Vastuvõetud tekstid - Teatavate digiteenuste osutamisest saadud tuludelt võetava digiteenuste maksu ühine süsteem * - Neljapäev, 13. detsember 2018\nMenetlus : 2018/0073(CNS)\nDokumendi valik : A8-0428/2018\nTeatavate digiteenuste osutamisest saadud tuludelt võetava digiteenuste maksu ühine süsteem *\nEuroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, milles käsitletakse teatavate digiteenuste osutamisest saadud tuludelt võetava digiteenuste maksu ühist süsteemi (COM(2018)0148 – C8‑0137/2018 – 2018/0073(CNS))\n– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2018)0148),\n– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8‑0137/2018),\n– võttes arvesse Taani parlamendi, Iirimaa parlamendi, Malta parlamendi ja Madalmaade parlamendi teise koja protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,\n– võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8‑0428/2018),\n(1) Maailma majandus digitaliseerub tempokalt ja selle tulemusel on tekkinud uued ärimudelid. Digitaalvaldkonna ettevõtjaid iseloomustab asjaolu, et nende tegevus on tihedalt seotud internetiga. Digitaalsed ärimudelid põhinevad suures osas võimel juhtida tegevust kaugelt ja piiratud füüsilise kohalolekuga või ilma füüsilise kohalolekuta, lõppkasutajate panusel väärtuse loomisse ja immateriaalse vara olulisusel.\n(1) Maailma majandus digitaliseerub tempokalt ja selle tulemusel on tekkinud uued ärimudelid. Digitaalvaldkonna ettevõtjaid iseloomustab asjaolu, et nende tegevus on tihedalt seotud internetiga. Digitaalsed ärimudelid põhinevad suures osas võimel juhtida tegevust kaugelt ja piiratud füüsilise kohaloluga või ilma füüsilise või maksustava kohaloluta konkreetses riigis, lõppkasutajate panusel väärtuse loomisse ja immateriaalse vara olulisusel.\n(2) Kehtivad äriühingute maksustamise eeskirjad töötati peamiselt välja 20. sajandil traditsiooniliste ettevõtlusvormide jaoks. Need põhinevad arusaamal, et maksustamine peaks toimuma seal, kus väärtus luuakse. Kehtivate eeskirjade kohaldamine digitaalmajanduse suhtes on siiski tekitanud olukorra, kus kasumi maksustamise koht ja väärtuse loomise koht on erinevad, eriti juhul, kui ärimudelid sõltuvad suuresti kasutajate osalusest. Seepärast on ilmne, et kehtivad äriühingu tulumaksu eeskirjad ei ole digitaalmajanduse kasumi maksustamiseks piisavad ja need tuleb läbi vaadata.\n(2) Kehtivad äriühingute maksustamise eeskirjad töötati peamiselt välja 20. sajandil traditsiooniliste ettevõtlusvormide jaoks. Need põhinevad arusaamal, et maksustamine peaks toimuma seal, kus väärtus luuakse. Kehtivate eeskirjade kohaldamine digitaalmajanduse suhtes on siiski tekitanud olukorra, kus kasumi maksustamise koht ja väärtuse loomise koht on erinevad, eriti juhul, kui ärimudelid sõltuvad suuresti kasutajate osalusest. Digiteerimine on muutnud kasutajate rolli, võimaldades neil üha rohkem osaleda väärtuse loomise protsessis. Seepärast on ilmne, et kehtivad äriühingu tulumaksu eeskirjad digitaalmajanduse kasumi maksustamiseks ei võta seda uut tegurit arvesse ja need tuleb kiiremas korras läbi vaadata.\n(2a) Eesmärk on kaotada lõhe digitulude ja traditsiooniliste tulude maksustamise vahel. Praegu on digiettevõtete tegelik keskmine maksumäär üksnes 9,5 %, traditsioonilistel ettevõtlusmudelitel aga 23,2 %1a. Maksusüsteem peab olema õiglane ja kasulik kogu ühiskonnale. Kõigil ühtsel turul tegutsevatel ettevõtetel peaks olema võrdsed võimalused.\n1a Allikas: Computations from the Impact Assessment of the European Commission, based on ZEW (2016, 2017) and ZEW et al.(2017).\n(3) See läbivaatamine on digitaalse ühtse turu3 oluline osa, võttes arvesse, et digitaalse ühtse turu jaoks on vaja ajakohast ja stabiilset digitaalmajanduse maksuraamistikku, et soodustada innovatsiooni, vähendada turu killustatust ning võimaldada kõigil osalejatel saada õiglastel ja tasakaalustatud tingimustel osa uuest turudünaamikast.\n(3) See läbivaatamine on digitaalse ühtse turu3 oluline osa, võttes arvesse, et digitaalse ühtse turu jaoks on vaja õiglast, ajakohast ja stabiilset digiteeritud majanduse maksuraamistikku, et soodustada innovatsiooni ja kaasavat majanduskasvu, vähendada turu killustatust ning võimaldada kõigil osalejatel saada õiglastel ja tasakaalustatud tingimustel osa uuest turudünaamikast. Digiteerimine mõjutab kogu majandust, mis ulatub kaugemale digiteenuste maksu loomisest; seega tuleks maksueeskirju reformida. Käesolevas direktiivis sisalduvad ad hoc meetmed ei tohiks põhjustada viivitusi töös, mida tehakse märkimisväärse digitaalse kohalolu maksustamiseks ja sellise maksustamise lisamiseks äriühingu tulumaksu ühtsesse konsolideeritud maksubaasi.\n3 Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“ (COM(2015)0192 final, 6. mai 2015).\n3 Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“ (COM(2015)0192, 6. mai 2015).\n(5) Kuna digitaalmajanduse maksustamisega seotud probleem on ülemaailmne, siis oleks ideaalne, kui sellele leitaks mitmepoolsed rahvusvahelised lahendused. Seepärast osaleb komisjon aktiivselt rahvusvahelises arutelus. OECD tegeleb samuti praegu selle teemaga. Edu saavutamine rahvusvahelisel tasandil on siiski keeruline. Seega võetakse meetmeid, et kohandada äriühingu tulumaksu eeskirju liidu tasandil6 ja toetada kokkulepete saavutamist liiduväliste maksujurisdiktsioonidega7, et äriühingute tulumaksu raamistik sobiks kokku uute digitaalsete ärimudelitega.\n(5) Kuna digitaalmajanduse maksustamisega seotud probleem on ülemaailmne, siis oleks ideaalne, kui sellele leitaks mitmepoolsed rahvusvahelised lahendused. Seepärast osaleb komisjon aktiivselt rahvusvahelises arutelus. OECD, Rahvusvaheline Valuutafond, ÜRO ja Maailmapanga Grupp, mis moodustavad maksundusalase koostööplatvormi, tegelevad samuti praegu selle teemaga. Edu saavutamine rahvusvahelisel tasandil on siiski keeruline. Seega võetakse meetmeid, et kohandada äriühingu tulumaksu eeskirju liidu tasandil6 ja toetada kokkulepete saavutamist liiduväliste maksujurisdiktsioonidega7, et äriühingute tulumaksu raamistik sobiks kokku uute digitaalsete ärimudelitega. Tuleks tagada kooskõla maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise (BEPS) kaasava raamistikuga, et vältida kõrvalekaldumist rahvusvahelistest standarditest ning mitmekordset keerukust.\n6 Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse märkimisväärse digitaalse kohalolu äriühingu tulumaksuga maksustamise eeskirjad (COM(2018)0147).\n7 Komisjoni soovitus märkimisväärse digitaalse kohalolu äriühingu tulumaksuga maksustamise kohta (C(2018)1650).\n(6) Sellise meetme väljatöötamiseni, mille vastuvõtmine ja rakendamine võib aega võtta, on liikmesriigid sunnitud selle küsimusega tegelema, kuna on olemas risk, et nende äriühingu tulumaksu maksubaas väheneb aja jooksul märkimisväärselt. Üksikute liikmesriikide poolt võetud kooskõlastamata meetmed võivad ühtset turgu killustada ja konkurentsi moonutada, mis takistab uute digilahenduste väljatöötamist ja pärsib liidu konkurentsivõimet tervikuna. Seepärast on vaja vastu võtta ühtlustatud lähenemisviis seoses ajutise lahendusega, millega on võimalik seda küsimust sihipäraselt käsitleda, kuni leitakse terviklik lahendus.\n(6) Sellise meetme väljatöötamiseni, mille vastuvõtmine ja rakendamine võib aega võtta, on liikmesriigid sunnitud selle küsimusega tegelema, kuna on olemas risk, et nende äriühingu tulumaksu maksubaas väheneb aja jooksul märkimisväärselt. Üksikute liikmesriikide poolt võetud kooskõlastamata meetmed võivad ühtset turgu killustada ja konkurentsi moonutada, mis takistab uute digilahenduste väljatöötamist ja pärsib liidu konkurentsivõimet tervikuna. Seepärast on vaja vastu võtta ühtlustatud lähenemisviis seoses ajutise lahendusega, millega on võimalik seda küsimust sihipäraselt käsitleda, kuni leitakse terviklik lahendus. Ajutist lahendust tuleks ajutiselt piirata, et vältida selle tahtmatut muutumist püsivaks. Seepärast tuleks kehtestada aegumisklausel, mille tulemuseks oleks käesoleva direktiivi automaatne aegumine pärast tervikliku lahenduse kehtestamist, eelistatavalt rahvusvahelisel tasandil. Kui terviklikku lahendust ei ole 31. detsembriks 2020 kokku lepitud, peaks komisjon kaaluma ettepanekut, mis põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 116, mille alusel Euroopa Parlament ja nõukogu tegutsevad seadusandliku tavamenetluse kohaselt. See on väga oluline, et jõuda viivitamata kokkuleppele, et vältida liikmesriikide ühepoolsete digitaalsete maksude mitmekordistumist.\n(7) Selle ajutise lahendusega tuleks kehtestada teatavate üksuste poolt teatavate digiteenuste osutamisest saadud tuludelt võetava digiteenuste maksu ühine süsteem. See peaks olema kergesti rakendatav meede, mis on suunatud tulule, mis saadakse digiteenuste osutamisest, mille puhul kasutajad aitavad märkimisväärselt kaasa väärtuse loomisele. Sellel teguril (kasutajate osalemine väärtuse loomisel) põhinevad ka äriühingu tulumaksu eeskirjadega seotud meetmed, nagu on kirjeldatud põhjenduses 5.\n(7) Selle ajutise lahendusega tuleks kehtestada teatavate üksuste poolt teatavate digiteenuste osutamisest saadud tuludelt võetava digiteenuste, sealhulgas infosisu maksu ühine süsteem. See peaks olema kergesti rakendatav meede, mis on suunatud tulule, mis saadakse digiteenuste osutamisest, mille puhul kasutajad ja immateriaalne vara aitavad märkimisväärselt kaasa väärtuse loomisele. Sellel teguril (kasutajate osalemine väärtuse loomisel ja tuginemine immateriaalsele varale) põhinevad ka äriühingu tulumaksu eeskirjadega seotud meetmed, nagu on kirjeldatud põhjenduses 5.\n(9) Digiteenuste maksu tuleks kohaldada üksnes teatavate digiteenuste osutamisest saadud tulude suhtes. Digiteenused peaksid suuresti sõltuma kasutajate osalemisest väärtuse loomisel, mille puhul on kasumi maksustamise koha ja kasutajate asukoha vaheline erinevus tavaliselt kõige suurem. Maksustada tuleks kasutaja sisendi töötlemisest saadud tulusid, mitte kasutaja osalust.