\nÜhes teises näites, mis näitab, et Pat Robertson usub mittekristlaste tagakiusamisse ja laste indoktrineerimisse, soovitas televangelist avalikult, et vanemad peaksid oma lapsi peksma, kuni nad austavad kristlikke tõekspidamisi. Disney omanduses oleval kanalil ABC Family toimuva The 700 klubi järjekordse häbiväärse episoodi ajal sai Robertson meili naiselt, kes väitis, et tema lapselaps ei austa nende kristlikku usku, kui nad jõulude ajal oma tütart külastavad, ja otsustas mitte seda minevikku külastada. aasta. 'Keegi võtab selle lapse puukuuri ja laseb tal mõista distsipliini õnnistusi,' soovitas ta.\n'Ja kui me oleme peksmise teemal,' jätkas Robertson häbematult, 'mõtlesin, et see ei pruugi olla nii halb karistus abielus naistele, kes mõtlevad Hillary Clintoni poolt novembri valimistel hääletamise üle. Kuid jällegi on ilmselt veidi karm oma naist peksta vaid seetõttu, et tal pole aimugi, kes see on, Jumal tahab presidendiks saada. Okei, siin on kompromiss: mittekristlikud naised peaksid oma meestelt lööma ja kristlikud naised peaksid oma meest boikoteerima, kuni nad oma meelt muudavad. Kas nii sobib?; Kuidas sobib?; Mis sa arvad?'\n'Sellepärast kutsun ma üles igas vanuses ja kogu Ameerika rassist pärit kristlikke mehi lõpetama oma naistega seksimine, et näidata, et neil pole meie üle kontrolli, eriti kui nad kavatsevad hääletada Hillary Clintoni poolt. Ameerika naised peavad õppima kahte asja: üht, et nad ei kontrolli meid, vaid on vastupidi, ja teiseks, et Jumal on väga selgelt öelnud, et ta tahab, et Donald Trump oleks järgmine USA president. Ja mõlemad need asjad on saavutatavad teatud aja jooksul abielu vahekorra boikoteerimisega. Ma tean, et nad kipuvad arvama, et sinine * ll on väljamõeldud probleem. Noh, küllap peame nägema, kuidas nad suhtuvad lähinädalatel raskekujuliste sinise gina juhtumitesse, ”lõpetas Robertson.\nNagu kõik Newslo (ja sõsarsaidid Religionlo,> Politicalo ja Politcops) avaldatud artiklid, olid artikli esimene lõik inspireeritud Robertsoni 2016. aasta alguses tõeliselt tehtud kommentaaridest. Robertson vastas vaataja küsimusele halvasti käitunud teismelise kohta, nõustades küsija, et noor tuleks viia „puukuuri”, et saada teada „distsipliini õnnistustest”:\nNewslo artiklid algavad tavaliselt faktipõhise teabe lõiguga ja artiklite tasakaal koosneb peaaegu täielikult väljamõeldud detailidest. Newslo kolmik võltsuudised saitidel (mida kuvatakse sotsiaalmeedias sageli Politicopsi domeeni all) on nupp, mis võimaldab lugejal 'fakte näidata' või 'fakte varjata', et eristada teksti tegelikke osi väljamõeldud lisanditest. Kuid kõik artiklid kuvatakse vaikimisi režiimis 'Peida faktid', tagades, et enamik lugejaid näevad artikleid (või ainult nende pealkirju) ilma nende kaunistusi esile tõstmata:\nEelmised Newslo väljamõeldised sisaldavad väiteid, et Chris Christie poseeris naissoost Viagra põhjustaks lesbismi tõusu (ja eraldi, et ta hääletas soolise palga pariteedi arve religioosne põhjustel) pakkus Alabama poliitik välja süljepõhise näljatestid ”Toidumärkide saajatele, Ted Cruz ütles, et kandideerib demokraadina, kui miski mõjutab Clintoni kandidatuuri, Mike Pence arvas, et kui vägistamine on abort seaduslik, üritaksid naised abordi saamiseks 'vägistada', Brock Turner kurtis ohvri karistamise puudumise pärast tema poja puhul ja seda väitis Robertson David Bowie ei surnud, vaid deemonid röövisid.


Redaktsioon: 24. märts 2010, kell 10:30 (vaata lähteteksti)\nRedaktsioon: 18. jaanuar 2013, kell 17:20\nHüüsing (hollandi keeles huizing)) on kanepikiust valmistatud tõrvatud liin läbimõõduga kuni 5 mm, mis koosneb kolmest paremalt vasakule kokkukeeratud kaabelgarnist. Hüüsingut kasutatkase pentseldamisel, [[kleedimine|kleedimisel] ja teistel taglasetöödel.\nPärit leheküljelt "http://mereviki.vta.ee/mediawiki/index.php?title=Hüüsing&oldid=2886"


Hemorroidid ? | Perearst | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nHemorroidid ? 14.12.08 / Perearst\nOlen 16 a. poiss . Mul on viimasel ajal mure , mul on päraku piirkonnas nagu väikesed tükid või pallid vms. Need valutavad kui pühida paberiga pärast roojamist ja valutavad ka pärast roojamist . aga mõnikord on näha väljaheite peal natuke verd . Aga muidu pärakupiirkond eriti ei valuta , aga mõnikord istumise ajal või nii . Muid hädasi mul nagu pole präegu ei ole , aga vahepeal valutab kõht , aga ma ei usu et se sellega seoses. Et tahtsin küsida kas need on hemorroidid , sest ma ei tea ja kui ma lugesin netist siis pidi verd palju tulema , aga mul ei tule....Ja seda tahtsin ka öelda , et pärakupiirkonnas on ka nagu mingid veenid ...\nKüllap on tegemist hemorroididega. Selle raviks sobivad apteegi käsimüügist saadaval raviküünlad. Vajalik on ka normaalse seedetegevuse ja kakamise tagamine, kõhukinnisuse vältimine. Päevane toidusedel peaks sisaldama 500 g puu ja juurvilja, eelistada täistera tooteid, putrudele lisada paar lusikatäit kliisid, päevas juua 1-1,5 l vett. Lahtisteid ei tohiks kasutada.\nHemorroidi episoode esineb igal inimesel elu jooksul 2-3 x. Küllap on Teil praegu see esimene.


Kuidas säilitada rahvarõivaid üle talve - Eesti Rahva Muuseum\nKandlest Esemed jutustavad lugusid Liisusalmid Muinasjutud Muuseumide meistriklass\nKuidas säilitada rahvarõivaid üle talve\nSelle suve peod ja üritused on peetud. Käes on aeg panna rahvarõivad kappi või panipaika uut suve ootama. Järgnevalt mõningaid nõuandeid, millele tähelepanu pöörata, et järgmisel kevadel rahvarõivaid talvekorterist välja võttes ebameeldivad üllatused ees ei ootaks. Tähtsaim reegel rõivaesemete hoiustamisel on puhtus. Kõik esemed peavad olema puhtad, et vältida putukatest ja mustusest tingitud materjalikahjustusi. Vanu kangakiu sisse tunginud plekke pole enamasti võimalik hiljem eemaldada, seega tuleks nende väljasaamisega tegeleda võimalikult kohe. Siis on täpselt teada pleki põhjustaja, pealegi tulevad värsked plekid ükskõik milliselt materjalilt märksa kergemini ära kui vanad. Higiga määrdunud heledad esemed tõmbuvad pikaaegsel seismisel kollaseks ning kiu sisse imbunud higiplekke pole võimalik hiljem enam täielikult eemaldada. Ka riidekoid eelistavad kangast süüa eelkõige sealt, kus on higi-, toidu- või muud plekid.\nSOE VESI JA HELL SUHTUMINE\nRõivaste pesemiseks tuleb kasutada materjalile sobivat pesuvahendit ja temperatuuri, pesuaine jäägid on vaja hoolikalt välja loputada. Villaste esemete pesemisel ja loputamisel tuleb jälgida, et ei oleks suuri veetemperatuuri kõikumisi, mis põhjustavad villa vanumist. Põlled ja tanud on soovitav vahetult enne kandmist vajadusel tärgeldada. Talveks kappi pandavatest esemetest on mõistlik tärgeldusaine välja pesta, et vältida kangakiu kahjustumist. Rahvarõivaesemeid pestakse alati käsitsi, ei kasutata pesumasinat, tsentrifuugi ega trummelkuivatit. Vaid nii saame rõivaid ja nende ilusaid tikandeid ja teisi kaunistusi võimalikult pika aega kaunina hoida. Ka väga tugev v äänamine ei ole tikanditele, piludele jne hea. Et vältida inetut väljavenimist, on soovitav esemed kuivama pannakas horisontaalselt või sobiva suurusega riidepuule riputatuna. Kui tikandid sisaldavad vasklitreid, on soovitav need pesemise ajaks eemaldada. Litrite sagedasel kokkupuutel pesuainetega kahjustub nende kaitsekiht, litrid tuhmuvad ning hakkavad oksüdeeruma, tekitades kangale plekke. Villased esemed, nt seelikud, pikk-kuued jne, mida on kodustes tingimustes raske pesta, võib viia keemilisse puhastusse. Vähekantud esemel piisab tolmu eemaldamiseks tuulutamisest ja harjamisest. Seelikutel tuleb lahti harutada ja puhtaks pesta allääre tood, mis käimisel määrdub ja ongi mõeldud seeliku alumise serva kaitseks mustuse eest. Esemete triikimisel tuleb jälgida triikraua temperatuuri sobivust kangaga, tikandeid triikida ainult pahemalt poolt, villaseid esemeid aurutada.\nPestud ja viimistletud esemetel lasta enne kappi panekut korralikult kuivada, et vältida niiskusest tekkivat hallitust ja kopituslõhna. Samal põhjusel peavad ka rõivaste hoidmiseks mõeldud panipaigad asuma kuivades ruumides. Kuna tekstiilesemed on väga tundlikud valguse suhtes, peaksid nad olema päevavalguse eest kaitstud. Et vältida tolmu, valguse ja biokahjurite tekitatavaid kahjustusi, tuleks rõivaesemed pakendada. Kodustes tingimustes on parimaks materjaliks pestud puuvillasest kangast õmmeldud rõivakatted. Ajutiseks hoidmiseks sobivad ka kaubanduses müüdavad plastikust ja kilest rõivakotid, kuid pikaaegseks säilitamiseks on parem õhku läbilaskev materjal. Ka koid närivad parema meelega läbi õhukese kilekoti kui puuvillase kanga. Pottmütse, kabimütse, vormitud tanusid, kaabusid tuleb deformatsioonide vältimiseks hoida karpides. Raskete ülerõivaste (pikk-kuued, kasukad) kappi riputamiseks sobivad laiendatud õlgadega riidepuud (müügil kodutarvete kauplustes), käised ja särgid aga tuleb riputada vatiini ja kangaga polsterdatud riidepuule. Raskeid voldigruppe pikk-kuubedel on venimise ja rebenemise vältimiseks soovitav riidepuule toetada puuvillasest paelast õmmeldud trippidega. Seelikute riputamiseks õmmelda värvlile vähemalt neli riputusaasa, et kanga raskus oleks ühtlaselt jaotunud. Ainult külgedelt riputatud seelikud venivad inetult välja. Villaste rahvarõivaesemete juurde võib putukkahjurite peletamiseks panna riidekotikesi neile ebameeldivate tugevalõhnaliste kuivatatud taimedega, nt koirohi, maarjahein, lavendel, piparmünt, sookail, apelsinikoored, nelgiterad. Koisid peletavad ka villaste esemete hoiupaika pandud vatipadjad, mis on niisutatud lavendli-, nelgi- või nuluõliga. Kindlasti tuleks vähemalt korra talve jooksul panipaikades villased esemed üle vaadata ja viia õue või rõdule tuulduma. Sobivaim on seda teha hästi külma ja kuiva ilmaga. Kui olla hoolas ja veidi vaeva näha, saab kaunitest rahvarõivastest kaua rõõmu tunda ja need ehk järeltulijatelegi pärandada.