\n(9) Digiteenuste maksu tuleks kohaldada selliste digiteenuste osutamisest saadud tulude suhtes, mis sõltuvad suuresti kasutajate osalemisest väärtuste loomisel ja digiettevõtete suutlikkusest osutada teenuseid ilma füüsilise kohaloluta või väga vähese füüsilise kohaloluga. Neil juhtudel on kasumi maksustamise koha ja kasutajate asukoha vaheline erinevus tavaliselt kõige suurem.\n(10) Eelkõige tuleks maksustada tulu, mis on saadud järgmiste teenuste osutamisest: i) digitaalliidese kasutajatele suunatud reklaami paigutamine sellesse liidesesse; ii) mitmepoolsete digitaalliideste kättesaadavaks tegemine, mis võimaldab kasutajatel leida teisi kasutajaid ja nendega suhelda ning mis võib lihtsustada alustehinguks olevat kaupade tarnimist või teenuste osutamist otse kasutajate vahel (nn vahendusteenused), ja iii) kasutajate kohta kogutud ja kasutajate tegevuse põhjal digitaalliideses loodud andmete edastamine. Kui selliste teenuste osutamisest ei ole saadud tulu, siis ei tohiks tekkida ka digiteenuste maksu kohustust. Maksuga ei tuleks maksustada ka muid selliseid teenuseid osutava üksuse teenitud tulusid, mis ei tulene otseselt selliste teenuste osutamisest.\n(10) Eelkõige tuleks maksustada tulu, mis on saadud järgmiste teenuste osutamisest: i) digitaalliidese kasutajatele suunatud reklaami paigutamine sellesse liidesesse; ii) mitmepoolsete digitaalliideste kättesaadavaks tegemine, mis võimaldab kasutajatel leida teisi kasutajaid ja nendega suhelda ning mis võib lihtsustada alustehinguks olevat kaupade tarnimist või teenuste osutamist otse kasutajate vahel (nn vahendusteenused), iii) kasutajate kohta kogutud ja kasutajate tegevuse põhjal digitaalliideses loodud andmete töötlemine, edastamine ja müük; ja iv) digitaalse infosisu, näiteks video- ja audiosisu, mängude või teksti pakkumine. Kui sellise infosisu ning selliste kaupade ja teenuste pakkumisest ei ole saadud tulu, siis ei tohiks tekkida ka digiteenuste maksu kohustust. Maksuga ei tuleks maksustada ka muid selliseid teenuseid osutava üksuse teenitud tulusid, mis ei tulene otseselt selliste teenuste osutamisest.\n(13) Kui tegemist on mitmepoolsete digitaalliidestega, mis lihtsustavad alustehinguks olevat kaupade tarnimist või teenuste osutamist otse liidese kasutajate vahel, siis alustehingud ja kasutajate poolt nendest tehingutest saadud tulusid ei peaks selle maksuga maksustama. Digiteenuste maksuga ei peaks maksustama ka tulusid, mis saadakse jaemüügitegevusest, mis seisneb selliste kaupade või teenuste müügis, mille kohta on sõlmitud leping internetis nende kaupade tarnija või teenuste osutaja veebisaidi kaudu ning mille puhul tarnija ei tegutse vahendajana, kuna väärtuse loomine jaemüüja jaoks sõltub tarnitud kaupadest või osutatud teenustest ning digitaalliidest kasutatakse üksnes sidevahendina. See, kas tarnija müüb kaupu või teenuseid internetis oma arvel või pakub vahendusteenuseid, määratakse kindlaks tehingu seadusandliku ja majandusliku sisu põhjal, nagu see on kajastatud asjaomaste poolte vahelistes kokkulepetes. Näiteks võib öelda, et sellise digitaalliidese pakkuja, mille kaudu on kättesaadavaks tehtud kolmanda isiku kaubad, pakub vahendusteenust (teisisõnu tehakse kättesaadavaks mitmepoolne digitaalliides), kui ei ole võetud märkimisväärseid varudega seotud riske või kui selliste kaupade hinna määrab tegelikult kolmas isik.\n(13) Kui tegemist on mitmepoolsete digitaalliidestega, mis lihtsustavad alustehinguks olevat kaupade tarnimist või teenuste osutamist otse liidese kasutajate vahel, siis alustehingud ja kasutajate poolt nendest tehingutest saadud tulusid ei peaks selle maksuga maksustama. Digiteenuste maksuga ei peaks maksustama ka tulusid, mis saadakse jaemüügitegevusest, mis seisneb selliste kaupade või teenuste müügis, mille kohta on sõlmitud leping internetis nende kaupade tarnija või teenuste osutaja veebisaidi kaudu ning mille puhul tarnija ei tegutse vahendajana. Kuid arvestades, et kasutaja andmeid on võimalik töödelda digitaalliidese kaudu ja seeläbi luua tehingust täiendavat väärtust ning kuna füüsilise kohalolu puudumine võib tekitada agressiivse maksuplaneerimise võimalusi, tuleks käesoleva direktiivi läbivaatamise käigus kaaluda nende teenuste ulatuse laiendamist.\n(14) Teenuseid, mis seisnevad üksuse poolt digitaalliidese kaudu digitaalse infosisu edastamises, ei tuleks maksuga maksustada, olenemata sellest, kas digitaalse infosisu omanikuks on kõnealune üksus või see üksus on omandanud infosisu levitamise õigused. Isegi kui teatav suhtlus sellise digitaalse infosisu saajate vahel võib olla lubatud ja selliste teenuste osutaja puhul võidakse seepärast leida, et ta on teinud kättesaadavaks mitmepoolse digitaalliidese, ei ole siiski ilmne, et kasutajal on oluline roll väärtuse loomisel digitaalset infosisu pakkuva ettevõtja jaoks. Selle asemel keskendutakse väärtuse loomise seisukohast digitaalsele infosisule, mida üksus edastab. Seepärast ei tuleks sellise edastamisel tulemusel saadud tulusid maksuga maksustada.\n(14) Teenuseid, mis seisnevad üksuse poolt digitaalliidese kaudu digitaalse infosisu edastamises, tuleks maksuga maksustada, olenemata sellest, kas digitaalse infosisu omanikuks on kõnealune üksus või see üksus on omandanud infosisu levitamise õigused. Komisjon peaks sellise edastamise tulemusel saadud tulusid hindama … [kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva].\n(15) Digitaalne infosisu peaks tähendama digitaalsel kujul edastatavaid andmeid, nagu arvutiprogrammid, rakendused, mängud, muusika, videod või tekstid, olenemata sellest, kas need saavad kättesaadavaks allalaadimise või voogedastuse teel, välja arvatud digitaalliidese kaudu esitatud andmed. Seeläbi on hõlmatud kõik kasutaja omandatava digitaalse infosisu vormid, mis ei muuda tõsiasja, et kasutaja seisukohast on ainus või peamine eesmärk digitaalse infosisu omandamine.\n(15) Digitaalne infosisu peaks tähendama digitaalsel kujul edastatavaid andmeid, nagu arvutiprogrammid, rakendused, mängud, muusika, videod või tekstid, olenemata sellest, kas need saavad kättesaadavaks allalaadimise või voogedastuse teel, välja arvatud digitaalliidese kaudu esitatud andmed.\n(15a) Digiettevõtjad investeerivad tavaliselt vähem ehitistesse ja masinatesse kui tavaettevõtjad.\n(16) Põhjenduses 14 kirjeldatud teenust tuleks eristada teenusest, mis seisneb sellise mitmepoolse digitaalliidese kättesaadavaks tegemises, mille kaudu saavad kasutajad digitaalset infosisu üles laadida ja seda teiste kasutajatega jagada, või sellise liidese kättesaadavaks tegemises, mis lihtsustab alustehinguks olevat digitaalse infosisu edastamist otse kasutajate vahel. Viimati nimetatud teenused kujutavad endast vahendusteenust ja neid tuleks maksustada digiteenuste maksuga olenemata alustehingu laadist.\n(17) Maksustatavad teenused, mis seisnevad kasutajate kohta kogutud andmete edastamises, peaksid hõlmama üksnes andmeid, mis on loodud nende kasutajate tegevuse põhjal digitaalliideses, kuid mitte neid andmeid, mis on saadud andurite või muude vahendite abil ja mida on kogutud digitaalselt. Seda põhjusel, et digiteenuste maksuga maksustatavad teenused peaksid olema pigem teenused, mille puhul kasutatakse digitaalliideseid, et luua kasutajatepoolset sisendit, mida nad saavad rahaliselt määratleda, kui et teenused, mille puhul kasutatakse liideseid üksnes muul viisil loodud andmete edastamiseks. Seepärast ei tohiks digiteenuste maks olla maks, mida võetakse andmete kogumise või ettevõtja poolt ettevõttesisesel eesmärgil kogutud andmete kasutamise või ettevõtja kogutud andmete tasuta jagamise eest teiste isikutega. Digiteenuste maks peaks olema suunatud selliste tulude teenimisele, mis saadakse väga konkreetsest tegevusest (kasutajate tegevus digitaalliideses) tulenevate andmete edastamisest.\n(17) Maksustatavad teenused, mis seisnevad kasutajate kohta kogutud andmete töötlemises, edastamises või müügis, peaksid hõlmama üksnes andmeid, mis on loodud kasutajate tegevuse põhjal digitaalliideses. Need maksustatavad teenused peaksid olema teenused, mille puhul kasutatakse digitaalliideseid, et luua kasutajatepoolset sisendit, mida nad saavad rahaliselt määratleda. Digiteenuste maks ei ole maks, mida võetakse andmete kui sellise kogumise eest. Digiteenuste maks peaks olema suunatud selliste tulude teenimisele, mis saadakse väga konkreetsest tegevusest (kasutajate tegevus digitaalliideses) tulenevate andmete töötlemisest, müügist või edastamisest kolmandale isikule.\n(22) Digiteenuste maksu otstarbel tuleks maksukohustuslasena käsitada üksnes teatavaid üksusi olenemata sellest, kas nad on asutatud liikmesriigis või liiduvälises maksujurisdiktsioonis. Eelkõige peaks üksust käsitama maksukohustuslasena üksnes juhul, kui ta vastab mõlemale järgmisele tingimusele: i) üleilmsete tulude kogusumma, mille üksus on deklareerinud viimase tervikliku eelarveaasta kohta, mille kohta on olemas ka finantsaruanne, on üle 750 000 000 euro; ii) üksuse poolt eelarveaasta jooksul liidus saadud maksustatavate tulude kogusumma on üle 50 000 000 euro.\n(22) Digiteenuste maksu otstarbel tuleks maksukohustuslasena käsitada üksnes teatavaid üksusi olenemata sellest, kas nad on asutatud liikmesriigis või liiduvälises maksujurisdiktsioonis. Eelkõige peaks üksust käsitama maksukohustuslasena üksnes juhul, kui ta vastab mõlemale järgmisele tingimusele: i) üleilmsete tulude kogusumma, mille üksus on deklareerinud viimase tervikliku eelarveaasta kohta, mille kohta on olemas ka finantsaruanne, on üle 750 000 000 euro; ii) üksuse poolt eelarveaasta jooksul liidus saadud maksustatavate tulude kogusumma on üle 40 000 000 euro.\n(23) Esimene künnis (üleilmne aastatulu kokku) peaks piirama digiteenuste maksu kohaldamist teatava suurusega ettevõtjatele, kes suudavad enamasti pakkuda digiteenuseid, mille puhul on oluline osa kasutajate panusel, ja kes sõltuvad suurel määral ulatuslikest kasutajate võrgustikest, suurest kasutajate liiklusest ja tugeva turupositsiooni kasutamisest. Ärimudelid, mis sõltuvad tulude saamisel kasutajate osalemisest väärtuse loomisel ja on elujõulised üksnes siis, kui neid viivad ellu teatava suurusega ettevõtjad, tekitavad suurema erinevuse selle vahel, kus kasumit maksustatakse ja kus väärtus luuakse. Lisaks sõltub agressiivse maksuplaneerimisega tegelemise võimalus suurematest ettevõtjatest. Sel põhjusel on sama künnis pakutud välja ka teistes liidu algatustes9. Sellise künnise eesmärk on tagada ka õiguskindlus, kuna tänu sellele on ettevõtjatel ja maksuhalduritel lihtsam ja vähem kulukam teha kindlaks, kas üksus peab tasuma digiteenuste maksu. Samuti saab künnise abil välja jätta väikeettevõtjad ja idufirmad, kelle jaoks oleks uue maksuga kaasnev nõuete täitmise koormus ebaproportsionaalne.\n(23) Esimene künnis (üleilmne aastatulu kokku) peaks piirama digiteenuste maksu kohaldamist teatava suurusega ettevõtjatele, kes suudavad enamasti pakkuda suuresti mobiilsest immateriaalsest ja/või digitaalsest varast sõltuvaid digiteenuseid, mille puhul on oluline osa kasutajate panusel, ja kes sõltuvad suurel määral ulatuslikest kasutajate võrgustikest, suurest kasutajate liiklusest ja tugeva turupositsiooni kasutamisest. Ärimudelid, mis sõltuvad tulude saamisel kasutajate osalemisest väärtuse loomisel ja on elujõulised üksnes siis, kui neid viivad ellu teatava suurusega ettevõtjad, tekitavad suurema erinevuse selle vahel, kus kasumit maksustatakse ja kus väärtus luuakse. Lisaks sõltub agressiivse maksuplaneerimisega tegelemise võimalus suurematest ettevõtjatest. Sellise künnise eesmärk on tagada ka õiguskindlus, kuna tänu sellele on ettevõtjatel ja maksuhalduritel lihtsam ja vähem kulukam teha kindlaks, kas üksus peab tasuma digiteenuste maksu. Samuti saab künnise abil välja jätta väikeettevõtjad ja idufirmad, kelle jaoks oleks uue maksuga kaasnev nõuete täitmise koormus ebaproportsionaalne.\n9 Vt artikkel 2 ettepanekus võtta vastu nõukogu direktiiv äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi (CCCTB) kohta (COM(2016) 683 final).\n(27) Selleks et vähendada topeltmaksustamise võimalikke juhtumeid, mille puhul samadele tuludele kohaldatakse äriühingu tulumaksu ja digiteenuste maksu, peaksid liikmesriigid lubama ettevõtjatel makstud digiteenuste maks nende territooriumil äriühingu tulumaksu maksubaasist kuluna maha arvata, olenemata sellest, kas mõlemad maksud on makstud samas liikmesriigis või eri liikmesriikides.\n(27) Selleks et vähendada topeltmaksustamise võimalikke juhtumeid, mille puhul samadele tuludele kohaldatakse äriühingu tulumaksu ja digiteenuste maksu, tuleb leida tulevikuks kogu liitu hõlmav lahendus, mis võimaldaks ettevõtjatel makstud digiteenuste maks nende territooriumil äriühingu tulumaksu maksubaasist kuluna maha arvata, olenemata sellest, kas mõlemad maksud on makstud samas liikmesriigis või eri liikmesriikides.\n(29) Kui konkreetse maksustatava teenuse kasutajad asuvad eri liikmesriikides või liiduvälises maksujurisdiktsioonis, tuleks kõnealusest teenusest saadud asjaomased maksustatavad tulud jaotada proportsionaalselt igale liikmesriigile konkreetsete jaotamispõhimõtete alusel. Selliste põhimõtete kehtestamisel tuleks lähtuda iga maksustatava teenuse laadist ja eristavatest osadest, tänu millele sellise teenuse osutaja saab tulu.\n(29) Kui konkreetse maksustatava teenuse kasutajad asuvad eri liikmesriikides või liiduvälises maksujurisdiktsioonis, tuleks kõnealusest teenusest saadud asjaomased maksustatavad tulud jaotada proportsionaalselt igale liikmesriigile konkreetsete jaotamispõhimõtete alusel. Selliste põhimõtete kehtestamisel tuleks lähtuda iga maksustatava teenuse laadist ja eristavatest osadest, tänu millele sellise teenuse osutaja saab tulu. Kui jaotuspõhimõte toob kaasa tasakaalustamata jaotuse, mis ei kajasta tegelikku majandustegevust, võib sellist olukorda parandada vaidluste lahendamise mehhanism. Eespool öeldut silmas pidades peaks komisjon hindama vaidluste lahendamise mehhanismi võimalikku loomist, et tagada eri liikmesriikide osalemise puhul vaidluste nõuetekohane lahendamine.\n(30) Maksustatava teenuse puhul, mis seisneb reklaami paigutamises digitaalliidesesse, tuleks liikmesriigile maksustamisperioodil jaotatava maksustatava tulu osa kindlaksmääramisel arvesse võtta seda, mitu korda on reklaami selles liikmesriigis kõnealusel maksustamisperioodil kasutajate seadmetes kuvatud.\n(30) Maksustatava teenuse puhul, mis seisneb reklaami paigutamises digitaalliidesesse või seal infosisu pakkumises, tuleks liikmesriigile maksustamisperioodil jaotatava maksustatava tulu osa kindlaksmääramisel arvesse võtta seda, mitu korda on reklaami või digitaalset infosisu selles liikmesriigis kõnealusel maksustamisperioodil kasutajate seadmetes kuvatud.\n(32) Kasutajate kohta kogutud andmete edastamise puhul tuleks liikmesriigile maksustamisperioodil maksustatavate tulude jaotamisel arvesse võtta nende kasutajate arvu, kelle poolt maksustamisperioodil edastatud andmed loodi, kuna kõnealused kasutajad kasutasid seadet kõnealuses liikmesriigis.\n(32) Kasutajate kohta kogutud andmete töötlemise, müügi või edastamise puhul tuleks liikmesriigile maksustamisperioodil maksustatavate tulude jaotamisel arvesse võtta nende kasutajate arvu, kelle poolt maksustamisperioodil kasutatud, müüdud või edastatud andmed loodi, kuna kõnealused kasutajad kasutasid seadet kõnealuses liikmesriigis.\n(34) Digiteenuste maksuga seoses tuleks isikuandmeid töödelda vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/67910; see hõlmab ka andmeid, mida võib olla vaja seoses internetiprotokolli (IP) aadresside või muude geograafilise asukoha kindlaksmääramise vahenditega. Eelkõige tuleks tähelepanu pöörata vajadusele tagada asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, et täita eeskirju, mis on seotud töötlemise õiguspärasuse ja turvalisusega, teabe andmisega ja andmesubjektide õigustega. Kui vähegi võimalik, tuleks isikuandmed muuta anonüümseks.\n(34) Digiteenuste maksuga seoses tuleks isikuandmeid töödelda vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/67910; see hõlmab ka andmeid, mida võib olla vaja seoses internetiprotokolli (IP) aadresside või muude geograafilise asukoha kindlaksmääramise vahenditega, ilma et oleks võimalik kasutajate isikut tuvastada. Kasutajate asukoha määramise meetodist teavitatakse liikmesriikide maksuhaldurit. Eelkõige tuleks tähelepanu pöörata vajadusele tagada asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, et täita eeskirju, mis on seotud töötlemise õiguspärasuse ja turvalisusega, eelkõige vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõttega, teabe andmisega ja andmesubjektide õigustega. Kui vähegi võimalik, tuleks isikuandmed muuta anonüümseks.\n10 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).\n(35) Maksustatav tulu peaks olema võrdne brutotuluga, mille maksukohustuslane on saanud, arvestatuna ilma käibemaksu ja muude sarnaste maksudeta. Maksustatavat tulu tuleks käsitada tuluna, mille maksukohustuslane on saanud ajal, mil need kuuluvad maksmisele, olenemata sellest, kas need on selleks ajaks tasutud või mitte. Digiteenuste maks peaks olema liikmesriigis sissenõutav osana maksustatavast tulust, mille maksukohustuslane on saanud maksustamisperioodil kõnealuses liikmesriigis ja mida käsitatakse selles liikmesriigis saaduna, ning selle arvutamisel tuleks selle osa suhtes kohaldada digiteenuste maksu määra. Liidu tasandil peaks olema ühtne digiteenuste maksu määr, et vältida ühtse turu moonutamist. Digiteenuste maksu määraks tuleks kehtestada 3 %, millega saavutatakse asjakohane tasakaal selle vahel, kuidas sellest maksust saadakse tulu ja kuidas võetakse arvesse selle erinevat mõju erineva kasumimarginaaliga ettevõtjatele.\n(35) Maksustatav tulu peaks olema võrdne brutotuluga, mille maksukohustuslane on saanud, arvestatuna ilma käibemaksu ja muude sarnaste maksudeta. Maksustatavat tulu tuleks käsitada tuluna, mille maksukohustuslane on saanud ajal, mil need kuuluvad maksmisele, olenemata sellest, kas need on selleks ajaks tasutud või mitte. Digiteenuste maks peaks olema liikmesriigis sissenõutav osana maksustatavast tulust, mille maksukohustuslane on saanud maksustamisperioodil kõnealuses liikmesriigis ja mida käsitatakse selles liikmesriigis saaduna, ning selle arvutamisel tuleks selle osa suhtes kohaldada digiteenuste maksu määra. Liidu tasandil peaks olema ühtne digiteenuste maksu määr, et vältida ühtse turu moonutamist. Digiteenuste maksu määraks kehtestatava 3 %‑ga saavutatakse asjakohane tasakaal selle vahel, kuidas sellest maksust saadakse tulu ja kuidas võetakse arvesse selle erinevat mõju erineva kasumimarginaaliga ettevõtjatele.\n(37) Liikmesriigid peaksid suutma kehtestada raamatupidamise, arvepidamise või muud kohustused eesmärgiga tagada, et maksmisele kuuluvat digiteenuste maksu ka tegelikkuses makstakse, samuti muud meetmed, et ära hoida maksudest kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist ja maksualaseid kuritarvitusi.\n(37) Liikmesriigid peaksid suutma kehtestada raamatupidamise, arvepidamise või muud kohustused eesmärgiga tagada, et maksmisele kuuluvat digiteenuste maksu ka tegelikkuses makstakse, samuti muud meetmed, sealhulgas karistused ja sanktsioonid, et ära hoida maksudest kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist ja maksualaseid kuritarvitusi.\n(37a) Maksustatava isiku poolt makstud digiteenuste maks kokku peaks olema osa riikide lõikes esitatava aruandluse süsteemist.\n(38a) Juhul kui maksukohustuslane peab digiteenuste maksu tasuma rohkem kui ühes liikmesriigis, peaks komisjon iga kolme aasta järel auditeerima registreerimisliikmesriigis esitatud digiteenuste maksu deklaratsiooni.\n(40a) Digiteenuste maks on püsilahendusele eelnev ajutine abinõu, mis ei tohiks mingil juhul lükata edasi püsiva lahenduse jõustumist. Käesolev direktiiv peaks kehtivuse kaotama, kui võetakse vastu nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse märkimisväärse digitaalse kohalolu ettevõtte tulumaksuga maksustamise nõuded, või nõukogu direktiivid äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi ja ettevõtte tulumaksu ühtse maksubaasi kohta, kaasa arvatud digitaalse püsiva tegevuskoha mõiste, nagu on esildatud Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2018. aasta seadusandlikes resolutsioonides, mis käsitlevad vastavalt ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv äriühingu tulumaksu ühtse maksubaasi kohta ja ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kohta, või direktiiv, millega rakendatakse sellisel rahvusvahelisel foorumil nagu OECD või ÜRO saavutatud poliitilist kokkulepet, olenevalt sellest, mis toimub esimesena.