Inno ja Irja kohvik: Elust Eestis: mis on hea\nElust Eestis: mis on hea\nNagu ma eile kirjutasin - vingumine ja virisemine, kritiseerimine ja oma arvamuse avaldamine on olulised, et inimene ei muutuks zombie'ks, kes elumere lainetes resigneerunult kopsud vett täis tõmbab ja upub. Nii et see kirjatükk siin ei tähenda, et ma Eesti eluga rahul olen. Vastupidi - siin on palju ära teha, kohutavalt palju. Riik on ikka totaalselt perses!\nAga just see Eesti elu juures hea ongi. Et ON nii palju asju ära teha. Nii palju asju, mida SAAB ära teha. Soomes ja teistes Põhjamaades on kõik asjad juba ära tehtud ja kui ringi vaatad, siis ei jää üle muud kui haigutada. Minu kõige suurem hirm Soome kolimise osas ongi see, et mul hakkab seal põrgulikult igav. Nagu mul Portugalis hakkas põrgulikult palav ;).\nKui Eestis, selles täiesti perses riigis saavad asjad ainult paremaks minna, sest enam sitemaks nad minna ei saa (ma arvan?), siis Soomes on kõik juba nii hästi, ülihästigi, et paremaks minemise maad enam ei ole. Selg on vastu seina, kui piltlikult väljenduda. Uskumatu, aga heaolu võib olla lämmatav.\nSoome nurkasurutus väljendub nende vähenevates toetustes ja kõikehõlmavas koomaletõmbamises, niiütelda lõikamises. See toob aga kaasa üleüldise regresseerumise ning ühes sellega lootusetuse. Keegi millestki muust ei räägi kui ainult sellest, kui palju ta sissetulekutes kaotab, ja jutt kaotusest on äärmiselt masendav.\nEesti, nii kummaline kui see ka poleks, samas progresseerub - toetusi tõstetakse (lastetoetus, kolme lapsega pere peretoetus jne), sotsiaalset ebaõiglust vähendatakse (vaimupuudega inimesed tuuakse inimeste keskele elama), lollid seadused tehakse ümber (pensioni suurus ei hakka sõltuma enam palgast, vaid töötatud aastatest). Isegi president on värskendavalt aus ning julgeb oma arvamust välja öelda. Okei, neid sandikopikaid, mida Eesti riik lastega peredele siiamaani maksis, oleks imelik mitte tõsta (oht jääda teiste riikide silmis täielikuks naerualuseks), puuetega inimeste teiste inimeste keskele toomine on nende inimõigus ja pensionisüsteemi reformimisega likvideeritakse äärmine sotsiaalne ebaõiglus, aga ikkagi tekib nendest muudatustest hea, soe tunne. Auschwitzi ellujäänud vangid olid ka rõõmsad, kui laagri väravatest välja jalutasid. Eestis on ka praegu selline tunne, et laagri väravad hakkavad raginal avanema. Pisitasa, aga ikkagi.\nSee on see, mis on Eestis minu silmis kõige parem. On palju asju, mis vihale ajavad, aga samas on ka võimalik nende asjade muutmisele kaasa aidata. Kasvõi neist lõputult rääkides, vingudes ja virisedes. Lihtsam oleks muidugi suu kinni panna ja heaoluühiskonda kebida, seal endale kuidagi toetused peale smugeldada ning siis laisa kassi kombel ahju peal pikutada ja nurru lüüa. Aga kas ma lööks nurru, selles on küsimus. Ma kardan, et ma ei suudaks nurru lüüa, sest ma ei suuda kunagi nurru lüüa, kui mul on igav. Igavus on minu silmis kõige hullem asi kogu maailmas. Ma olen nõus ennast isegi natuke piinata laskma, et mul igav poleks ;).\nNii et - tuleb mõelda, tuleb kaaluda. Võru on ennast meie jaoks ammendanud, selles olen kindel. Selles olin kindel juba enne Portugali minekut. Aeg on edasi liikuda.\nKuhu, polegi hetkel oluline. See selgub teekonna käigus. Ja see ongi kõige vahvam. Mulle meeldib nii elada. Et pole kindlat plaani. On ainult vahvad teekaaslased ja neid on mul tervelt kolm. Tõmban kopsud värsket õhku täis ja vaatan, mida põnevat elu pakub. On see siis Eestis või Soomes või Portugalis.\nKõigepealt võtke ette kolmas laps - sest "kolme lapsega pere peretoetused tõusevad", abiks ikka Ja siis on sul teele kaasa võtta juba neli vahvat! Mõni roosa kohver tuleb sel juhul ehk lisaks soetada, aga alati saab ju kuulutada välja korjanduse "Aita Tähismaadel kõigi nelja tuule poole minna". Maailm teie ees on lahti, viietärnihotellid igas vahepeatuses ootavad, sest kahe lennu vahel tahaks ju ometi paar päeva korralikult puhata. Jumal tänatud, et Soomega nii kehvasti on, muidu jääks palju vahvaid seiklusi ära. Lehva-lehva!\n26. jaanuar 2017 11:23\nKolgastes on küll meeldivalt vaikne ja rahulik, aga pikapeale hakkab igav kui ümberringi vohab ainult keskmise eesti maamehe intellekt.\n26. jaanuar 2017 11:32\nTäpsustus 3+ j 7+ laste arvuga perede toetused suurenevad.\n26. jaanuar 2017 12:42\nJah, õigus :). See on märkimisväärne toetus ja ülimalt vajalik. Loodetavasti suurenevad ka toetused puuetega lastele. Hetkel on raske ja sügava puudega lapse toetus sama - 80 eurot, mis on minu meelest ebaõiglane. Sügava puudega lapse eest hoolitsemine on kurnavam ning nõuab vanema tähelepanu 24/7.\n26. jaanuar 2017 12:54\nÜks asi, mille uus valitsus ära tegi, oli raske puudega last kasvatava vanema õppelaenu kustutamine. See oli ka õige samm.\nAga mida teha siis kui usk oma riiki on kadunud?\n26. jaanuar 2017 14:59\nRaske küsimus. Ma arvan, et on hea mõneks ajaks ära minna ja vaadata kõike distantsilt. Ärakäimised on head. Saad aru, kas soovid päriseks ära minna või lihtsalt aeg-ajalt omast riigist puhata.\n26. jaanuar 2017 15:03\nTegelikult on kõik kõige paremas korras. Nii oli ette nähtud.\nKindlasti keegi kusagil ka teab, milleks.\n26. jaanuar 2017 15:09\nIga õige progressiivne eestlane vihkab Ratast ja neab tema valitsusele hävingut. Kuna selles valitsuses pole Püha EKREt.\n26. jaanuar 2017 16:42\nKiibits kiis, sul veel vastamata järgnevale päringule:\nHmm, ise toetate EKREt mis on väga kõva Eesti rahva lõhestaja.\n13. jaanuar 2017 00:01\nTaas sama küsimus, mis kunagi siia sai juba pandud, aga millele vastust ei saanud, nimelt, millist parteid toetad sina, margus kiis?\nAga küsimusi on teisigi, nimelt, millel põhineb väide, et EKRE on Eesti rahva lõhestaja!? Väga-väga ootan põhjendust, ette tänades.\n26. jaanuar 2017 17:39\nSellele juriidilisele abstraktsioonile, mida seni nimetatakse eesti vabariigiks, annan ma siiski heameelega nuiaga lagipähe.\nKui võrrelda riiki majaga, siis juba ev vundament on kiivas.\n27. jaanuar 2017 11:49\nJah, Irja, erivajadustega laste toetused on häbiväärsed, eriti veel hooldaja sandikopikas :(\n28. jaanuar 2017 11:12\nEKRE on ainuüksi sellega Eesti rahva lõhestaja, et ässitab põliselanike viha kohalike venekeelsete vastu, keda on siin üle 25%.\n30. jaanuar 2017 00:47


Kas tunnete siit oma tuttavaid ära?\nMina õnneks mitte.\nEi tunne kedagi. Ise olen ka kodus olnud.\nKas kõik vaktsiini- ja maskivastased muutuvad sellisteks?\nVaatasin ka just seda galeriid lootuses, et ei tunne sealt kedagi – nii õnneks oligi.\nTeda pole mõtet siia teemasse tuua, ta on päriselt puudega inimene.\nKas sa mõtled, peast puudega? Ega need seal pealinnas paremad olnud. Neil vist ei ole oma ajaga midagi teha. Mul kuluks edasi-tagasi sõidule neli tundi+seal kohal oldud aeg ka veel.\nIlmselgelt on tal nii füüsiline kui ka psüühiline puue. Nii et tema mõnitamiseni normaalne inimene ei lasku. Need protestijad enamuses siiski ei ole psüühikahäirega.\nMis valu sul neid pilte üles riputada on?\nNeed pildid on politsei palvel üles riputatud. Mina neid riputanud ei ole. Mina lihtsalt tõin lingi siia ka, sest see meeleavalduste teema on siin perekoolis küllalt aktiivne. Loodan, et leitakse need korrarikkujad ja politsei saab oma menetlused ära teha.\nMina loodan ka, et need inimesed leitakse, sest nende käitumine pole aktsepteeritav. Politsei ründamine pole okei üheski olukorras.\n2.14. kasutatud seaduse rikkumisele üleskutsuvaid ning kehtivate õigusaktidega vastuollu minevaid sõnumeid (rikuvad head tava, sisaldavad riigisaladusi, õhutavad rahvuste ja sugudevahelist või rassilist vihavaenu, vägivalda, propageerivad narkootikume, alkoholi ja /või tubakatooteid, piraatlust, jagatakse/müüakse ravimeid vms)\nIsegi kui tunneks ei teeks ma iial politseiga praegu koostööd. Tln-Trt mnt on kiiruseületajatest paks. Iga teine on potensiaalne mõrvar seal. Aga politsei käib ja teeb trahvi maskideta inimestele. Mu lapsed reaalselt kardavad politseid sellest ajast kui mänguväljakutelt käidi kurjalt lapsi ära ajamas. Miks ma peaks andma üles kedagi kes lihtsalt seisab enda õiguste eest? Millal pannakse avalikult üles need näod politseidest kes ilma selleks õigust omamata tassisid bussidesse vanureid ja inimesi kes reaalselt ei rikkunud seal midagi kuid kelle suhtes politei võimu lihtsalt näitas.\nKas su lapsed veel rohkem tavakodanikke kartma ei hakanud, kui sa oma lapsed nendele meeleavaldustele kaasa tassisid ja seal lapsed räuskamist kuulasid ja nägid, kuidas politseinike lumepallidega loobiti? MEM juurde tassiti ka lapsed, kes siis pissihäda kannatasid. Vaadanud oma lastele hoidjad ja lapsed oleks kodus pissitatud saadud.\nTln-Trt mnt on kiiruseületajatest paks. Iga teine on potensiaalne mõrvar seal. Aga politsei käib ja teeb trahvi maskideta inimestele.\nSa ikka saad aru, et liiklusgrupp ja patrulligrupp on kaks erinevat üksust ja liiklusgrupi omi küll Tartu maanteelt selleks ära ei kutsutud, et maskideta inimesi trahvida?\nMiks ma peaks andma üles kedagi kes lihtsalt seisab enda õiguste eest?\nNo aga kui ta midagi ebaseaduslikku teinud ei ole, “lihtsalt oma õiguste eest seisis”, siis pole tal ju midagi karta. Vaata, ka õige asja eest saab valesti seista.\nMillal pannakse avalikult üles need näod politseidest kes ilma selleks õigust omamata tassisid bussidesse vanureid ja inimesi kes reaalselt ei rikkunud seal midagi kuid kelle suhtes politei võimu lihtsalt näitas.\nAusalt, mina ei usu, et need inimesed “mitte midagi ei rikkunud”. Näiteks rikkusid nad juba seda, et ei läinud laiali, kui politsei seda käskis – kogunemine oli ebaseaduslik ning takistas liiklust.\nKui nad otsiksid neid, kes “lihtsalt seisavad enda õiguste eest”, siis ei otsiks nad mitte kümmet, aga sadu inimesi. St kõiki, kes seal meeleavaldusel olid. Nad otsivad ikka konkreetselt neid, kes korda rikkusid.\nPiinlik, et politsei ei suuda paari inimest ise leida. Terroristidel on siin hea tööpõld🤦♀🤦♂\nEi teadnud, et Eesti politsei on nii äpu. Kui peaks olema terrori oht, siis neid ei saa usaldada, keeravad ka kõik pekki, koos KAPO-ga.\nNende jobude leidmine pole lihtsalt piisavalt oluline, et oma pärisvõimeid välja panna, lihtsam ju rahvalt küsida, mitte ise ressurssi kulutada. Reaalses ohuolukorras on võimed hoopis teised.\nJajah, seda oli näha nende valentini “ägeda” kaardi puhul, veel see, kes põgenes elektroonilise valve käest, pole leitud. Eesti politsei on masendavalt äpud.\nSa võiksid vähem kirjutada, kuni pole kirjutamist veel päris selgeks saanud. Mis äge kaart? Kes põgenes? Kas sa arvad, et me loeme su mõtteid või tunneme samapalju kriminaalide elukäigu vastu kui sina? Eksid.\nMa arvan, et nad leiaksid isegi need inimesed üles, aga natuke on see selline häbimärgistamise aktsioon ka, et tagasi teha selle eest, et üks politseinik koos isikuandmetega FB-i pandi. Sellegipoolest loodan, et need inimesed oma karistuse saavad, sest see käitumine seal ei olnud kuidagi normaalne.\nMiks need inimesed ise ennast üles ei anna? Miks nad ennast varjavad?\nMa usun, et eks need pildid on veidi ka kasvatuslikul eesmärgil üles pandud 🙂 Eesti rahvale näidata, mis inimestega tegu. Aga jah, ÕNNEKS ma selliseid ei tunne 🙂\nSellest on natukene liiga vähe kasu, kui kirjutad sõnu ritta ja loobid komasid vahele. Asjal peaks mõte ka olema.\nMina kedagi üles ei anna ja kituma ka ei lähe kui isegi tunneks sealt kedagi. Paistab et võimule kulusid need lumepallid värskenduseks ära ja näitavad et inimestel on sellest jandist villand ja on aeg hakata oma seaduseid ümber vaatama. Mitte midagi ei muutuks kunagi kui keegi vastu ei seisaks ja kõrvad lontis kuuletuks. Inimesed ise ongi need kes saavad asju muuta kui seisavad selle eest millesse usuvad. Ja nüüd küsin küsimuse. Millal kunagi on kasutatud protestidel kiirreageerijaid? Kas eelmise valitsuse ajal kasutati? Mul nagu ei tule ette. Mäletan et BLM-i protestidel olid ainult tavalised patrullid jälgimas..\nMillal kunagi on kasutatud protestidel kiirreageerijaid? Kas eelmise valitsuse ajal kasutati?\nKas eelmise valitsuse ajal olid meil mingid protestid? Mina mäletan, kui aprillis 2020 oli mul korra vaja Tallinnas kontoris käia ja jalutasin sinna läbi vanalinna. Politseiautod sõitsid aeglaselt üsna tühjadel vanalinna tänavatel ja ruuporitest karjuti, et hoitaks kahemeetrist distantsi. Kas oleks pidanud lisaks politseiautodele veel kiireageerijatega vanalinnas ringi jalutavat kümmet inimest jälgima või mida sa täpselt öelda tahad?\nJa pronksiöö ajal kindlasti kasutati kiirreageerijaid ka. Protesti mastaap oli küll teine, aga siiski saab paralleele tõmmata – mõlemal protestil osalejad on konkreetselt politseile ja korraldustele vastu hakanud. Tavalised protesteerijad pigem siiski alluvad politseinike korraldustele. Need maskivastased ju ei allunud, vaid provotseerisid hoolega.\nUue valitsuse ajal hakati kohe protestidel kasutama neid kiirreageerijaid. Minuteada olid need kõik rahumeelsed protestid ja selliseks jõu näitamiseks polnud mingit alust. See on viinud nüüd pinged nii ülesse et hakkavadki konfliktid tekkima võimu ja protestijate vahel. Ega siis see kõik läbi pole ja kestab edasi kui liberaalsed jõud järgi ei anna. Nüüd on seis selline et vaktsineerimine on peatunud ja rohkem tegema ei minda. Kas mitte ei ole mõistlik ühiskonna nimel sellest “nakkusohutustõendist” loobuda ja hakata elama rahulikult edasi?\nMinu teada need kiireageerijad kellelegi vastu pead ei kopsanud ja mingit jõudu ei kasutatud, kuigi oleks põhjust olnud küll. Kas sinu arust on jõu kasutamine see, et mõni nõrganärviline räuskaja nägi kiirreageerijat lähemalt kui 5 meetrit ja suukorvistatud koera kuulis haukumas. Kui sa politsei korraldustele ei allu, seal räuskad ja sõimad, takistad liiklust, loobid politseid lumepallidega, siis on siin väga raske mingist rahumeelsusest rääkida. Mina vaatasin klippi sellest konfliktist ja rahumeelsed olid siin politseinikud, mitte aga need meelavaldajad, kes rüselesid ja tõuklesid, sõimamisest rääkimata. Igas muus riigis oleks sellistega palju karmimalt käitutud, kaasa arvatud näiteks Soome, Itaalia või Hispaania. Sinul puudub igasugune arusaam maailmas toimuvast, elatakse mingis oma mullis. Kui siin mingitki jõudu näidataks, oleks need räuskajad esimesena vait ja istuks üldse kodus.


Andra P. – Ищут работу зооняней – Pere24.ee\nJüri15 лет5-200 € за час\nTere, olen (peagi) 16-aastane tütarlaps, kes on üles kasvanud 6 liikmelises peres, mille tõttu on meil kodus olnud palju erinevaid loomi: kaks kassi, kaks koera, kaks papagoid, päris mitu hampstrit ning üks tšintšilja. Kasvades üles armastasin väga hobuseid ning sellest hetkest olid loomad osa mu elust- käisin ratsutamas, mängisin naabri kanatibudega, käisin oma koertega mere ääres ujumas ning päeva lõpuks oli mu Siiami kass see loom kelle pärast ma oma õe ja vennaga iga õhtu kaklesin selle üle, kes tema kõrval magama saab jääda. Armastan väga loomade läheduses olla ning selle tõttu hoolitseks hea meelega teie lemmiku eest!\nЗарплата: 5-200 € за час\nУчреждение: Jüri Gümnaasium


Koguduste ja valdade juhid kogunesid Järvakandis - Raplamaa Sõnumid\nNõupäeval osales esinejana ka Kuressaare Laurentsiuse koguduse õpetaja ja Saarte praostkonna praost Anti Toplaan. Foto: Siim Jõgis\nRaplamaal on pikaaegne traditsioon, et igal aastal kohtuvad kohalike omavalitsuste ning koguduste juhid. See tava ulatub tagasi üheksakümnendate aastate algusesse.\nVarem oli kokkukutsuja maavanem. Pärast maavalitsuste sulgemist ning maavanema ametikoha kaotamist võttis selle ülesande üle Raplamaa Omavalitsuste Liit (ROL). Pärast aastast pausi kohtusid vallajuhid ja koguduste juhid kolmapäeval, 17. aprillil.\nIga kord on kohtumisel kindel temaatika või valdkond, mis arutamisele tuleb. Varasematel aastatel on räägitud näiteks sõltuvustest ning esinemas on käinud Tartu Ülikooli professor Tõnu Lehtsaar. Tänavu oli rõhuasetus kahel teemal: “Koguduste ja omavalitsuste koostöö uutes oludes pärast omavalitsuste ühinemisi” ning “Mida teevad kaplanid? Kuidas teha paremat koostööd koguduste ja omavalitsustega”.\nVallajuhtide ja koguduste ühine nõupäev toimus sümboolsel ajal, vahetult enne ülestõusmispühi, mis on kirikukalendris aasta suursündmus. Kohal olid igast Raplamaa vallast üks esindaja ning koguduste õpetajad või juhatuse liikmed. Terve päeva kestnud üritus viidi läbi Järvakandi Kristliku Nelipühikoguduse Immanuel majas ning külalisi võõrustas pastor Rita Rüsse. Nõupidamise avasõnad lausus Lääne-Harju praost ja Hageri koguduse õpetaja Jüri Vallsalu, kes on ühtlasi Kohila vallavolikogu esimees.\nÜhtegi eesmärki, kuhu päeva lõpuks jõuda, ei olnud ning samuti ei allkirjastatud kokkuleppeid. Tegemist oli vabas õhkkonnas mõtetevahetusega. Kohal olid ka külalised. Päeva esimese ettekande pidas Märjamaa naabervalla Lääne-Nigula vallavanem Mikk Lõhmus, kes kõneles oma valla näitel haldusreformi kulgemisest. 2017. aastal ühinesid seal viis valda, et moodustada uus Lääne-Nigula omavalitsus, mille keskus asub Taeblas. Lõhmus rääkis ka turismist ning programmist “Teeliste kirikud”, mille ajal on suvel pühakodade uksed avatud, et huvilised saaksid tulla neid uudistama. Lõhmus tõi välja, et nende vallas on kõige populaarsemad Kullamaa ja Nõva kirik, kus käib enim külastajaid.\nVäga olulise teemana tuli kõne alla kirikute kindlustamine õnnetuste vastu. Muidugi oli see inspireeritud hiljutisest tulekahjust Pariisi Jumalaema kirikus. Kas Eestimaa pühakojad on selliste õnnetuste vastu kindlustatud? Mikk Lõhmus rääkis Lääne-Nigula valla näitel, et iga kord, kui neil on olnud kavas valla hooneid kindlustada, on sellesse protsessi kaasatud ka pühakojad.\nNõupäeval osales esinejana ka Anti Toplaan, kes on Kuressaare Laurentsiuse koguduse õpetaja ja Saarte praostkonna praost. Ühtlasi on ta Saaremaa vallavolikogu liige ning ta rääkis sellest, kuidas läks Saaremaal haldusreform, kui ühinesid kõik senised Saaremaa kohalikud omavalitsused, mida oli kokku kaksteist.\nNõupäeva teine pool oli pühendatud kaplanite tegevusele. Kaitseväge ja Kaitseliitu esindas ülempreester Aivar (Aleksander) Sarapik, politsei ja piirivalveametist oli kohal õpetaja Tuuli Raamat ning spordikaplanaati tutvustas Elina Kivinukk. Spordikaplanaat on Eestis võrdlemisi uus nähtus ning kolmapäevane ettekanne oligi selle esimene avalik tutvustamine.\nKivinukk rääkis, et spordikaplanid on populaarsed Suurbritannias, kus neid on 500-600. Kuidas spordikaplan tegutseb? Ühe võimalusena töötab ta pidevalt ühe võistkonna juures. Kivinukk sõnas, et otsibki praegu mõnda võistkonda, kelle juures praktikat läbi viia. Tegemist on Eestis värske valdkonnaga ning spordikaplanaat on alles loomisel. Ka see termin ise ei ole veel väga levinud, kuid vaikselt kogub populaarsust. Praegu leiab selle kohta kõige rohkem infot Facebooki vahendusel, kus on olemas eraldi leht Spordikaplanaat Eestis.\nPärast haldusreformi jäi vallajuhtide ja koguduste ühise nõupäeva formaat üheks aastaks soiku, kuid nüüd on see uuesti ellu äratatud. EELK Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja Mihkel Kukk rääkis, et tegemist on vajaliku sündmusega. Ta meenutas, et nii tema kui ka Hageri koguduse õpetaja Jüri Vallsalu on nendel päevadel osalenud päris algusest peale, kui neid korraldas veel kunagine Rapla maavanem Kalle Talviste. Vaatamata läbiviidud haldusreformile on kiriku pool jäänud samaks.\nKuke sõnul on oluline, et nii koguduste kui ka valdade juhid teaksid üksteist ning teaksid samuti, mis on teise poole ootused ja soovid. “Need nõupäevad on kenasti toimunud ning mina näen küll, et nad võiksid ka edasi toimuda. Kiriku taha ei jää nende toimumine kindasti,” sõnas Kukk. Sama mõtet toetas ka EELK Märjamaa Maarja koguduse õpetaja Illimar Toomet. “Neid üritusi on kindlasti vaja, olen poolt, et need jätkuksid,” sõnas ta.\n“See on kindlasti vajalik. Igasugune suhtlemine nii inimeste tasandil kui ka kohalike omavalitsuste ja koguduste vahel on kindlasti oluline. Me tegeleme samade inimestega ning selles osas on meil palju kokkupuutepunkte. Võib-olla igal aastal ei õnnestu nõupäevad ühtemoodi, aga eks aeg annab arutust. Leian, et need on vajalikud ja seda traditsiooni tuleks jätkata,” rääkis EELK Hageri Lambertuse koguduse õpetaja Jüri Vallsalu.\nkohalike omavalitsuste ning koguduste juhtide kohtumine\nEelmine artikkelRaikküla koolis on mullivann, robootikaring ja hobuteraapia\nJärgmine artikkelJumalaema kiriku tulekahju pani mõtlema siinsete pühakodade kindlustamisele