\nPõhjendus 40 b (uus)\n(40b) Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile korrapäraselt aruandeid üksuste poolt digiteenuste maksu maksmise, ühtse kontaktpunkti toimimise ning maksude kogumise ja maksmise alase koostöö kohta teiste liikmesriikidega.\nPõhjendus 40 c (uus)\n(40c) Kaks aastat pärast ...[käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev] peaks komisjon korraldama käesoleva direktiivi kohaldamise hindamise ning esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule selle kohta aruande, lisades sellele vajaduse korral ettepanekud direktiivi läbivaatamiseks kooskõlas digitaalsektori õiglase maksustamise põhimõtetega.\n(41) Käesoleva direktiivi eesmärk on kaitsta ühtse turu terviklikkust, tagades selle nõuetekohane toimimine ja vältides konkurentsi moonutamist. Kuna liikmesriigid ei suuda neid eesmärke nende olemuse tõttu piisavalt saavutada ja neid on parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,\n(41) Käesoleva direktiivi eesmärk on kaitsta ühtse turu terviklikkust, tagades selle õiglane ja nõuetekohane toimimine ja vältides konkurentsi moonutamist. Kuna liikmesriigid ei suuda neid eesmärke nende olemuse tõttu piisavalt saavutada ja neid on parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,\nArtikkel 2 – lõik 1 – punkt 7 a (uus)\n7a) „andmete töötlemine“ – isikuandmete või nende kogumitega tehtav automatiseeritud või automatiseerimata toiming või toimingute kogum, näiteks kogumine, dokumenteerimine, korrastamine, struktureerimine, säilitamine, kohandamine ja muutmine, päringute tegemine, lugemine, kasutamine, edastamise, levitamise või muul moel kättesaadavaks tegemise teel avalikustamine, ühitamine või ühendamine, piiramine, kustutamine või hävitamine;\n(c) kasutajate kohta kogutud ja kasutajate tegevuse põhjal digitaalliideses loodud andmete edastamine.\nc) kasutajate kohta kogutud ja kasutajate tegevuse põhjal digitaalliideses loodud andmete töötlemine ja edastamine.\nca) kasutajatele digitaalliidesel infosisu, näiteks video, audio, mängude või tekstide kättesaadavaks tegemine digitaalliidest kasutades;\nArtikkel 3 – lõige 4 – punkt a\n(a) digitaalliidese kättesaadavaks tegemine, kui selle ainus või peamine eesmärk on edastada üksuse poolt kasutajatele digitaalset infosisu või osutada kasutajatele side- või makseteenuseid;\na) digitaalliidese kättesaadavaks tegemine, kui selle ainus või peamine eesmärk on üksuse poolt osutada kasutajatele side- või makseteenuseid, kui kasutajate andmete töötlemisest, edastamisest või müügist ei teki lisatulu;\n(b) üksuse poolt asjaomase eelarveaasta jooksul liidus saadud maksustatavate tulude kogusumma on üle 50 000 000 euro.\nb) üksuse poolt asjaomase eelarveaasta jooksul liidus saadud maksustatavate tulude kogusumma on üle 40 000 000 euro.\nca) artikli 3 lõike 1 punkti ca alla kuuluva teenuse puhul kuvatakse digitaalsisu kasutaja seadmesse ajal, mil seadet kasutatakse digitaalliidesele juurdepääsuks kõnealuses liikmesriigis sellel maksustamisperioodil.\n6. Käesoleva direktiivi kohaldamise eesmärgil võib kasutajatelt koguda üksnes andmeid, mis näitab ära kasutajate asukoha liikmesriigis, kuid mitte kasutajate isikuandmed.\n6. Käesoleva direktiivi kohaldamise eesmärgil võib kasutajatelt koguda üksnes andmeid, mis näitab ära kasutajate asukoha liikmesriigis, kuid mitte kasutajate isikuandmed. Digiteenuste maksuga seoses töödeldakse isikuandmeid vastavalt määrusele (EL) 2016/679, kaasa arvatud nende andmete töötlemine, mida võib olla vaja seoses internetiprotokolli (IP) aadresside või muude geograafilise asukoha kindlaksmääramise vahenditega.\n6a. Komisjon analüüsib, kas vaidluste lahendamise mehhanismi loomine suurendaks liikmesriikide vahel tekkivate erimeelsuste lahendamise tulemuslikkust ja tõhusust. Komisjon esitab selle kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande ja vajaduse korral seadusandliku ettepaneku.\nDigiteenuste maksu määr on 3 %.\nDigiteenuste maksu määraks kehtestatakse 3 %.\nKui kohaldatakse käesoleva lõike punkti b, auditeerib komisjon iga kolme aasta järel registreerimisliikmesriigis esitatud digiteenuste maksu deklaratsiooni.\n2. Kui aga maksukohustuslase kohustus maksta digiteenuste maksu artikli 10 lõike 3 punkti b alusel valitud registreerimisliikmesriigis lõpeb, vahetab ta registreerimisliikmesriiki vastavalt artiklis 10 sätestatud nõuetele.\n2. Kui aga maksukohustuslase kohustus maksta digiteenuste maksu artikli 10 lõike 3 punkti b alusel valitud registreerimisliikmesriigis lõpeb, vahetab ta registreerimisliikmesriiki vastavalt artiklis 10 sätestatud nõuetele, ilma et see piiraks lõike 2a kohaldamist.\n2a. Kui maksukohustuslase kohustus maksta digiteenuste maksu artikli 10 lõike 3 punkti b alusel valitud registreerimisliikmesriigis lõpeb, võib ta otsustada säilitada algselt valitud registreerimisliikmesriigi, tingimusel et ta võib kõnealuses liikmesriigis digiteenuste maksu suhtes järgmisel maksustamisperioodil uuesti maksukohustuslane olla. Kui maksukohustuslasel puudub kohustus maksta digiteenuste maksu selles liikmesriigis kauem kui kaks järjestikust maksustamisperioodi, vahetab ta registreerimisliikmesriiki vastavalt artiklis 10 sätestatud nõuetele.\n2. Lõikes 1 osutatud muudatused esitatakse registreerimisliikmesriigile elektrooniliselt kolme aasta jooksul alates esialgse deklaratsiooni esitamiseks ettenähtud kuupäevast. Pärast seda ajavahemikku tehtavaid muudatusi reguleeritakse eeskirjade ja menetlustega, mida kohaldatakse igas liikmesriigis, kus digiteenuste maksu tuleb maksta.\n2. Lõikes 1 osutatud muudatused esitatakse registreerimisliikmesriigile elektrooniliselt kahe aasta jooksul alates esialgse deklaratsiooni esitamiseks ettenähtud kuupäevast. Pärast seda ajavahemikku tehtavaid muudatusi reguleeritakse eeskirjade ja menetlustega, mida kohaldatakse igas liikmesriigis, kus digiteenuste maksu tuleb maksta.\n3. Liikmesriigid võivad võtta meetmeid maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise ning maksualaste kuritarvituste ärahoidmiseks.\n3. Liikmesriigid võtavad meetmeid, sh karistusi ja sanktsioone, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise ning maksualaste kuritarvituste ärahoidmiseks.\nArtikkel 18 – lõige 5 a (uus)\n5a. Pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist teeb komisjon seadusandliku ettepaneku lisada direktiivi 2013/34/EL (seoses tulumaksualase teabe avalikustamisega teatavate äriühingute ja filiaalide poolt) säte, mis näeb ette, et digiteenuste maksu kogusumma, mida maksukohustuslane on eri liikmesriikidele maksnud, lisatakse kohustuslike riigipõhiste aruandlusstandardite loetellu.\n4.peatükk – pealkiri\nHALDUSKOOSTÖÖ JA KOHUSTUSLIK TEABEVAHETUS\nArtikkel -20 (uus)\nSelleks et maksuhaldurid saaksid maksmisele kuuluvat maksu õigesti määrata ning käesoleva direktiivi sätete nõuetekohase ja ühtse rakendamise tagamiseks on teabevahetus maksustamise valdkonnas automaatne ja kohustuslik, nagu on sätestatud nõukogu direktiivis 2011/16/EL. Liikmesriigid eraldavad oma riiklikele maksuhalduritele piisavalt töötajaid, oskusteavet ja eelarvevahendeid ning vahendeid maksuhaldustöötajate koolitamiseks, keskendudes käesoleva direktiivi täieliku rakendamise tagamiseks piiriülesele koostööle maksuküsimustes ja automaatsele teabevahetusele.\nKomisjon hindab käesolevat direktiivi kaks aastat pärast ... [käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev] ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule selle kohta aruande, lisades sellele vajaduse korral ettepanekud direktiivi läbivaatamiseks kooskõlas digitaalsektori õiglase maksustamise põhimõtetega.\nKomisjon hindab eelkõige järgmist:\na) digiteenuste maksu määra suurendamine 3 % -lt 5 % -le koos vastava maksutoetusega, et piirata traditsiooniliste ja digitaalsete äriühingute vahelist tegelike maksumäärade erinevust;\nb) digiteenuste maksu kohaldamisala, sealhulgas kohaldamisala suurendamine, et hõlmata digitaalliideste kaudu tellitud kaupade või teenuste müük;\nc) igas liikmesriigis tasutud maksusumma;\nd) käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluv digitaalse tegevuse liik;\ne) võimalikud maksuplaneerimise tavad, mida üksused kohaldasid digiteenuste maksu maksmise vältimiseks;\nf) ühtse kontaktpunkti toimimine, liikmesriikidevaheline koostöö; ning\ng) üldine mõju siseturule, võttes arvesse konkurentsi võimalikku moonutamist.\nLiikmesriigid annavad komisjonile igal aastal aru üksuste poolt digiteenuste maksu maksmise, ühtse kontaktpunkti toimimise ning maksude kogumise ja maksmise alase koostöö kohta teiste liikmesriikidega.\nAegumisklausel seoses alaliste meetmetega\nDigiteenuste maks on püsilahendusele eelnev ajutine abinõu; seetõttu kaotab käesolev direktiiv kehtivuse, kui võetakse vastu kas (olenevalt sellest, mis toimub esimesena)\na) nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse märkimisväärse digitaalse kohaloluga seotud äriühingu tulumaksuga maksustamise eeskirjad,\nb) nõukogu direktiivid äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kohta ja äriühingu tulumaksu ühtse maksubaasi kohta, kaasa arvatud digitaalse püsiva tegevuskoha määratlus, nagu on esildatud Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2018. aasta seadusandlikes resolutsioonides, mis käsitlevad vastavalt ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv äriühingu tulumaksu ühtse maksubaasi kohta ja ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kohta, või\nc) direktiiv, millega rakendatakse sellisel rahvusvahelisel foorumil nagu OECD või ÜRO saavutatud poliitilist kokkulepet.