PENOSIL EasyPRO Spatula - Estonia\nPENOSIL EasyPRO® SPATULA töörist vuugihermeetiku viimistlemiseks.\nPENOSIL EasyPRO® spaatliga saab silikooni doseerida ning seejärel siluda. Spaatel on turul ainulaadne ning tagab mõninga harjutamisega maksimaalselt täpse tulemuse. Spaatlil on lisaks ka korgi funktsioon.\nSpaatliga vuugitäite silumine võimaldab saavutada korraliku tulemuse lihtsa vaevaga. Lisatarvikuta tihendamine nõuab juba veidi kogenuma ehitaja kätt, et tulemus jääks korrektne. Spaatel on kohandatav vuugi laiusele ning servade lõikepinnad aitavad puhastada liigsest silikoonist.\nOstes ükskõik, millist PENOSIL EasyPRO sarja hermeetikut, saate padruni küljes tasuta kaasa mugava ning ergonoomilise PENOSIL EasyPRO® SPATULA.\nPENOSIL EasyPRO spaatlit saab kasutada kõikide PENOSIL EasyPRO hermeetikutega.\nSobib erinevate vuukide viimistlemiseks nii sees kui väljas.\nIga PENOSIL EasyPRO sarja hermeetikuga kaasas.\nMIKS KASUTADA PENOSIL EasyPRO SPATULA® TÖÖRIISTA?\n• Täiuslik vuugi silumine; • Kohandatav erinevatele vuugilaiustele; • Kiire ja lihtne käsitleda; • Puhas ja kauakestev tulemus; • Kasutatav ka otsiku korgina; • Ergonoomiline disain; • Taaskasutatav.\nKuidas täita vuuke ning siluda EasyPRO spaatliga?


Hermes Trimegistus | Travellers to the East / Doğu Yolcuları\nTag Archives: Hermes Trimegistus\nPosted on July 17, 2017\tby Green Man's creations\n[Türkçe çeviri için yorum bölümüne bkz.] …/…’Plotinus uses almost the same examples in that place where, paraphrasing Hermes Trimegistus, he says that the ancient priests or Magi used to capture in statues and material sacrifices something divine and wonderful. He … Continue reading →\nPosted in Spiritüel Ustalar / Spiritual Masters\t| Tagged Anima Mundi, Hermes Trimegistus, Plotinus\t| 1 Comment\n174,355 ziyaretçi / visits


31Mar2014 Eesti tarbija väärtustab toidukauba kodumaisust\nToidukaupu ostab igapäevaselt 23% Eesti peredest. Enamasti ostetakse toitu 2-3 korda nädalas ning see tarbijasegment on tasapisi kasvamas, selgus Põllumajandusministeeriumis tutvustatud tarbijate ostukäitumise uuringust.\nUuringu aruanne on kättesaadav siin: http://www.agri.ee/tarbija-ja-sortimendi-uuringud/\nUuringu tutvustuse slaidid on üleval siin: http://www.slideshare.net/pollumajandusministeerium/eesti-elanike-toidukaupade-ostueelistused-ja-hoiakud-2013


Gruusia kirjandusloo magister, Gori, Gruusia 2022\nHaridusprogrammi eesmärk on moodustada Gruusia kirjandusloo magistrikraadiga kõrge kodaniku- ja individuaalsete omaduste ning demokraatliku mõtteviisiga inimene. Gruusia kirjanduse uurimisele tuginedes annab programm õpilastele põhjalikud ja süsteemsed teadmised Gruusia kirjanduse otsustavatest protsessidest alates viiendast sajandist kuni tänapäevani; See arendab kutseoskusi, mis tagavad nende korraliku töö kirjandusteaduse alal või õpingute jätkamise järgmisel kõrghariduse tasemel - doktoriõppes. Gruusia kirjanduse ajaloo magistrikraadi omandaja võib jätkata õpinguid kolmandal õpetamise tasemel - doktorikraad või töötada eri profiilidega uurimisinstituutides, haridusasutustes, raamatukogudes, arhiivides ja muuseumides, kirjastustes, ajakirjade ja ajalehtede toimetustes, toimetajad Ekspertidena reisibüroodes jne.\nGori State Teaching University prepares competitive specialists equipped with theoretical, methodological, and practical knowledge, oriented on the local and international labour market, who, with the ... Loe edasi\nGori State Teaching University prepares competitive specialists equipped with theoretical, methodological, and practical knowledge, oriented on the local and international labour market, who, with their lifestyle and successful activities, will promote the transition of the modern society into a highly developed, just, democratic, moral and highly conscious society. Näita vähem


Search, View and Navigation\tRetseptidArtiklidLingidMeieBlogi\tPohla-martsipanimuffinid\nNeed on ühed hästi martsipanised-marjased muffinid. Nagu sügisel marjult tulles ikka, satub koos pohladega ka mõni mustikas sisse - nii juhtus ka meil nende muffinitega.\n2 muna1,5 dl suhkrut100 g võid1 dl keefiri2,5 dl pohli2 dl nisujahu1 dl odrajahu2 tl küpsetuspulbrit150 g martsipaniVahusta munad suhkruga. Sulata või ja haki martsipan(või riivi). Sega jahud küpsetuspulbriga ja kalla hulka martsipanitükid. Kalla jahusegu munavahu hulka, lisa keefir ja marjad ja sega ettevaatlikult segamini, viimasena lisa jahtunud sulavõi. Sega veel korra läbi. Tõsta tainas muffinivormidesse ja küpseta 200 kraadi juures umbes 20 min.\nProovitud need muffinid. Head! Odrajahu annab teistsuguse tekstuuri ja meki.Pohlade asemel kasutasin jõhvikaid. Järgmisel korral teen sedasi, et panenmartsipanitükid peale, mitte ei sega sisse. Kui sisse segada ja see tükkjuhtub olema servas, siis sinna ta ka sulab ja lahti ei saa. Pealepannes peaksselline karamelline kiht tekkima. Hm, aga äkki siis ei segune selle hapumarjamaitsega nii hästi? Ah, head olid igal juhul ja kordamisele lähevad, sestjõhvikaid on koormaga. Tänud retsepti eest!