Tarmo Tamming: Djibouti–Lac Assal\nSelline tee viis lõpuks üle 150 meetri allapoole merepinda, Lac Assali soolajärve juurde, mis on ühtlasi Aafrika mandri kõige madalam koht. Järve soolasisaldus on veidi suurem kui Surnumeres, Wikipedia andmetel on Lac Assali soolasisaldus 34,8 %, Surnumeres on see protsent 33,7.\nDjiboutist õnnestus osta korralik IGN poolt välja antud maakaart, mõõtkavas 1:200 000. Ja selle kaardi järgi on järv 157 m allapoole merepinda.\nJa soolajärv ise õhtupäikeses.\nSoolakristallid suures plaanis\nJärvekallas hommikupäikeses. Kella 7 ajal hommikul oli väljas juba 39 kraadi sooja.\nKui nüüd hoolega vaadata, siis on näha ühed rattajäljed, mis viivad kuumaveallika juurde. Ja hea, et ei hakanud jalgsi läbi vee minema, et sügavust mõõta, oleks varbad ära kõrvetanud.\nVäga kaugele ei olnudki vaja sõita.\nTagasiteel, ja jälle üle merepinna.\nKohalik rekkameeste söögikoht.\nIgapäevase elu ja olmega on nii, et Djiboutis õnnestus varastel saada omale minu GPS ja telefon. Nii et sellele 59937094 numbrile ei ole enam mõtet helistada.\nJa täna hommikul oli otsad andnud bussi teine aku. Nuud tuleb natuke tehnilist juttu: see akumajandus on lahendatud selliset, et on kaks akut paralleelselt, lisaks on mõlemil eraldi massilülitid. Need on selle jaoks, et seisuajal saaks ühe aku välja lülitada ja teise pealt läpakale ja valgustusele voolu võtta. Kui see teine nüüd tühjaks saab, siis on alati olemas täis aku, mille pealt saab käivitada. Ja täna hommikul ei andnud see täis aku enam mingit elumärki. Õnneks oli teises akus midagi säilinud ja piisas poolest pöördest, et masin jälle käima saada, muidu oleks järjekordne huvitav olukord. Huvitav sellepoolest, et peatumiskoht oli küll kallaku peal, aga eespool oli meri. Käimalükkamisruum praktiliselt puudus.\nSee ööbimiskoht on mahajäetud restoran linnast paar kilomeetrit eemal lahe ääres, õnneks on territoorium aiaga ümbritsetud ja kohal on ööpäevane valve.\nNii et lähemal ajal on vaja kõigepealt bussile uut akut. Seda on isegi võimalik siitkandist leida. Uut korralikku Garmini GPSi enne Keeniat vist ei õnnestu leida. Internetist otsides leidsin, et Djiboutis on isegi kohalik Garmini edasimüüja, aga kohale minnes selgus, et letis on ainult 1 eTrexi eksemplar ja juurde midagi ei tellita. Et pole turgu. Ning Etioopias pole isegi edasimüüjat.\nJa üldiselt saab siinkandis ilma ka ilusasti hakkama, aga suuremates linnades on GPS-iga mugavam liikuda. PocketPCs on ka mingi rakendus, aga selle aku peab vastu ainult 30 min, nii et jalgsi linna peal liikumiseks ja orienteerumiseks ei sobi.\nPosted by Tarmo at 2:47 PM\nMingi kohver päikesepaneeliga oleks sellises kliimas vist üsna tõhus lahendus akuprobleemide puhuks? või mõni väiksemat sorti bensumootoriga genekas ehitada,kasvõi nii, et panna näiteks tagavaragenekas sellega kokku, (kaalukokkuhoid)või siis otse mootori külge eraldi kinnitusega, nii et kui aku tühi, võtta mootoririhm maha ja ühendada bensumootori rihmarattaga. Ja buss on vist tavaline tagaveoline?\nBuss on jah tavaline tagaveoline.\nPäikesepaneelide paigaldamist sai samuti kaalutud, aga kuna katusel puudus vaba ruum, siis jäid paneelid ostmata. Akuprobleemide vastu aitaks, kui oleks lisaks üks "deep cycle battery" (praegu on 2 tavalist akut), siis saaks sellelt seisuajal läpakale ja muudele laadijatele voolu. Ainult et kolmnandale akule pole siiani suutnud mõistlikku kohta leida, magamisruumi nagu akut ei soovi.


SEKSIISU LÄINUD! Mees jättis naise maha, kuna ta sarnanes oma emaga | Buduaar\n2019. aasta 9. september 12:35\nArmastuse ja kire maailmas võib ette tulla ootamatuid takistusi. Näiteks nagu see, kui naine on liiga oma ema sarnane. “Kust mina pidin teadma, et see mulle nii traumeerivalt mõjub,” räägib Sander (30) Buduaarile ainukesest põhjusest, miks ta otsustas naisest lahku minna. “Mul lihtsalt ei tõuse enam ja nii ei saa ju noored inimesed elada, kui partner huvi ei paku.”\nSanderi sõnul kadus tal kirg oma naise vastu pärast seda, kui hakkas nägema naise ja ämma suurt välist sarnasust. “Alguses ma seda ei märganud, aga pärast lapse sündi hakkas ämm rohkem meil külas käima ja last hoidma ning ühel hetkel ma avastasin, et nad on täpselt teineteise koopiad.” Sander räägib, et iga kord voodis tekkis tobe tunne, nagu seksiks ta oma ämmaga. “Ühel hetkel avastasin, et suudan seksida vaid purjus peaga, muidu ei saa hakkama. Nad on lihtsalt nii sarnased, lihtsalt üks on 30 aastat vanem, paksem ja rohkem kortsus. Paraku hakkab see sarnasus ajudele ja nagu kõik teavad, käib just sealtsamast ka seksi ON-OFF nupu sisselülitamine. See tunne ja teadmine, et naine on varsti täpselt samasugune nagu ämm, aina süvenes ning ühel hetkel ma enam ei suutnud seksida.” Seksivaba elu kestis ligi aasta.\nSander, kes on nüüdseks kaks nädalat naisest lahus elanud, ütleb et ei petnud naist kordagi, kuigi võimalusi selleks oli omajagu. “Mul on siiski lugupidamine ja armastus alles, kuigi tõmme on läinud! Ja sellest on väga kahju. Kui vaid oskaks seda taastada, siis taastaks, ausõna! Sest perekond on mulle oluline ja ma pole mingi ringitõmbaja. Aga nii pole ju mõtet koos olla meie vanuses, et seksitakse vaid purjus peaga. Ma ei ole ju mingi 50, et seks pole oluline!”


Abikokk Postitus: 719 Lõunal koolis ühepajatoit, piim ja õun.\nAbikokk Postitus: 2992 Lõunaks Kreeka jogurt meega ja viimane tükk eilset rosina-rabarbripirukat.Õhtul spagetid hakkliha-seenekastmega ja magusaks fariinsuhkrukook.\nNami-Nami peakokk Postitus: 12512 Pille:Õhtul võtsin sahvrist viimase purgitäie seda seeneletšot, segasin riisi ja praetud kanakintsutükkidega ja nii valmis väga mõnus riisipilafiline. (See on üldse vist kõige popim hoidis me majas tänavu olnud).Õhtuks sama roa jäägid, lisaks tegin kapsa-makrasalatit. Magusaks üks Vertigo Krakovi-kook.\nAbikokk Postitus: 1223 Õhtusöögi asemel nakitsesin: suitsuräime (Maximast, pold miski asi), Gruusia leiba (Maximast, hää), Farmi uut redisega kohupiima (väga hää) ja Uus-Kongo hapukapsast (hää hapu).\nAbikokk Postitus: 223 Eile pakkus täditütar oma sünnipäeval miskit prantsuse tüüpi piirakat. Põhjaks pärmi lehttaigen, rullitud panni suuruseks. Peale käisid eelnevalt pannil klaasistatud sibulad, miskid vürtsikilulise fileed ja mustad oliivid. Oli vääga maitsev. Magusaks sõime kohupiima-merevaigu kooki digestive-põhjal, marju oli ka sees. Joogiks lahja bool valge veiniga/tee/kohv/mahl.Sai ka paari mõnusat lauamängu mängitud.Mõnus õhtu oli :)\nNami-Nami peakokk Postitus: 12512 Noor_Perenaine:Eile pakkus täditütar oma sünnipäeval miskit prantsuse tüüpi piirakat. Põhjaks pärmi lehttaigen, rullitud panni suuruseks. Peale käisid eelnevalt pannil klaasistatud sibulad, miskid vürtsikilulise fileed ja mustad oliivid. Oli vääga maitsev.See oli Pissaladi?re :)\nAbikokk Postitus: 223 Pille:Noor_Perenaine:Eile pakkus täditütar oma sünnipäeval miskit prantsuse tüüpi piirakat. Põhjaks pärmi lehttaigen, rullitud panni suuruseks. Peale käisid eelnevalt pannil klaasistatud sibulad, miskid vürtsikilulise fileed ja mustad oliivid. Oli vääga maitsev.See oli Pissaladi?re :)Just! Mulle see nimi ei jäänud meelde. Täditütar ja ta kambajõmmid kõik Prantsuse Lütseumi vilistlased, aga mina seda keelt ei valda. Aitäh, Pille :)\nAbikokk Postitus: 704 Lõunaks sõin eile Werneris karrikastmes kana riisiga ja šokolaadikook anti kohviku sünnipäeva puhul veel kauba peale.Õhtul ühepajatoit.\nNami-Nami peakokk Postitus: 12512 Mul on suuremat sorti surimi-toodete testimine siin käsin :D Lõunaks väga maitsev kukkel makra-sellerisalatiga, õhtul USA/Marylandi stiilis makrakotletid värske salatiga. Lisaks käis külas Kiilike, kes tõi kaasa maitsva kirsi-šokolaadikeeksi, mis sekundeeris kenasti minu maitsvale banaani-šokolaadikeeksile. :P Nami-Nami.ee ja Nami-Nami.blogspot.com\nAbikokk Postitus: 1326 Meil oli eile kalasupp.Plaanid tänaseks: hautan värsket ribi letšos ja kõrvale teen keedukartuleid. Magusaks plaanin moonirulle teha. Endale teen tomatisuppi (katsun vähemalt paastuaja lõpul lihaga piiri pidada :P)\nAbikokk Postitus: 223 Tegin broilerimaksast ja sealihast pasteeti, sõime lõunaks röstitud kaerahelbe viljakaga ja lisaks kurki-redist ja kõrvale teed.Väga hea parajalt vürtsikas pasteet sai.Õhtuks lähme mu vanemate poole ja seal saab sauna ja parti :P\nNami-Nami peakokk Postitus: 12512 Käisime päeval Imre Kose uues kohvipoekeses Viru tänava alguses. Võtsin latte ja ühe šokolaadi-sarvesaia - väga hääd olid! Imre ise säras ka leti taga :)Varajane õhtueine kodus - Papa Joe hummus saia peal, Uus-Kongo küüslauguga hapukapsasalat, Kaubamaja kulinaarialeti kreveti-ananassisalat, üks eilne makrakotlet (endiselt maitsev) ja veidi eilseid keekse.\nAbikokk Postitus: 1098 Eile lõunaks kalapada nn alumisest söögikohast - maitselt hää aga natuke vesine. Pealelõunal kookosekreemiga kommi ja väike tükk mingit pruuni kooki (ei meeldinud, liiga palju soodat)Õhtul veidi kirsi-šokolaadikeeksi ja maitsesin ka banaani-šokolaadikeeksi (käisin täna banaani ostmas :P )Täna lõunaks peekoniäärisega lihapallid, kartul ja toorsalat. Õhtuks kolm salatit kalast :) ja magusaks rosinakohupiim Nõmme turult(ja mitte Saida vaid see teine) .\nAbikokk Postitus: 223 Lõunat sõime tädi juures, kes pakkus lihtsat, aga väga head maatoitu - hautautd-pruunistatud sealiha, keedukartul, jahukaste. Magusaks kohupiim kiselliga kuivatatud õuntest. Väike õde sõi suure isuga :)Õhtul tuli sõbranna külla ja tegime vale-pissaladiere-i ehk lehttaignaga variandi. Kõrvale sõime salatit - riivitud porgand, greip, tibake suhkrut ja seesamiseemneõli. Ka väga hea.Magusaks anassi.\nNami-Nami peakokk Postitus: 12512 Lõunaks gnocchi seenestrooganoviga. Õhtul käis meil külas üks briti daam. Eelroaks pakkusin maapirnisuppi lõhemarjaga, sinna kõrvale võis süüa oliivikanapeeisd. Siis palsamiäädikaga lõhet ja magustoiduks mämmi apelsini ja vahukoorega :) Nami-Nami.ee ja Nami-Nami.blogspot.com\nAbikokk Postitus: 2115 Meie eileõhtusel toidulaual oli üle praetud riis hernestega ja hiinapäraselt praetud kanamaks ühest soomekeelsest Hiina klassikalise köögi kokaraamatust võetud retsepti järgi. Kanamaks saab selliselt tehtuna hoopis teise tähenduse ja on väga maitsev. Magusaks pasha.\nNami-Nami peakokk Postitus: 12512 Seenekas:hiinapäraselt praetud kanamaks ühest soomekeelsest Hiina klassikalise köögi kokaraamatust võetud retsepti järgi. Kanamaks saab selliselt tehtuna hoopis teise tähenduse ja on väga maitsev.Väga põnev!!! Retsepti jagad?