ŠKODA ENYAQ COUPÉ iV - Uuemõisa Autokeskus\nElektriautondus selle kõige elegantsemal kujul. ŠKODA ENYAQ iV eduka turuletoomise järel lisab ŠKODA oma esimese täiselektrilise linnamaasturi valikusse veelgi emotsiooneäratavama kerevariandi. Neljaukselise ŠKODA ENYAQ COUPÉ iV iseloomustavaks jooneks on elegantne ja lauge tagaosa.\nTäiselektrilise lipulaeva ŠKODA ENYAQ iV uus, veelgi emotsiooneäratavam kerevariant\nKolm võimsusvarianti, taga- või nelikvedu ning veelgi parem aerodünaamika\nAvar siseruum ja disainikontseptsioonid said inspiratsiooni moodsatest elukeskkondadest\nŠKODA ENYAQ COUPÉ iV on võrratu täiendus ENYAQ iV valikusse ning pakub tõeliselt dünaamilist autot aktiivset elustiili nautivatele klientidele. Ruumika sisemusega, mis on piisavalt avar kuni viiele inimesele, ja 570-liitrise pakiruumiga on see suurepärane pereauto. Uusima mudeli valik sisaldab kolme võimsusvarianti: ENYAQ COUPÉ iV 60 ja ENYAQ COUPÉ iV 80 on mõlemad tagaveolised, kuna ENYAQ COUPÉ iV 80x saab nelikveo. Aerodünaamika on veelgi parem kui ENYAQ iV-l ja õhutakistustegur 0,247, tänu millele on neljaukseline kupee ka tõhusam. Interjööri pilkupüüdvaim osa on 13-tolline keskne puutetundlik ekraan.\nEmotsiooneäratavad jooned ja põhivarustuses panoraam-klaaskatus\nUus ŠKODA ENYAQ COUPÉ iV saab veelgi emotsiooneäratavama disaini kui baasvariant. Panoraam-klaaskatus kuulub põhivarustusse ning alates B-piilarist laskub sujuvalt tagaosa suunas. Kupee on neli millimeetrit pikem (üldpikkus 4653 mm) ja üks millimeeter kõrgem (kõrgus 1617 mm) kui ENYAQ iV. Laiuse ja teljevahe – vastavalt 1879 mm ja 2765 mm – poolest on mudelid identsed, kuna kupee 570-liitrine pakiruum on oma mahult väga lähedal linnamaasturi 585 liitrile. Suured valuveljed mõõduga 19 kuni 21 tolli rõhutavad auto jõulist väljanägemist. Täis-LED-maatriksesituled kuuluvad lisavarustuse hulka. Nende iga kaugtulemoodul koosneb 24 ükshaaval juhitavast valgusdioodist, tänu millele võib juht pidevalt hoida kaugtulesid sisselülitatuna, kartmata kaasliiklejate pimestamist. Täis-LED-tagatuled on samuti saadaval lisana. Nende erijooneks on kristallimotiividega disain ja dünaamilised suunatuled, kuna tagatuled moodustavad auto tagaosal margile iseloomuliku C-tähe kuju.\nCrystal Face, mille 131 valgusdioodi valgustavad ŠKODA silmatorkava esivõre püstribisid ja horisontaalliiste, on veel üks ENYAQ COUPÉ iV-le pakutav lisa. Täis-LED-maatriksesitulede LED-moodulid ja päevatuled loovad samuti animeeritud tervitusvalgustuse.\nŠKODA pakub ENYAQ COUPÉ iV interjööri tarvis uuenduslikke disainikontseptsioone ja selget lisavarustuse menüüd. Disainikontseptsioonide loomisel saadi inspiratsiooni moodsatest elukeskkondadest ja need asendavad klassikalisi varustustasemeid. Kasutatud stiil, värvid ja materjalid on maitsekalt kooskõlas. Baasvariandina pakutav disainikontseptsioon Loft jätab moodsa, koduse ja peresõbraliku mulje. Selle hallide ja mustade toonide kombinatsioon on ajatu. Teiste disainikontseptsioonide tarvis on saadaval jätkusuutlikud materjalid. Disainikontseptsiooni Lodge istmekatted on näiteks 40 protsendi ulatuses valmistatud uuest naturaalvillast ja kannavad Woolmark Company kvaliteedimärki, kuna ülejäänud 60 protsenti moodustab taaskasutatud polüester (iga auto jaoks läheb tarvis 318 kasutatud PET-pudelit). Disainikontseptsiooni ecoSuite konjakivärvi nahkpolster on pargitud keskkonnasõbraliku ja jätkusuutliku protsessiga, milles kasutatakse oliivileheekstrakti ilma mingite kemikaalideta.\nKaks akut, kolm võimsusvarianti ning taga- ja nelikvedu\nŠKODA pakub ENYAQ COUPÉ iV tarvis kahe eri mahutavusega akusid ja kolme võimsusvarianti. Akud paiknevad Volkswageni kontserni elektriajamiga moodulplatvormi põrandas. ENYAQ COUPÉ iV 60 saab liitium-ioonaku mahutavusega 62 kWh, millest kasutatavat netomahutavust on 58 kWh. Elektrimootor arendab võimsust 132 kW ning käitab tagarattaid läbi ühekäigulise käigukasti. ENYAQ COUPÉ iV 80 on samuti tagaveoline ja seda viib edasi elektrimootor võimsusega 150 kW. Suurema, 82 kWh akuga (netomahutavus 77 kWh) varustatult ja tänu auto eeskujulikule aerodünaamikale, mida iseloomustab õhutakistustegur (cd) 0,247 suudab see variant läbida üle 535 kilomeetri ja pakub seega suurimat sõiduulatust mudelivalikus. ENYAQ COUPÉ iV 80x varustatakse suurema akuga, mis käitab ka esisillal asuvat teist 80 kW võimsusega elektrimootorit, tänu millele see variant on nelikveoline. Kaks elektrimootorit kokku arendavad 195 kW võimsust. Vahelduvvoolu-seinakilpi võimsusega kuni 11 kW – st ŠKODA iV Chargerit – kasutades saab uhiuue kupee täielikult laadida kuue kuni kaheksa tunniga. ENYAQ COUPÉ iV-d saab laadida ka avalikes alalisvoolu-kiirlaadimisjaamades võimsusega kuni 125 kW.\n← Hyundai elektriautod\nTASUTA KODULAADIJA JA AASTANE LAADIMISKAART →


Lehed: 1 2 3 4 5 … 14\n#51 24-08-2007 00:50:04\nTähendab ilves ikka väikese tähega, loom noh!!!\n#52 24-08-2007 01:10:23\nnii... pildid on kus? ja stoori\n#53 24-08-2007 03:26:11\nPiltidega on see lugu, et päike oli juba loojunud ja oli üsna pime ning distants minu ja ilvese vahel oli üle 100m. Seega tegin lihtsalt niisama käest paar suvalist udukat. Stoori seisneb selles, et ootasin rebaseid, keda aga seekord ei tulnud. Vahepeal aga kuulsin väga eriskummalisi hääli, mis olid väga kasslase stiili. Kuna pole varem ilvese häält reaalajas kuulnud, siis ei osanud koheselt temaga seda häält seostada, aga mõte käis läbi küll. Kuna päike oli juba oma sängi läinud ja õues läks parajalt pimedaks, seadsin sammud oma auto poole. Teel märkasin teisel pool põldu metsa ääres mingit heledat kogu. Algul tundus mulle, et seal on ilmselt võpsikus põder, kelle hele jalg paistab, kuid kui vaatasin objektiivi (300mm oli seekord kaasas), siis sai pilt niipalju selgeks, et võisin enesele kinnitada, ilves mis ilves. Tegin paar klõpsu mälestuseks. Isend passis põllu ääres ilmselt mõnda magusat suutäit. Läheneda talle ei olnud eriti võimalik, sest põllult oli juba vili korjatud ja seega üks suur lage plats - tema ühel pool põldu, mina teisel pool ja sootuks teises nurgas. Otsustasin minna mööda põllu äärset võsa rohkem temaga vastakuti. See küll õnnestus, aga selleks ajaks oli õues juba veelgi hämaram. Tegin ka lähemalt lihtsalt paar suvalist klõpsu, sest olustik nii või teisiti midagi head ei lubanud. Võin paar udukogu siia linkida kui soovi. Aga need tõesti udukogud.\n#54 24-08-2007 03:29:17\nAnna tulla Ilvest tahan näha kas või läbi udu\n#55 24-08-2007 03:46:59\nSiin see on, aga kriitika jätta sest tegin selle suvalise klõpsuna käest ja ei vaevanud isegi aparaati seadistama - teadsin, et midagi tõsist sellest situatsioonist ma kaasasoleva tehnikaga välja ei võlu. Pilt on tehtud rohkem kui 100m pealt objektist:\n#56 24-08-2007 03:51:17\nEi kritiseeri üldse...ma ilmselt teeksin ise sellises olukorras hoopis püksid täis...(ilvesed lihtsalt võluvad mind) kahjuks on minu ilveste pildistamised piirdunud ainult loomaaia omadega..\n#57 26-08-2007 02:56:12\nKuulsin naabri käest, et jahimees on talle laupäeval külla tulemas ja relv pidi ka kaasa tulema. Läksin siis reede õhtul kobraste elukohta ja hakkasin neid passima. Eesmärk oli selles, et kopraid väikestviisi hirmutada ja nii neile selgeks teha, et igat krõbinat tuleb hoolikalt uurida ja igat liikuvat keha ei tohi usaldada. Ootasin pool tundi ning urust väljus kobras, ujus teisele poole kallast ja hakkas seal krõbistama. Mina ka krõbistasin ja murdsin oksi, selleks, et kobras arvaks, et ma olen vaenlane ja viivitamatult tuleb peitu pugeda. Ehk siis poolest tunnist võib järgmine kord saada terve tund.\nTäna õhtul käiski jahimees, tuli pimedas tagasi ja saagiks oli 0 kobrast. Homme hommikul lubas uuesti minna, loodan, et koprad mäletavad minu õpetusi\n#58 26-08-2007 16:46:10\nHeureuka! Ka täna hommikul tuli jahimees metsast välja saagita. Ütles, et kobrast oli näinud, kuid lähemale ei saanud minna, põgenes ära. Seekord läks hästi ja kopraid saab edasi jälgida. Kui vaja, siis koolitan nad uuesti välja\n#59 26-08-2007 17:08:52\nVäga tubli! Jätka aga hoolega krõbistamist. Veab sul, et oma tuttav koprapere on!\n#60 08-03-2008 23:20:19\nOli eriliselt liigirohke linnupäev - hommik algas kuldnokkade saabumisega. 3 varblast võitlesid vapralt oma kuldnoka peakastis paikneva üürikorteri eest. Lindude söögimajas käisid söömas rasvatihased, 1 soo- ja 1 sinitihane, 2 puukoristajat, 1 rohevint ja hulgim varblasi. Raudkull hirmutas korraks kõik pisikesed linnud põõsastesse (jäi ilma saagita). Üks hiireviu patrullis rapsipõllul, metsas kohtasin põhjatihastepaari. Kui juurde arvata igapäevased hallvaresed, harakad ja rongad, siis oli mitmekesine linnupäev.\n#61 09-03-2008 00:32:26\nTarvastu polder. Mingi tunnike looduses. Lugematul hulgal kitsesid, paar hiireviud kauguses, jänes, kes jooksis nii kiiresti, et ei jõudnud fotokatki kergitada ja kopra veealune ujumine. Mullid ja lainetus oli veepeal näha, kobras aga ei suvatsenudki ennast ilmutada.\n#62 22-03-2008 11:53:51\nMa tahaks teada kas on paljudel nii,et kui fotokas koju jätta on elukaid looduses täitsa lõpp kui palju ?\nNt. Üleeile käisin õhtul niisama ilma fotokata siis kopraid vaatamas ja istusin pesa juures mingi minut ... siiis laksti kobras pani pesast välja keset jõge veest välja ja otse suunas kaldasse oksi närima (minust umb. 10 M ) Eile siis läksin fotokaga.... kõik sama toiming,aga looma mitte kuskil\n#63 22-03-2008 15:07:03\nMõned vahvad kohtumised on tõesti kaduma läinud, aga samas on ka selliseid fotokata matku olnud, kus pole kedagi näinud, nii et üldistada ei saa:)\n#64 22-03-2008 15:48:51\nPeterburi maanteel Valgejõe ja Ontika vahelisel lõigul eile päeval:\n7 rebast ja 6 ... 7 väiksemat kullilist.\n#65 22-03-2008 20:36:47\nräägin teile kunagi ammu juhtunud loo, mis on tõepoolest mäletamisväärt. Kahjuks jutu põhjenduseks pildimaterjal puudub, ent ma loodan et see on andestatav ja lugu ilma selletagi usutav.\nSee oli umbes 5-6 aastat (või ka vähem, tõesti ei mäleta)tagasi. Millegi pärast olin ma sellisel vihmasel päeval läinud lähedalasuva võsa vahele kondama.(Võibolla oli seal maasikaid:))Läbi võsa jõudsin ühe veest tilkuva nisupõlluni ja imetlesin just vaadet, kui vasakule pöörates nägin endast kõige rohkem 7-10 meetri kaugusel seismas seljaga minu poole sokku.\nSokuke tegeles parasjagu oma pärastlõunase tualetiga ja minu kiirustatud rohu sisse kükitamine oli talle märkamatuks jäänud. Aga mida loota ligikaudu 11 aastaselt tüdrukult kes hoolimata sellest, et elab praktiliselt metsa sees aga sellest hoolimata ei ole ikkagi metslooma nägemine nii lähedalt just igapäevane. Muidugi hirmutasin ma ta ka enesele arusaadamatult minema. Tookord ei tundunudki see väike vahemaa mulle niivõrd olulisena, kui vanemaks saades sain aru et see juhus oli ikka ainukordne nii ettevaatliku looma puhul nagu metskits.\nNüüd kahetsen ka seda, et minema hirmutasin selle asemel, et veidi kauem seal rohu sees kükitada ja anda loomale võimalus end ise avastada.\nP.S. Ma tean et jutt läks veidi kontekstist välja aga see läheb ka ju sinna\nalla, et kui fotokat pole, on metsloomi kohe palju rohkem.\n#66 23-03-2008 17:58:17\n@Hundiplika01: ei tasu sellist asja pikalt põdeda, õpid loodust rohkem tundma ja siis ei ole see 7-10m metskitsest enam mingi suur saavutus.\n#67 30-03-2008 22:27:53\nTäna s.o. 30.03.08 õnnestus Lääne-Virumaal selle aasta esimest valge-toonekurge näha! Loodan, et tal ikka lume alt ja veel suhteliselt jäistest kraavidest midagi söödavat leida õnnestub!\n#68 30-03-2008 23:29:55\nRakvere taga Kunda teeristis liugles valge toonekurg üle tee lumega kaetud põllule juba 19. märtsil.\n#69 30-03-2008 23:33:12\n28.03.08 lendas kurg üle metsade, täna (30.03.08) maandus maja ees postil.\n#70 31-03-2008 00:09:45\nKured on tõesti kohale jõudnud, kui üleeile nägin esimest, siis eile nägin juba kuut lindu Tartumaal Lääniste kandis tiirutamas. Haigur seisis ka natuke maad edasi külmunud vanajõe ääres kurb nägu peas... http://www.orkut.com/AlbumZoom.aspx?uid … 1199704145\n#71 31-03-2008 14:14:44\nJah, ühel Lääne-Virumaa toonekure pesal seisis eile õhtul kaks toonekurge. Tulevad\n#72 01-04-2008 14:14:34\neile sai ka valge-toonekurge pesal istumas nähtud.\n#73 02-04-2008 02:39:35\n1. aprilli õhtul.. kuskil 22.10-22.15 ajal jalutas rebane Tartus Kaarsilla lähedal. Ei õnnestunud tuvastada, kas on tõbine või ei.\n#74 02-04-2008 02:57:06\nTäna sai sookure paari nähtud ja hetkel nad ka karjuvad väljas. Parv hanesid tuli ka ööbima, kes samuti vaikselt väljas häälitsevad.\n#75 02-04-2008 10:19:12\nTäna nägin Nõmmel, kuidas üks vares oravale üritas kallale tungida. Alguses pani hirmsa hooga okste vahele, lootes oravat kätte saada. Orav liikus ringi, jõudis teisele puule ja jäi tüvele paigale. Vares istus paar oksa kõrgemal ja jälgis, kus orav on...võtsin maast kivi ja saatsin varese poole...lendas ära.