\nAbikokk Postitus: 223 Pissaladiere, tomatilõigud, pool greipi, tassike teed.\nAbikokk Postitus: 2115 Pille:Seenekas:hiinapäraselt praetud kanamaks ühest soomekeelsest Hiina klassikalise köögi kokaraamatust võetud retsepti järgi. Kanamaks saab selliselt tehtuna hoopis teise tähenduse ja on väga maitsev.Väga põnev!!! Retsepti jagad?Ma jah iga kord, kui sellele konkreetsele raamatule vihjan, tunnen pisukest süümekat, et retsepti ei ole viitsinud tõlkida. See on mu lemmik Hiina kokaraamat, põhjalike juhenditega iga roa valmistamiseks, kuid veidi tavapäratu retseptide ülesehitusega. Aga see tõlkimine on noh...aegavõttev, aga teen ära Hiina teemas. Jääb pildita kahjuks.Retsept kirja pandud Hiina kooskokkamise teemasseMeil tuleb õhtusöögiks kartulipuder ja valgest kalast kaste munaga-tilliga. Magusaks ilmselt pasha, aga tuleks ka üks pisike Pavlova teha, lihtsalt 4 munavalget on ootamas ja maasikad lahti sulanud.\nAbikokk Postitus: 719 Koolis lõunal makaronid ketšupiga ja viljakohv.Pärast kooli sõin boršisuppi ja viilu saibi kuumsuitsulõhekreemiga.Õhtul sõin kohvi-koorejäätist.\nNami-Nami peakokk Postitus: 12512 Täna menüüs lumekrabikattega saiad, sotšnikud, Pealinna keeks ja makra-maisisupp (Hiina köögist). Nami-Nami.ee ja Nami-Nami.blogspot.com\nAbikokk Postitus: 1326 Meil oli tomati-oasupp peekoniga, kõrvale lahtine sibula-oliivipirukas ja magusaks moositähekesed. Millegipärast on selline õhtusöögikombinatsioon meil sel kevadel väga sagedane olnud. :OLisaks veel Zoozi tehtud maitsvat peedipirukat ja guinessi kooki.\nAbikokk Postitus: 2992 Aitäh Kirsike! :)Eile õhtul peedi-kitsejuustupirukas ja veiselihapihvid.Magusaks paar viilu ananassi ja klaas kasemahla:)\nAbikokk Postitus: 719 Koolis lõunal kartuli-hakklihasupp ja leivavaht piimaga.Pärast kooli Balbiino fitness virsiku-jogurtijäätis ja kaks ruutu mesikäpa šokolaadi.\nAbikokk Postitus: 1368 Aiatööd võtavad nii palju aega, et foorumikülastus on kuidagi harvaks jäänud. Lõunaks sõina ahjusooja õuna-mandlitäidisega kringlit ja õhtusöögiks on frikadellisupp. Eile tegin Elise retsepti järgi aeglast põrsakintsu. Väga hea sai. Tullia jutukesed


Haus Galerii 03.07.2007-10.08.2007\nVee ja värvi võimalused.\nNagu näituse pealkirigi ütleb, on selle koostamise üheks eesmärgiks olnud vaataja tutvustamine akvarellmaali mitmekesiste võimalustega. See võimaluste ring osutub ettearvatult suureks ka siinse kammerlikult väikesemahulise väljapaneku puhul. Pole tarvis võrrelda erinevate autorite töid omavahel, piisab, kui süvenemisega vaadelda ühe autori töös veehulga ja värvikoguse vahekordade erineva kasutamise tulemusi. Ning ootamatult avanebki selles akvarellmaali võlu, saladus ja kordumatus.\nKindlasti tuleb lisada, et rohkelt ootamatusi pakub akvarellmaal ka maalijale endale: kord osutub veehulk liiga suureks ja voolab omatahtsi, kord kuivab värv liiga kiiresti, kui aga õnnestub varasemate kogemuste abil need ootamatused enda kasuks pöörata, on meeldiv tulemus kindlustatud.\nVõimatu on Christel Alliku töös "Veneetsia I” kindlaks teha, kus tegu on juhuslikult voolanud värvilaiguga või kui palju on seda ettearvamatut voolamist ettevaatlikult suunatud. Kuid tänu nendele juhuslikele elementidele on sündinud nauditav akvarell.\nVäga julgelt ja bravuurikalt kasutab värvipigmendi lahustumist suuremas veehulgas Agne Kuusing-Soome, ka on ta riskeerinud maalile nn "õiekeste” lisamisega. Ja see võte on andnud õnnestunud tulemuse.\nTõeliselt küllastunud vee ja värvi voolamise mängu pakub Anne Pajula ja selle "tulevärgi” taltsutamine figuurideks on jõudnud õnnestunud lahenduseni.\nRohke vee ja värvi kasutamist – sealjuures väga tasakaalukat – võib nautida Enno Lehise töödes, on näha, et vanameister valdab akvarelli saladusi täiuslikult. Akvarellile omane voolavus on oskuslikult rakendatud atmosfääri kujutamisele ("Ehavalgus”).\nAkvarelliline voolavus, valguse ja ilmaõhu nüansid on Sigrid Uiga tööde põhiteema, kuid tema maalidel ei sünni kujutatav hoogsa ja vaba voolamise abil, vaid suundub enam detailidesse. Tulemuseks on igati klassikaline akvarell ja Sigrid Uiga on vaieldamatult maastikumaali klassik.\nTäienduseks ja võrdluseks voolavatele autoritele on esindatud ka nö vähem voolavad autorid.\nMilvi Torim oma töödega pakub suurepärase näite sellest, kuidas abstraktne, kuid siiski läbi kontrollitud juhuste sündinud motiiv omandab järgmises töös rohkem äratuntavust. Sealjuures on nauditav värvi ja vee õrn kasutamine.\nIllimar Paul rõhutab vee ja värvi koostoimet seekord teistmoodi. Kui juba on värv ja vesi, siis on võimalik ka pesemine – vaadakem neid heledaid laike värvipindades.\nMari Roosvalt rakendab vabalt nii voolamist kui detailsemat käsitlust ja tema töödes on ka õhkõrn värvilaik leidnud ainuõige koha. Kollaaživõtte teravus muutub akvarelli voolavuse abil tunduvalt pehmemaks.\nNäituse koostaja Rein Mägar kasutab oma lemmikmotiivis – mereteemas – nii rohket voolamist kui kuivemat värvikandmist. Juhuslikkust on püütud saavutada töövahendite mitmekesistamisega – ei pea ju ainult pintsliga maalima!\nValdavalt suviste unelevate motiividega näitusetööde valik on sündinud sellele aastaajale omastest helgetest meeleoludest. Kunstnike erinevad käekirjad koos igaühe isikupärase lähenemisviisiga annavad vaatajale hea võimaluse süveneda sellele maaliliigile omase nüansirikkuse kaudu südasuviselt kaunisse vee ja värvi maailma.\n2007. akvarell vm 58 x 82.5 cm (raamimata)\nKaarna järv II\n2004. akvarell vm 46.5 x 70.5 cm (raamimata)\n2007. akvarell vm 31.5 x 43.5 cm (raamimata)\nSüd-West 26 m/sek I\n2006. akvarell vm 67 x 80.5 cm (raamimata)\nAvaruse suurus II\n2007. akvarell vm 54 x 73 cm (raamimata)\n1999. akvarell vm 65.5 x 65.5 cm (raamimata)\n2001. akvarell vm 72.5 x 52.5 cm (raamimata)\n2005. akvarell vm 50 x 69.5 cm (raamimata)


Orissaare laenab gümnaasiumi remondiks veel 300 000 eurot - Saarte Hääl\nEt Orissaare gümnaasiumi nüüd juba 1,9 miljonit eurot maksvad rekonstrueerimistööd lõpule viia, kuulutas vald möödunud nädalal välja täiendava laenuhanke 300 000 euro peale.\nOrissaare vallavanem Vello Runthal ütles, et kavandatust kallimaks läks koolimaja rekonstrueerimise teine ehitushange, st uue hoone rajamine. “Algselt planeeritud ehituslik hind kallines erinevatel põhjustel,” selgitas ta.\nVallavanema sõnul selgus rekonstrueerimistööde kallinemine tänavu kevadel. “Toona seisime kahe variandi ees: kas jätta kooli uus hoone üldse ehitamata või ehitada see valmis vaid osaliselt, kas siis muusikakooli või üldhariduskooli osa,” tõdes ta.\nPärast küsimuse arutelu volikogu komisjonides ja ekspertidega konsulteerimist langetasid Orissaare vallavõimud otsuse, et kool tuleb kõigest hoolimata lõplikult valmis ehitada. “Korras koolihoone tagab ju ka selle, et valla mitmed teised asutused saavad normaalselt tegutsema hakata,” jätkas Runthal.\nTegelikult on see juba teine kord, kui Orissaare valla juhtidel tuleb koolihoone rekonstrueerimise lõpphinda korrigeerida. Kui 2009. aastal hakati rekonstrueerimist kavandama, oldi seisukohal, et tööde kogumaksumus on vaid miljon eurot. “Just selle summa alusel tegi vald ka taotluse 862 000 euro suuruse toetuse saamiseks KOIT-kavast,” meenutas vallavanem. “Valla omaosaluse suurus oleks tookordse kava kohaselt olnud umbes 15 protsenti ehitustööde maksumusest.”\nJärgnevatel aastatel tehtud arvutused ja tööde eelprojektid näitasid aga, et ehitustööde kogumaksumus võib ületada 1,5 miljoni euro piiri. Et seda rahastada, võttis Orissaare vald 2015. aasta esimesel poolel 700 000 eurot laenu, millest suurem osa läks koolimaja peale ja ülejäänud osa Muhu hooldekodu rajamiseks võetud laenu refinantseerimiseks.\nKevadel läbiviidud teine ehitushange näitas aga, et koolimaja ja muusikakooli rekonstrueerimise lõplik maksumus on hoopiski 1,9 miljonit eurot. Juulis taotles vald projekti kallinemise tõttu riigilt täiendavalt 400 000 eurot. Riigihalduse minister Arto Aas vastas toona, et raha ei ole. Nüüd peabki vald puuduvad 400 000 eurot ise leidma.\n“Otsustasime, et 100 000 eurot leiame oma eelarvelistest vahenditest, sest tulude laekumine on praegu mullusega võrreldes suures plussis, ja umbes 300 000 eurot laename,” kirjeldas Vello Runthal tekkinud olukorda.\nOmavalitsuste võlakohustus ei tohi ületada 60% aastaeelarve mahust. Küsimusele, kas Orissaare vald võib täiendava laenamisega selle piirmäära ületada, vastas Vello Runthal kõhklevalt. “Eks see laenukoormus hakka tõepoolest juba sinnakanti kiskuma,” nentis ta. “Aasta lõpuks võime me üle lubatud piiri minna ja jõuda näiteks 61 protsendi peale. Kõik selgub aga 31. detsembril, kui selle aasta numbrid on kokku löödud.”\nKui uue aasta alguses selgub, et Orissaare valla laenukoormus on lubatud piirmäära ületanud, siis tuleb see oht vallavanema sõnul järgmisel rahandusaastal kindlasti kõrvaldada. “Arvan, et kui meie võlakohustused ületavad lubatud piirmäära näiteks ühe protsendi võrra, siis ei ole selle elimineerimine valla jaoks suur probleem,” ütles Runthal. “Püüame kulusid kokku hoida ega vii ellu kõiki neid asju, mida oleme kavandanud.”\nLisatud: 18.08.2015 / 07:03\nOlgu tervitatud kohustuslikud vähempakkumised, mis kokkuvõttes hulga kulukamaks kujunevad ja riik, kel jätkub raha teistele riikidele ja rahvastele jagada, omad vaadaku ise, kuidas saavad :(\nLisatud: 18.08.2015 / 08:05\nProtsent protsendiks. Milleks vireleda ja seda etteantud protsenti jälgida, kui elu on vaja elada? Leisi võiks eeskuju võtta ja hooldekodu laienduse laenurahast ära teha, sest ühendvallas vaevalt ääremaadele mõeldakse. Ääremaade vanuritel kindlam tunne.\nKreeka elab laenurahast uhkelt, Eesti vireleb ja loeb raha. Kas ka uude juurde ehitavasse koolimajja lapsi jagub?\nLisatud: 18.08.2015 / 09:48\nJuurde ei ehitata seal ju midagi, jutt käib lihtsalt vana osa ja uue (uuema) osa remondist. Remont muidugi on kapitaalne.\nLisatud: 18.08.2015 / 19:03\nMiks peaks Leisi vald kulutama raha hooldekodu laiendamiseks? Kui võõrad välja viia, jätkub omadele kohti küll. Milleks investeerida ja siis ühisvallana kõik kasutavad???\nLisatud: 18.08.2015 / 22:18\nMine vaata mitu võõrast seal hooldekodus on ja kui mitu kohta sa nn omadele saad, kui need välja viskad. Ühisvallad pole omi ega võõraid, sest siis on kõik omad ehk siis saarlased. Mõistlik on investeerida objektidesse, mis selle vananeva kandi rahvast tulevikus rohkem abistavad. Vaata sellepärast, miks.


Miks jäid prints Williami ja Kate Middletoni lapsed prints Philipi matusest ilma - Kuulsused\nMiks ei saanud prints George, printsess Charlotte ja prints Louis prints Philipi matustel osaleda\nJah, COVID-19 piirangutel on sellega palju pistmist.\nPäev on kätte jõudnud - prints Philip pannakse puhkama. Tema pidulik matus, mis koosnes käimasoleva COVID-19 pandeemia tõttu vaid 30 Philipsi lähimast lähedasest, oli intiimne koosviibimine, mis austas Philipsi uskumatut elu. Nendest 30 külalisest ei nähtud prints Williami ja Kate Middletoni kolme last - prints George'i, printsess Charlotte'i ja prints Louisit - tseremoonia telesaate ajal, kuid selleks oli mõjuv põhjus.\nVastavalt Õhtune standard , George'i, Charlotte'i ja Louis'i peetakse avalikel pidulikel matustel osalemiseks liiga nooreks. See on täiesti loogiline, sest lapsed - kellel on kolm aastat kokku 14 aastat - ilmselt ei mõistaks tseremoonia nüansse, kuningliku eksperdi Ingrid Sewardi sõnul . Kate ja William soovisid ka, et nende lapsed tseremoonial istuksid, et nad ei võtaks kolme kohta ära vanematelt sugulastelt, kes veetsid aastaid varalahkunud prints Philipiga.\nIngrid selgitas kaTelegraaf(kaudu Peegel ), et prints Philip poleks tõenäoliselt tahtnud tseremoonial lapsi oma rahutuse tõttu. Kuninglik perekond on täiesti traditsiooniline ja isegi ilma COVID-19 piiranguteta poleks seal väikelapsi. Seward ütles, et kuninganna sai lapsi jõululõunale alles siis, kui nad olid jõudnud teatud vanuseni, lisades, et Philip ei tahaks, et väikelapsed vahekäigust üles ja alla kihutaksid. & Hellip; konventsioon.\nMis puudutab seda, kuidas William on jaganud uudiseid prints Philipi lahkumisest, ütles kuninglik allikas Ekspress et ta ütles George'ile, Charlotte'ile ja Louis'le, et prints Philip on 'läinud taevasse' ja 'on nüüd ingel', sest nad on veel nii noored, et ta ja Kate tahtsid neid õrnalt alt vedada.\nPrints Williami ja Kate Middletoni lapsed - prints George, printsess Charlotte ja prints Louis - ei osalenud prints Philipi matustel. Siin on põhjus.\nmilline on parim anaalseemääre\nlihtsad halloweeni meigi ideed


Uued hääled Estonia laval ehk kolm noort meest ooperis – Rahvusooper Estonia\n30.11.2017 / Stina Vürmer\nPole just tavapärane, et Rahvusooper Estonia saab uut hooaega alustada koguni kolme noore, särava ja andeka lauljaga. Aga siin nad on: tenorid Mehis Tiits ja Reigo Tamm ning bass Raiko Raalik. Nende teed klassikalise laulmise juurde on olnud erinevad, nii nagu on erinevad ka nende iseloomud ja temperament. Ometi seob neid kolme lisaks ühistele Estonia lavalaudadele veel midagi: pühendumus, suur kirg ja kutsumus laulmise vastu.\nEsimesed muusikalised elamused, mis lapsepõlvest meenuvad?\nMehis Tiits: Minu esimene muusikaline elamus pärineb kooli iga-aastasel lauluvõistlusel osalemisest. Esimesel lauluvõistlusel esitasin Igor Garšneki Joel Sanga sõnadele kirjutatud lastelaulu „On varsal varsa aru“. Meenub veel, et vedasin tolleaegse õpetaja Janek Paeglisega kihla, et ta ostab mulle šokolaadi, kui teen erilise artistliku kummarduse. Nii ka läks!\nRaiko Raalik: See oli juba enne kooliminekut, mu Setumaal elaval vanaisal oli vinüülimängija ja ainult üks plaat – „Entel-tentel“ – ja need laulud on mul kõik tänini peas.\nReigo Tamm: Kuigi mul on fotojäädvustus sellest, kuidas ma väikese põnnina istun klaveri taga, tahtsin ma juba lapsena saada näitlejaks ning minu huvi oli keskendunud eelkõige sõnateatrile.\nLaps on muusikale väga vastuvõtlik, muusika tekitab alati tugevaid emotsioone: helgus, kurbus, ülevus või vastupidi – hirm mõne sünge kõlapildiga heliteose ees.\nMehis: Minule ei meenu lapsepõlvest selliseid elamusi! (Naerab)\nRaiko: Minul aga seonduvad ülevad emotsioonid laulupidudega. Käisin varasest east alates Tartu Poistekooris, laulsin seal üksteist aastat ja selle aja sisse mahtus mitu laulupidu.\nReigo: Arusaamine kui suur on muusika mõjujõud inimestele, hakkasin aduma alles põhikooli lõpus. Kuid ka minu esimesed tugevad elamused on seotud laulu- ja tantsupidudega, laulsin kooris ja tantsisin rahvatantsurühmas.\nKui muusikalembene oli teie oma pere?\nMehis: Minu isa kaalus isegi klassikalist laulmist õppima minna, kuid see jäi väga proosalistel põhjustel katki: ta ei leidnud ühtegi sõpra, kes löönuks kampa! Kuid see kutsumus leidis rakendust bändis kitarri mängides ja solistina lauldes. Ka kodus tuli ette, et isa võttis kitarri ja siis laulsime juba koos. Muide, ka isal oli ilus tenorihääl. Ema õppis lastemuusikakoolis akordionit ja oli mõnda aega isegi lasteaias muusikaõpetaja, sellel kõigel oli kindlasti tugev mõju ka mulle.\nRaiko: Minu mõlemad vanemad on põgusalt muusikat õppinud: ema klaverit, isa akordionit ning mind pandi muusikakallakuga Tartu Karlova gümnaasiumisse, kus oli tugev koorilaulukultuur.\nReigo: Minu ema on õppinud Tapa muusikakoolis klaverit ja kuna ta laulis Tapa kammerkooris, puutusin muusika ja muusika tegemisega kokku väga varases eas – ema võttis mind kaasa kooriproovidesse, kontsertidele ja reisidele.\nKui pikk, sirge või käänuline oli tee muusika juurde?\nMehis: Mina liikusin muusika ja laulmise juurde kuidagi intuitiivselt – otsisin laulmise võimalusi, sest mulle meeldis see. Osalesin kuni põhikooli lõpuni kooli lauluvõistlustel ja lõpuks võitsin need mitu aastat järjest. Minu toonane repertuaar ei koosnenud mitte pophittidest, vaid pigem estraadiklassikast.\nRaiko: Minu puhul võib öelda, et see tee on olnud väga sirge ja loogiline: muusikaklassist poistekoori, sealt Heino Elleri nim. Tartu muusikakooli Taisto Noore lauluklassi ja Eesti muusika- ja teatriakadeemiasse.\nReigo: Kuigi ma tegelesin kogu aeg miljoni asjaga korraga: laulsin mitmes erinevas kooris, käisin rahvatantsus, õppisin muusikakoolis puhkpille, teadsin alati, et tegelikult tahan saada näitlejaks. Seda, kuidas näeb välja professionaalne muusika tegemine, kogesin Hirvo Surva käe all Virumaa Poistekooris lauldes ja Tapa muusikakoolis. Mõistsin, kui tõsine töö see on. Olin lapsepõlvest saadik muusikast ümbritsetud ning sellega tegelemine oli minu jaoks loomulik ja kerge. Kogu mu elu muutev kokkupuude muusikaga toimus ajal, mil õppisin lavakas. Olime vahetusüliõpilastena Londonis ja kursuseõde Piret Krumm pakkus mulle piletit Covent Gardenisse „Rigolettole“. Leo Nucci laulis Rigolettot, koosseis oli suurepärane ning see, millise elamuse ma sellest sain, tekitab minus praegugi veel külmavärinaid. See oli moment, mil tajusin, kui võimas on muusika. Ja kuna mu õpingud lavakas said lõpu pärast esimest kursust, arvasin, et elu on läbi. Kooli juhataja Ingo Normet soovitas aga vahetada teaduskonda ja suurte sisemiste kõhklustega läksin Nadia Kuremile ette laulma. Kuigi ma ei olnud valikus kindel, võtsin seda siiski kui uut võimalust ja pühendusin täielikult laulmisele.\nMillised huvid tuli lauljateele asudes kõrvale heita?\nMehis: Nagu enamusel, olin ka mina pärast keskkooli lõppu küsimuse ees: mida edasi õppida või teha. Olin seisukohal, et kuni ma ei tea, mida tahan, ei hakka ma lihtsalt midagi õppima, vaid pigem võtan aja maha ja lähen tööle. Üritasin küll ka Heino Elleri nim. Tartu muusikakooli pop- ja jazziosakonda sisse saada, kuid sinna mind ei võetud, sest hindajate arvates oli mu laulmismaneer juba liialt välja kujunenud. Tuttava soovituse peale läksin proovima Tartu II muusikakooli ja mind võeti vastu. Seal alustasin juba eesmärgipäraseid laulu- ja solfedžoõpinguid, ise samal ajal tööl käies. Mu lauluõpetaja Eve Kivisaar töötas Vanemuise teatri ooperikooris ning tema suunaski mu arengut just klassikalise laulu suunas.\nRaiko: Muusika oli minu jaoks alati kindel valik, küsimus oli pigem suunas: pop või klassika. Olin kaua ka bändi teinud, kuigi seal mängisin klahvpille, ega laulnud üldse. Samal ajal Elleri kooliga tegin katsed ka Georg Otsa nim. Tallinna muusikakooli rütmimuusika osakonda klaveri erialale. Kuigi mul läks ka seal hästi, valisin lõpuks siiski Tartus laulueriala. Mu õpetajaks oli gümnaasiumis väga inspireeriv Tiia Puhvel ja hiljem Taisto Noor, kes on „süüdi“, et minust just klassikaline laulja sai.\nReigo: Minu esimene valik polnud üldse muusika, kuid kui sain EMTAs klassikalise laulu erialal õpetajaks Taavi Tampuu, hakkas laulmine mu esialgsetele kõhklustele-kahtlustele vaatamata meeldima. Samuti sai hoobi mu varasem skeptitsism ooperi kui „kaduva ja tolmuse“ kunstiliigi suhtes.\nMillal ja millise osatäitmisega astusid esmakordselt muusikateatri lavale?