Kalamaailma tutvustus pisi-maimudele. Tasuta lugemine - "Meie pere kala-aabits" - Kala kõlab hästi\nKalamaailma tutvustus pisi-maimudele. Tasuta lugemine – “Meie pere kala-aabits”\nJust perede pisemaid silmas pidades, andis kalanduse teabekeskus välja raamatu “Meie pere kala-aabits”, kus lapsed saavad vanematega koos õppida tähestikku, lugeda toredaid luuletusi ja tutvuda erinevate kalaliikidega. See tore ja hariv raamat on kõigile tasuta lugemiseks, et kõik saaksid pisut rohkem teada kalanduse kohta Eestis. Kõlab ju hästi?\n“Meie pere kala-aabits” on e-raamatuna loetav siit.\nRidi-radi-ralla, särjepüük on valla!


Täna tutvustatakse 2017. aasta Eesti ühiskonna integratsiooni monitooringut | Kultuuriministeerium\nAvaleht Uudised Täna tutvustatakse 2017. aasta Eesti ühiskonna int...\nTäna tutvustatakse 2017. aasta Eesti ühiskonna integratsiooni monitooringut\n12. juuni 2017 - 6:00\nKultuuriministeeriumi, Balti Uuringute Instituudi ja Poliitikauuringute Keskuse Praxis esindajad esitlevad täna, 12. juunil 2017. aasta Eesti ühiskonna integratsiooni monitooringu aruannet. Pressikonverents algab kell 11.00 Eesti Rahvusringhäälingu pressiruumis.\nTallinna Ülikoolist kaasatud eksperdi, võrdleva poliitika professori ja uuringujuhi Raivo Vetiku sõnul näitab tänavune monitooring eri uurimisvaldkondades mitmeid positiivseid suundumusi. „Kasvanud on keskmise ja kõrgema riigiidentiteetiga Eesti elanike arv, seda nii eesti keelt emakeelena kui ka mitte emakeelena kõnelevate inimeste seas. Paranenud on teisest rahvusest elanike enesehinnanguline eesti keele oskus ning nende osakaal, kes keelt üldse ei oska, on langenud 15%lt 10%le. Samuti pooldab üha rohkem Eesti elanikke segarühmi ja -klasse, kus õpiksid eri rahvusest ja eri emakeelt kõnelevad lapsed üheskoos,“ rääkis Vetik.\nPeamiseks murekohaks on aga endiselt tööturuga seonduvat näitajad. „Teisest rahvusest elanikel on väiksem tööhõivemäär, suurem töötuse määr ja väiksem sissetulek ning need näitajad ei ole viimase kümnendi jooksul oluliselt muutunud,“ selgitas Vetik.\nPressikonverentsi on võimalik jälgida Eesti Rahvusringhäälingu portaalis siin.


Ženšenn + Guarana (90tab/90serv) SFD EU\nAvaleht » Rasvapõletajad » Ženšenn + Guarana (90tab/90serv) SFD EU\nÜhikuhind: 0.14€ 0.08€ Hinnavõit: 6.10€ (47%)\nExtreme Energy SFD Nutriton EU\nKoostises on kõige tõhusamad looduslikud ja energiat andvad taimed:Paullinia guarana cupana extract, ja ženšenn. Toote mõju avaldub 10 minutiga. Soovitame tarvitada, kui on vaja püsida erksana, energilisena ja elujõulisena:\n• Enne Treeningut Ja ka peale trenni värskenduseks kui on vajadus.\n• pikkadel väsitavatel autosõitudel;Koosolekutel\n• intensiivselt töötades või õppides ja valmistudes eksamiteks;\n• hommikul, kui kohvitassist ei piisa või peol.\nPaullinia Guarana SFD Nutriton EU ® Extreme Energy on efektiivne energiaallikas taimedest. Ženšenn aitab säilitada füüsilist ja vaimset aktiivsust ning annab energiat kehale ja vaimule neid kasutatud sajandeid, et toetada tervist külmas kliimas ja rasketes tingimustes. Mis aitavad parandada füüsilist ja vaimset jõudlust, vähendavad väsimust, aitavad organismil taastuda pärast füüsilist pingutust, parandab vere juurdevoolu lihastesse ning ajju, tugevdab närvisüsteemi, tõstab tähelepanuvõimet ning reaktsioonikiirust.Guaraana on looduslikkofeiini allikas, mis annab kiireenergialaengu, parandades keskendumisvõimet ja mälu.\nNende kahe taimeesktrakti koosmõju avaldub kiiresti juba 10 minuti jooksul ning kestab tunde.\nKasutamine: täiskasvanutel ja üle 18-aastastel noorukitel – 1 korraga veega. Karbis 90 tabletti.\nSFD®Nutriton EU Energy tablette võib kasutada nii pidevalt kui ka vajadusel ühekordselt. 3 kuulise kasutamise järel soovitame teha 2-3 nädalane paus. Ei soovitata lastele, rasedatele ja imetavatele naistele.\nSFD® võib võtta koos teiste igapäevase multivitamiiniga toetamaks immuunsust ja vitaalsust.\nTootja/ Päritoluriik: SFD NUTRITON EU/ Poola . Ärge ületage päevaseks tarbimiseks soovitatud kogust. Ärge kasutage toidulisandit mitmekesise ja tasakaalustatud toitumise asendajana. Ei asenda tervislikku eluviisi.\nSisaldus tabel SFD NUTRITON\n200mg Paullinia guarana cupana extract\n20 mg - including caffeine\n150mg Siberian ginseng extract Eleutherococcus senticosus


Korteriühistu juba viis aastat hädas linnavalitsusest võlgnikuga - Saarte Hääl\nKorteriühistu juba viis aastat hädas linnavalitsusest võlgnikuga (21)\nNeljapäeval saatis Kuressaares Tallinna tänav 68 asuv korteriühistu Kuressaare linnavalitsusele järjekordse arupärimise seoses linnale kuuluvate munitsipaalkorteritega. Ühistu meenutab kirjaga taas kord, et kommunaalkulude ja üüri tasumise eest on vastutav korteriomanik ehk Kuressaare linn.\nKirjavahetusest selgub, et 2009. aastal soetas linn sellesse kortermajja munitsipaalkorteri. Vahepealsel ajal on lisandunud veel teine munitsipaalkorter samas majas. Paraku on korterite kommunaalmaksed ikka ja jälle tasumata jäetud. Samuti ei suuda nende elanikud kinni pidada ühistu kehtestatud ühiselureeglitest.\nAugustis võlgnes linn ühistule 132 eurot ja 28 senti ja tasumist ootas juulikuu arve summas 57,10 eurot. 2014. aasta 31. jaanuari seisuga oli Kuressaare linna võlgnevus KÜ Tallinna 68 ees 355,89 eurot. Perioodil oktoober 2014 – jaanuar 2015 küündis aga ühe linnale kuuluva korteri võlasumma 473,12 euroni.\nSelle teemaga on tegelenud kolm linnapead alates Mati Mäetalust. Neist Madis Kallas puutus küsimusega kokku ka Hannes Hanso ajal sotsiaalosakonda juhtides. Hoolimata linnapoolsetest lubadustest üür ära maksta ja summa hiljem korterielanikelt sisse nõuda, tekkis võlgnevus ikka ja jälle.\nKÜ Tallinna 68 on kehtestanud ka sisekorra eeskirjad, mille alusel on paika pandud näiteks trepikodade graafikujärgne pesemine. Ühistu juhtkonna väitel pole munitsipaalkorterite elanikud ka sellest kinni pidanud.\nÜhistu juhtkond leiab oma kirjas, et sisuliselt on Kuressaare linnavalitsus moodustanud Tallinna 68 majja “sotsiaalosakonna” ehk teisisõnu peavad ülejäänud 17 korteri omanikud kandma linnale kuuluvate korterite halduskulusid. Majaelanikud kaebavad, et nimetatud korterite asukad rikuvad öörahu, ei pese graafikujärgselt trepikoda ja neile on kutsutud ka politsei. Ühe linnale kuuluva korteri elanik teatas, et senimaani on tema keldriboksist ära viimata eelmise üürniku asjad.\nSelle aasta 1. aprillil otsustas korteriühistu üldkoosolek kehtestada üürivõlglastele viivistasu.\nKuna 1. septembrist tuleb ühte munitsipaalkorterisse uus üürnik, soovitas linnavalitsus ühistule järjekordselt saata edaspidi arved otse üürnikule, mitte enam linnavalitsusele.\nKuressaare linnavalitsuse pressiesindaja Geili Heinmaa (fotol) ütles, et korteri omanikul on õigus omand lepingu alusel teiste isikute kasutusesse ehk üürile anda. “Omanik võib lepingus fikseerida, kes, kuidas ja millises ulatuses kannab korteriomandi kasutamisega kaasnevad kulud. Vastavalt Kuressaare linna määrusele arveldab korteriühistuga reeglina üürnik,” selgitas ta.\n“Käesoleval juhul, korteri Tallinna 68–2 üürniku puhul, ei ole üürnik oma kohustusi ühistu ees õigeaegselt ja korrektselt täitnud, nii on linn korteri omanikuna võtnud kohustused enda kanda, tasudes ühistule kulud ja arveldades üürnikuga hiljem ise. Käesolevat juhtu käsitleb linnavalitsus erandina, lahendamaks pikka aega kestnud probleemset olukorda,” selgitas pressiesindaja, lisades, et suulisel kokkuleppel ühistu esimehega peaks ühistu saatma arved otse linnavalitsuse arvete keskkonda.\n“Sellest ühistu aga kinni pidanud ei ole, arvete saatmine on kahjuks olnud katkendlik, mistõttu Kuressaare linnavalitsus edastas neljapäeval, 27. augustil ühistule ka kirjaliku palve tagada arvete õigeaegne ja korrektne laekumine,” väitis Heinmaa. Teise korteri üürniku kohta linnavalitsusele pretensioone tema sõnul laekunud ei ole.\nKuressaare linnavalitsusel on kokku 47 munitsipaalkorterit.\nIkka süü teiste kaela\nLisatud: 29.08.2015 / 00:30\nIga korteriomanik peab oma üürnikega ise tegelema. Ühistu otsused kehtivad ka Kuressaare linnane. Millegi pärast linnavalitsus arvab, et nemad ei pea seaduseid ja otsuseid täitma. Naeruväärne! Korteri omanik vastutab ühistu ees, mitte korteriomaniku üürnik. Kõik arved ikka otse linnavalitsusele ja tegelegu oma üürnikega ise edasi!\nLisatud: 29.08.2015 / 00:46\nMaksete tasumine on korteri omaniku kohustus! Sellest kõrvale hiilimine on äärmiselt vastutustundetu! Saatke arve sellele või teisele.. mis mõttes? Linn maksku oma arved kõigepealt ise ja alles siis arveldagu üürnikuga. KÜ ei saa valida linna korterisse maksejõulist üürniku ning kui Linnavalitsus sinna elanikud paigutab, kes üüre ei maksa, ei soovi LV vastutada ? Palun nii rumala jutu eest vastutaval isikul oma ametist tagasi astuda!\nLisatud: 29.08.2015 / 01:01\nsee jutt on töesti kino-saatke arved üürnikele……..tule taevas appppppppiiiiiii\nLisatud: 29.08.2015 / 02:55\nkui linnapea on endine sportlane ja abilinnapea endine miss….mida te õieti loodate…loomulikult linn ei vastuta millegi eest\nLisatud: 29.08.2015 / 06:17\nLoomulikult vastutab linnapea kõigi linnaelanike eest ja peab hoolt kandma, et nad kõik oma maksud õigeaegselt maksaksid.\nLisatud: 29.08.2015 / 09:16\nVäga tore lähenemine, kas tavakodanik võib ka nii käituda? Üürin oma korteri välja ja jätan kõik arved ühistule maksmata öeldes, et mina ei tea midagi, küsige minu üürnikult.\nLisatud: 29.08.2015 / 11:04\nMis te karjute ? Kirjutab ju et linnavalitsus maksab lohaka üürniku arved ise. aga kui arveid ei tule ei saa maksta. linna völgnikuks söimata? ühistu ise saatku arved siis\nsa löpuni ka lugesid?\nLisatud: 29.08.2015 / 11:09\nseda kõikke linn ka teeb. jöudu linnale jagelemisel ühistuga,kes ise oma kohustusi ei täida,arveid ei saada ja siis lehes teisi völgnikuks söimab\nSa üldse lugesid?\nLisatud: 29.08.2015 / 11:31\nSa üldse lugesid? “Kuna 1. septembrist tuleb ühte munitsipaalkorterisse uus üürnik, soovitas linnavalitsus ühistule järjekordselt saata edaspidi arved otse üürnikule, mitte enam linnavalitsusele.”\nTegelege meie üürnikuga ise!\nLisatud: 29.08.2015 / 11:34\nKuna 1. septembrist tuleb ühte munitsipaalkorterisse uus üürnik, soovitas linnavalitsus ühistule järjekordselt saata edaspidi arved otse üürnikule, mitte enam linnavalitsusele. – loe tekst korralikult läbi!\nLisatud: 29.08.2015 / 11:47\nüks üürnik oli suli ja kohe ka teine,kelle eest linn peab plekkima? äkki möni maksab siiski ise.\nja mis valesti tegi?\nLisatud: 29.08.2015 / 11:51\net peab maksma ka kohe järgmiste eest?\nLisatud: 29.08.2015 / 15:41\nVäga arusaamatu pealkiri on sellel artiklil. Velderel on ennegi selliseid kummalisi artiklite pealkirju olnud. Võiks end parandada.\nLisatud: 29.08.2015 / 16:36\nVäga piinlik ja linnapoolseid valesid täis juhtum… Madis ise kommenteerida ei julge, siis pannakse pehmelt öeldes totu pressiesindaja “tanki” Viis aastat saadeti arveid valele aadressile, lollikari mitte Kuressaare raad….\nLisatud: 29.08.2015 / 18:59\nUSA president R.Reagan oli endine näitleja.\nKÜ Tallinna 68\nLisatud: 29.08.2015 / 19:40\nKuressaare linna pressiesindaja ajab antud leheloos häma ja jätab osad teemat puudutavad detailid lihtsalt mainimata. 27.augustil saatis linnavalitsuse ametnik meie korteriühistule kaks kirja. Esimene neist saabus e-mailiga kell 13.22 ja selles hurjutati jätkuvalt ühistu senist käitumist ja soovitati ka edaspidigi suhelda eelkõige üürnikega. Teine kiri saabus aga kell 15.05 ehk peale seda kui linnavalitsus ilmselt aimas, et teema jõuab ka laiema avalikkuse ette. Selles kirjas juba kinnitati, et linnavalitsus on nõus edaspidi siiski arveid tasuma.\nSamas kinnitame, et linnavalitsusele on olnud senised üüriarved olnud alati kättesaadavad ja nende esitamata jätmise süüdistus on täiesti kohatu. Samuti on jooksvalt edastatud linnavalitsusele infot nii võlgnevuste, kui ka üürnike poolt tekitatud probleemidest. Korteriühistu on olnud alati koostöövalmis lahenduste leidmiseks, kuid linna ametnike töökorraldamatus jätkub tõesti… juba viiendat aastat.\nLoodame siiski, et nüüdsest saavad ühistusse kuuluvad ülejäänud 16 korteriomanikud teha üürimakseid vaid oma eluaseme eest ja Kuressaare linnavalitsejad on lõpuks aru saanud, et korterite ja kinnisvara omamisega kaasnevad ka teatud kohustused.\nKÜ Tallinna 68 juhatus\nLisatud: 29.08.2015 / 19:52\nLinnavalitsus peaks aru saama, et olenemata tema staatusest, on ka temal juriidilised kohustused ja ühistut hurjutada selle eest, et see omaniku käest võlga nõuab, on pehmelt öeldes vägagi ajutu tegevus. Mis inimesed seal küll töötavad, et nii käituda suudavad?\nJa sellised juhivad meie linna?!?\nLisatud: 30.08.2015 / 09:42\n…elu näitab pea igas valdkonnas ,et meie riigis valitseb üleüldine korralagedus ja see algab juba “sealt ülevalt poolt” ja mida alla poole seda hullemaks see läheb.Huvitav,milleni see ükskord jõuab?Korda pole enam kusagil,mille eest küll palka saadakse???\nLisatud: 30.08.2015 / 10:28\nMõelge ja arvake, kes kamandab ja korraldab kogu linna finantse? Kelle ettepanekul tõstavad süüdimatult linnavolinikud käed uute laenude ja kohustuste võtmiseks? Kes on see linna juhtimisega seotud perekond, kellel on pankade ees üüratu võlakoorem (kui vaadata avalikest registritest)?\nLisatud: 31.08.2015 / 09:10\nseda nime sa ei tohi suhu võtta, muidu kistakse pesu jälle kommentaaides laiali. Kahju jah, aga avalikkusele teadaolevad meerid on lihtsalt mannekeenid juba 15 aastat vms. Sa ei saagi tegusid teha, kui ei lasta tegusid teha.\nLisatud: 31.08.2015 / 12:17\nVõtke trepikoda koristama puhastusfirma. Palju mõtetut naabritevahelsit vimma jääb olemta ja see ei ole üldse kallis.


“Aga kuivkäimla ma teen niikuinii. Et saaks uks pärani hommikul istuda, mõtelda ja kohvi juua.” - Creativity Catcher\n“Aga kuivkäimla ma teen niikuinii. Et saaks uks pärani hommikul istuda, mõtelda ja kohvi juua.”\nKati | 17 juuni, 2013\nNii ütleb üks noor mees oma unistuse kohta maale päris oma maja soetada. Siim on perega Valgamaalt Tartusse ja sealt uuesti maale tagasi kolinud optimistlik, suurte ning julgete unistustega ettevõtja.\n“Maal elamise juures on vahva lapse suhe loodusega. Mäletan, kuidas pidin talle talvel õpetama oksaga jää lõhkumist ja kevadel pori sees riiete määrimist. Nüüd saab ta sellega ise suurepäraselt hakkama. Ta teab, kuidas looduses asjad käivad ja ta ei karda seda, mis teda ümbritseb. See ongi see, mida me soovisime,” lisab ta.\nTegu on taas ühe kodanikualgatuse “Maale elama” kogemuslooga, mille koguja ja toimetaja olen. Seekord oli loo valmimine natuke teistmoodi, sest esmakordselt tegin intervjuud skype vahendusel. Aga mitte rääkides, vaid kirjutades.\nSelles projektis osalemine on olnud mulle väga innustavaks. On olnud lihtsalt meeliülendav koguda inimeste lugusid sellest, kuidas ja miks nad maale elama läksid. Need lood on peamiselt just sellised emotsionaalsed. Me ei jaga nendes nõuandeid, et kolimiseks tee seda või teist, kuidas töö leida või maja osta.\nMeie jagame inimeste mõtteid ning tundeid suure elumuutuse- linnast maale kolimise kohta. Need lood on peamiselt armastusest maaelu vastu. Sellest, kuidas peetakse elus oluliseks loodust, maalähedust, omaette olemist ja turvalisust. Peetakse oluliseks kasvatada oma lapsed linnakärast eemal seal, kus saab kõndida paljajalu, pladistada vihmavee lompides ning joosta peenrapeale maasikaid korjama.\nNende lugude kogumine on andnud mulle veendumuse, et viis aastat tagasi tegime abikaasaga õige otsuse, kui pealinnast Võrumaale ära tulime. Isegi, kui meil on olnud siin mõnikord raske, siis mitte kunagi ei ole tulnud jutuks linna tagasi minek. See on üks ja kindel väärtus- me tahame elada maal. Tahame ise nautida selle võlusid ning pakkuda oma lastele lapsepõlve, mis on täis loodust, vabadust ning turvalisust.\nJa lõppeks. Üks Siimu lause pani mind mõtlema paljude oma tuttavate peale- “Kui igal võimalusel suuna linnast maale võtsime ja Tartu tagasi sõites nutt kurku tuli, siis oli olukord ilmselge. Tuli linnast maale tagasi kolida!”


Teavitajad hoiavad annetusratta pöörlemas - Eesti Kirik\n18.02.2015 | Piret Riim | Rubriik: Kirikuelu\nTeavitustööga tegeleb SMSis terve osakond paljude spetsialistidega. Pildil on teavitajad külas EELK Misjonikeskuses.\nJaanuari keskel külastas EELK Misjonikeskust bussitäis Soome Misjoniseltsi (SMS) teavitajaid. Reisi eesmärk oli näha oma silmaga, mis tööd seltsi seitse misjonäri Eestis teevad, sest teavitajad vastutavad ka misjonitööks vahendite kogumise eest.\n«Kui kümmekond aastat tagasi kuulusid kirikusse pea kõik soomlased, siis nüüd pole see enam enesestmõistetav,» selgitas Soome luterliku kiriku misjoniorganisatsiooni varadehankimise korraldaja Maarit Mäenpää. «Ei teata ka, mis on misjonitöö. Oma silmaga Eesti olukorda nähes oskame paremini aidata. Meie annetajad tahavad täpset tagasisidet, kuidas on nende abi konkreetselt mõjutanud inimeste elu siin.»\nKolleegiga nõustub teavitaja Maria Palmusaari: «Varem sai SMS toetust ehk vähema vaevaga. Nüüd päritakse aru iga antud euro kohta, mitu protsenti sellest kuhu läheb.»\nSoome Misjoniseltsi teavitusjuht Iiris Kivimäki tunnistab, et võrreldes aastaga 2007, mil temast kiriku teavitaja sai, on palju teisiti: «Tollal kehtisid meedias veel vanad reeglid, aga nüüd jälgivad inimesed suurte ajalehtede asemel kanaleid, mida ise soovivad. Kogu meediatarbimine on meelelahutuslikum. Enamik infost saadakse suhtlusvõrgustikest – kui sõbrad soovitavad, siis loen. Lähimatest mõttekaaslastest tekib oma maailm ja üldine teadlikkus on langenud.\nMeedia hulka kuuluvad nüüd ka suhtekorraldus ja mainekujundus. Puutume kirikuski iga päev kokku turundamisega, sest kui kiriku infot pole seal, kust inimesed teavet hangivad, jääb kiriku info saamata. Misjonitöö turundamine tähendab, et püüame lihtsalt täpsemini ja selgemalt rääkida sihtkohtadest, mille jaoks raha kogume.»\nMäenpää lisab: «Peab tekkima usaldus, et asutus teeb head tööd, millest ka mina saan annetuse abil osa võtta. Paljud meie ustavad toetajad on teinud seda kogu elu. Küllap on neil keegi tuttav olnud kunagi misjonitööl ja kontakt on kestma jäänud. Aga järjest enam tuleb ise aktiivselt raha küsida: minna näiteks kaubanduskeskustesse, inimestele helistada, kasutada sotsiaalmeediat. Tuleb rääkida julgelt, et tegeleme selle ja sellega – tule osale ka, sest koos saame tehtud rohkem.»\nPalmusaari sõnul on Soome luterlik kirik varasemast katsetavam: «Eriti pealinnas tuleb otsida uusi viise inimestele lähenemiseks. Teavitajatele on oluline aeg näiteks siis, kui käimas on kampaania «Kauneimad jõululaulud». Siis saame kirikusse laulma tulnutele selgitada ka kiriku tööd, sh rahvusvahelist tööd.\nKui tutvustasime noortefestivalil puuetega inimeste toetamise kampaaniat, läks noortele väga korda eakaaslaste elu Nepaalis ja see, mida evangeelium sealses kontekstis tähendab. Nad andsid oma napist taskurahast selle heaks isegi palumata.»\nKivimäki meelestki aitab toetamisele kaasa isikliku suhte tekkimine, aidates aru saada, millele võõras keskkonnas tähelepanu pöörata: «Mäletan siiani tutvumist peapiiskop Jaan Kiivitiga 1990ndail – kuidas ta rääkis kord raskustest, mida kogudused Eestis olid läbi elanud ning kuidas need avaldusid tema elus.\nMulle tundub, et kui kuskil on tegemist ehtsa asja ja innustunud inimestega, siis avanevad ka taevaluugid. Annetajad usaldavad selliseid asju ja soovi sellest teistega infot jagada. Hea on ikka alguse saanud vähesest: väike hulgake saab kuskil visiooni, asub tegutsema ning hakkabki pöörlema ratas, kuhu saame kõik oma aega ja vabatahtlikku tööd panustada nii, nagu kellelgi võimalik on.»\nJumala töö inimeste kaudu\nKivimäki tunnistab Soome kiriku eeliseid teavitustöös võrreldes EELKga, sest seal on kirikumaksu kaudu olnud võimalik rajada süsteemsust ja oskusi kõige muu kõrval ka sel alal. Samas ta tunnistab, et soomlastel omakorda on palju õppida vabatahtlike innustusest ja pühendumisest Eesti kirikus.\n«Küllap on ELi majanduslik olukord tulevikus veelgi kehvem. Oluline on siiski, et ei klammerdutaks ainult oma vajaduste nägemise külge. Alles koos tegutsedes saame aru, et oleme tegelikult ühe ja sama Kiriku liikmed,» mõtiskleb teavitusjuht ja küsib: «Kas Eestis on tööd, kus kogutakse raha veel nõrgemas olukorras olevate kirikute jaoks? Usun, et seda tööd hoiab püsti ikkagi Jumal.»\nEelmine: Jõgeval unistatakse torniga kirikust\nJärgmine: Olla tänavavalgustuseks, mitte kirikulühtriks


Tõsi, kuu lõikes kukkusid indeksid siiski küllaltki järsult ning kardetakse, et taastumine võib jääda lühiajaliseks.\nDow Jonesi indeks tõusis 0,97 protsenti, 25 115 punktini. Viimati kauples indeks 25 000 punkti tasemest kõrgemal 23. oktoobril. Standard & Poor’s 500 indeks tõusis 1,09 protsenti, 2711 punktini. S&P 500 on tõusnud juba kaks päeva järjest, seda ei ole juhtunud 20. septembrist saati.\nNasdaq Composite tõusis 2,01 protsenti ja lõpetas päeva 7305 punktil.\n„Kauplemine toimus faktorite alusel, mis ei olnud fundamentaalnäitajatega seotud. Nüüd vaadatakse jälle fundamentaalnäitajaid ja need on väga atraktiivsed,“ ütles investeerimisfirma Northwestern Mutual Wealth Managementi strateeg Brent Schutte.\nOktoobris langes S&P 500 indeks 6,9 protsenti, mis on suurim kuine langus alates 2011. aasta septembrist. Dow kukkus sama ajaga 5,1 protsenti, mis on suurim kuine langus alates 2016. aasta jaanuarist. Nasdaq odavnes oktoobris lausa 9,2 protsenti, viimati toimus nõnda ulatuslik langus 2008. aasta novembris.\nWTI toornafta odavnes täna 2 protsenti ja Brent kukkus 0,6 protsenti. Kummagi barrel maksis päeva lõpuks vastavalt 64,86 ja 75,47 dollarit. Kulla hind langes 0,8 protsenti ja unts maksab 1216 dollarit.


Viljakas nädalavahetus – Tikri Päevaraamat\nIlmselt on asi lähenevas sünnipäevas – teadsin, et kui ma sel nädalavahetusel ei korista, siis tuleb sünnipäev sassis kodus… Ja see mõte ei meeldinud kohe üldse mitte.\nMagasin eile üsna kaua ja jõudsin hommikusöögi söömiseni kell üks, aga pärast seda koristasin õhtul kella kümneni välja… Ja saingi kõik korda! Eriti oluline, sain korda kaosekummutipealse ja -riiuli:\nSelle kaose koristamiseni jõudsin kusjuures alles õhtul üheksa paiku… Enne seda oli vaja kööki ja elutuba kraamida ning vannituba küürida. Siis tunnike magamistoas, siis duši alla, pool üksteist sain välja teenitud puhkust nautida.\nKõik ei ole muidugi NII ideaalses korras, kui ma tahaks – detsembris keskendusin kappide sisemuse organiseerimisele, aga kuna mul ei ole siin oludest tulenevalt väga head süsteemi, kipuvad kapid jube kähku sassi minema… Nii et nüüd on väljast kõik ilus, aga kapiuste taga oleks vaja organiseerida. Midagi hullu ei ole, ma enam-vähem tean kõigi asjade asukohta – aga saaks palju paremini. Noh, kunagi, kui mul jälle aega on ja vaim peale tuleb. Seni on vähemalt kõik, mis nähtaval, nii kenasti korras, kui meie väsinud ja lagunevas majapidamises üldse olla saab. Ja uskuge mind, see kõik on praeguseks ikka üpris üpris väsinud…\nEile oli tegelikult üpris närviline päev, tülitsesime palju. Täna hommikul ajas Poiss närvi, kes käis alates kella kaheksast iga natukese aja tagant küsimas, kas me juba ei ärka – sest me ei lubanud teda enne arvutisse :D\nAga siis oli kell pool kümme ja päike paistis nii ilusasti ja ma tõusin üles ja mõtlesin, et KÕIK on tehtud – kodu on korras, ise ka puhas, ainult pesu tuleb pesta ja ülejäänud päeva võib puhata. Ja PÄIKE, eks, teeb alati kõik nii helgeks.\nNii et me tõusime üsna varakult, Abikaasa käis poes, tegime inglise hommikusööki, hiljem mängisid lapsed enamiku päevast õues, meil oli võimalik omavahel veidi pikemalt jutelda ning lebotada.\nLisaks puhkamisele jõudsin veel kõik ootel olevad õmblustööd ära teha ja Abikaasa pani minu palvel lõpuks laste hommikumantlitele nagi ukse külge. Ning kuna tal nagunii trell käepärast oli, parandas ära ka magamistoa kardinapuu, mille Poiss kardinat sikutades nädal või paar tagasi ühelt poolt seinast välja tõmbas.\nJa õhtusöögiks oli lasanje, njämm.\nEnamiku päevast pühendasin fotode sorteerimisele. Olen teinud nii palju pildipostitusi, parooliga ja avalikke – kusjuures mul pole ükski neist postitustest, mis ma varasemate kuupäevadega ajastasin, RSS lugejasse tulnud, veider… Mu meelest varasemalt on küll tulnud. Või vähemalt Alice’i taolised postitused tulevad mulle alati. Igatahes, lingid on ka olemas, nii et vahet pole. Pildikesi elust postitusse unustasin algul märtsi pildid panemata, sest õhtu oli juba nii hiline ja juhe koos, seega lisasin hiljem.\nNüüd olen fotodega nii kaugel, et üles panemata on veel enamik märtsi kassipiltidest… Aga nendega on aega, kass juba niigi uputab ja fotod üleüldiselt ka.\nSügav rahulolu, igatahes.\nOlen sattunud viimasel ajal FB-s videote peale, kus üks kena naisterahvas räägib vanemdamisest (mm, see ei ole vist päriselt sõna, aga Daki blogist nii külge jäänud :D) – viimane, mida nägin, oli selline, kus ta jõi vahuvannis veini ja ütles, et savi, kui mänguasjad on kokku korjamata, nõud pesemata ja pesu triikimata – prioriteet on enda heaolu ja see et sa ennast hästi tunneks.\nJa mõtlesin, et küll oleks mul lihtne elu, kui korralagedus mind hulluks ei ajaks :D Mina tunnen ennast hästi siis, kui kõik asjad on oma kohal, nõud pestud ja pesu kapis (triikimisega ma õnneks suuremat ei tegele) – no ja nii lihtsalt on. Kui korralagedus mind ei sega, siis ma pean olema ikka VÄGA VÄGA väsinud või VÄGA VÄGA masenduses. Noid hetki on olnud viimasel ajal liiga palju, aga nüüd… Nüüd ma jälle jaksan. Ja kevad on käes ja elu läheb järjest ilusamaks :)\nOne Response to “Viljakas nädalavahetus”\nHeh, eks elu õpetab korralagedusega elama, aga üldiselt on tõesti jama olla, kui toas on asjad ees. Seega ma olen õppinud, et lihtsam on, mida rohkem on asju ära st neil on oma koht kaanega karbi sees, kapis või sahtlis vms. Puhtad pinnad – nii väga, kui ma neid ka ei salli – siiski ruulivad. Ja sellest tulenevalt on riiulid mu suurimad vaenlased. Nii kui riiulile jäävad asjad nn niisama, nii kipub muu soga ka kohe kohal olema.\nKui aga ikka tekib asju, siis lükkan nädala sees kõik suurde kotti v mänguasjakasti kaanele st kogun kokku ja n.ö tassin laiali, kui energiavoog lubab.\nKass riiulis Head asjad #85 – kevad