\nMehis: Minu laulmisõpetaja Eve Kivisaar andis mulle kord märku, et Vanemuise ooperikooris on lauljate konkurss ja soovitas kandideerida. Sain sinna tööle – see oli mu elu üks õnnelikumaid päevi! Läksin veel samal päeval tööle, olin autojuht-komplekteerija, kuid samas olin just saanud lauljana tööd ooperikooris! See on seni olnud mu suurim elumuutus. Töötasin ooperikooris kolm aastat ning minu jaoks sai just siis selgeks, et see mulle meeldib ja on minu tõeline kutsumus. Õnneks ei ole ma pidanud elus tegema mingeid dramaatilisi valikuid.\nRaiko: Cyrano de Bergeraci rolliga, kes oli Edmond Rostandi 1897. aastal ilmunud raamatus paljudele üllatuseks minust isegi natuke noorem, nimelt 21aastane.\nReigo: See oli aastal 2011, kui ma olin veel tudeng ja ma läksin Vanemuisesse Paul Mägile ette laulma. Olen siiani talle südamest tänulik, et ta mind usaldas ja et ma sain Camille de Rosilloni osa Ferenc Lehári operetis „Lõbus lesk“.\nMis on laulja töös kõige toredam ja mis raskeim?\nMehis: Tore pool selles töös on nii etenduse valmimisprotsess kui ka esietenduse järgsed emotsioonid, eriti kui tunned, et roll õnnestus. Kindlasti on kolleege, kel läheb partiide õppimine kiiremini kui minul. Mina pean sõnu kordama ja kordama, kuulan aktiivsel ettevalmistusperioodil õpitavat ooperit läbi kõrvaklappide väga palju.\nRaiko: Kõige meeldivam on suur vaheldusrikkus, ma ei kujutaks ennast ette töötamas kontorilaua taga. Meeldib kogu tööprotsess, võimalus astuda rollist rolli, suhelda erinevate inimestega eri keeltes, eri kultuuridest. Ma ei ütleks, et see on raske, kuid töö nõuab pidevalt vormis olekut ja ma pean mõtlema, kas saan endale prooviperioodil alati kõiki meelelahutusi lubada.\nReigo: Kõige toredam on see, et see ongi töö mida ma teha tahan ja teha saan.\nKas raskem on rolli minna või rollist välja tulla?\nMehis: Välja tulla, mu emotsioonid on veel mitu tundi „laes“. Isegi kooris lauldes on raskusi magama jäämisega. Suurte emotsioonide foonil füüsilist väsimust sageli isegi ei tunne.\nRaiko: Mul on rolle seni siiski vähe olnud, pigem on mul praegu raskem rolli sisse minna, ümber kehastuda.\nReigo: Just äsja arutasin seda ühe oma lähedase inimesega, sest mul on see probleem, et ma ei saa rollist välja – emotsioonid on nii tugevad. Ma ei värise lavale minnes, vaid lavalt tulles.\nMis on muusikateatri eelised sõnateatri ees?\nMehis: Minu meelest on draamanäitlejal muusikateatri näitlejaga võrreldes hulga raskem end emotsionaalselt väljendada – muusikateatris on vahendeid palju rohkem ja muusika juba iseenesest läheb inimestele hinge.\nRaiko: Muusika ise! See, et kõik saab laval läbi muusika võimendatud. Näiteks kasvõi paus – sõnateatris tekib vaikus, muusikateatris võimendab pausi muusika.\nReigo: Muidugi muusika! Inimeseni jõudmine on läbi muusika palju lihtsam. Ja muide, enam pole sõnalavastust, kus ei kasutataks muusikat, kõik ühel eesmärgil: anda emotsioone paremini edasi.\nInspireeriv eeskuju ooperimaailmas?\nMehis: Itaalia tenor Ivan Magri, keda kuulsin esmakordselt Vanemuise laval, on minu jaoks hetkel parim live’is kuuldud tenor senini.\nRaiko: Ain Anger kahtlemata! Ma ei tea, kas ta ise kujutab ette, kui paljusid noori lauljaid ta inspireerib ja julgustab. Või Dmitri Hvorostovski, kes võitleb raske haigusega, kuid kelle Rigoletto aaria, mida kuulama juhtusin, mõjub endiselt ülivõimsalt.\nReigo: Minu väga varajane kokkupuude muusikaga on seotud tihedalt Estonia teatri kunagiste legendaarsete solistidega. Kui ma mõtlen teatri peale, tulevad kõik need estoonlased ja nende lauldud aariad mulle kohe meelde.\nMillist ooperiaariat võiksid söögi alla ja söögi peale kuulata?\nMehis: Sellist ühte ei olegi, sest tenorite aariaid on nii palju, üks ilusam kui teine!\nRaiko: Kuna hetkel olen proovisaalis Dulcamara rolliga, siis on viimasel paaril nädalal minu playlist’is aaria „Udite udite o rustici“ ning seda kõikvõimalike lauljate esituses.\nReigo: Näiteks Rigoletto aaria „La donna e mobile“, see deviis on mind saatnud ka elus. (Naerab südamest)\nKuidas teile Estonias töötada meeldib, missugune on selle roll teie lauljakarjääris?\nMehis: Esimesed kogemused on väga toredad. Kolleegid laval, ja üldse kogu teater, on äärmiselt toetav ning sõbralik. Rahvusooperi roll on minu senises karjääris muidugi pöördeline – tegin ju siin oma esimese suure osa Christianina „Cyrano de Bergeracis“. Alles seda tehes veendusin, et mulle meeldib ka solistina laval olla.\nRaiko: Mina olen üks neist noortest, kes osales rahvusooperi noorte lauljate programmis „OperatsioonVOX“, ning sellest ajast alates olen Estonia maja imetlenud ning sinnapoole pürginud. Mul on suur privileeg ja au nii noorelt siin erialast tööd teha, see on hindamatu väärtus ja suur eelis lauljaks kujunemise teel. Kokkupuuted teiste estoonlastega on olnud üdini positiivsed – alustades väga toetavate ja sõbralike garderoobikaaslastega, lõpetades endiste töökaaslastega saaliteenindusest.\nReigo: Kuna mul on Estonia ees suur aukartus ja ma olen estoonlastele alati alt üles vaadanud, siis ütlen ausalt, et kui tulin esimest korda tegema „Viiuldajat katusel“ ja „Linnukauplejat“, siis muidugi tahtsin iga hinna eest õnnestuda ja võimalused maksimaalselt ära kasutada. Olen väga tänulik ja õnnelik! On põnev ning soov olla edukas ja viljakas, see panebki tegutsema.\nIntervjuu ilmus 24. novembril 2017 rahvusooperi ajakirjas Estoonlane.


Kategoorias filosoofia leiti 6 faili\nKui loogika vastu ei patusta\n'' (Albert Einstein) Loogikaks võime nimetada võimet ära arvata asju ,mida ei teata. Ta annab meile tunduvalt lihtsama tee jõuda vajatud punktini. Öeldakse ,et kui asjal ei ole loogikat sees, siis on seda asja võimatu mõista. See väide ei ole vale ,kuid loogikat mitte kasutad...\nFilosoofia - Tallinna Pedagoogiline Seminar Lae alla\nMõtteid inimlikkuse kasvatamisest kodus ja koolis\nMõtteid inimlikkuse kasvatamisest kodus ja koolis Inimlikkust on võimalik mitmeti defineerida. Minu jaoks tähendab see andestamist, mõistmist , aksepteerimist ja muid häid iseloomujooni. Me ei saa võtta inimlikkust kui loomuliku osa igas inimeses. Kahjuks on neid, kellel see on puudulik või siis on see joon inimesele väärastunult kinnistunud. Samas ei usu ma, et ühtegi...


Kodu: Kuidas Teha Birdbath Koos Terrakotaga - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kuidas Teha Birdbath Koos Terrakotaga\nTerra cotta taimepotid ja -salad toimivad iseseisva koduse linnuvaatlusega süsteemi. Need rõngastatud laevad kogunevad peaaegu teineteise kõrvale, ülevalt ja alt ülespoole, et moodustada aluspõhja taimede alustassi jaoks, mis teenib linnuvaatleja basseini. Ehitusliim sisaldab kogu konstruktsiooni. Jätke...\nJätke terrakota taimpuuvilja põrandalauda või tehke see kohandatud välimusele.\nTerra Cotta taimepotid ja -salad toimivad iseseisva koduse linnuvaatlusega süsteemi. Need rõngastatud laevad kogunevad peaaegu teineteise kõrvale, ülevalt ja alt ülespoole, et moodustada aluspõhja taimede alustassi jaoks, mis teenib linnuvaatleja basseini. Ehitusliim sisaldab kogu konstruktsiooni. Jätke potid oma loomuliku värvina maastikulisele välimusele või kaunistage need värviga, et luua oma kujundused või värviskeem.\nKatke tööala ajalehe või vahega, soovitavalt väljas. Töötage siseruumides hästi ventileeritavasse kohta. Asetage potti tagurpidi paberile või vahele. Asetage taldrik paremalt poolt ülespoole. Kui potid värvitakse, jätke vahele samm 5.\nVärvige iga tõusnud pott soovitud valguse värviga, näiteks valge või helesinine, hoides pihusti 12 kuni 18 tolli potti eemal, liigutades oma käe sujuva, ühtlase tõmbega. Maitske ka taldrikut. Lõigake kõik tükid kuivaks ja libistage alustassa, et värvi külgi ja põhi, sest need on osaliselt nähtavad. Laske värv kuivada põhjalikult.\nPange külgmised kaadrid kokku tagurpidi, nii et see moodustaks väikese torni või pjedestaal. See pjedestaal on aluseks birdbathi jaoks.\nPritsige mitu värvi akrüülist käsitöö värvi paberplaadile. Lohista kunstniku pintsliga ja värvige birdbath pjedestaali ja kausi disaini, näiteks triibud, viinapuud, lindud lendudel või pilved. Lase värvil täielikult kuivada. Jätkake seda sammu, kui eelistate looduslikuma välimuse.\nKandke polüuretaanist pinnakattevahendi kattekiht birdbath pjedestaalile ja kausi värvitud piirkondadele, võimaldades hülgel täielikult kuivada. Soovi korral paigaldage kaussi teine kiht, kuna see jääb palju aega. Laske täielikult kuivada.\nKandke ehitusplastist kandekarp pedaali ülaosale (väikseima pott ülespoole). Lükake alustassi liimile, nii et see oleks keskel pjedestaalil. Laske liim kuivada.\nMäära birdbath õues tasasel pinnal. Eemaldage kaks alumist poodi ja kandke neid eraldi, kui konstruktsioon liigub liiga ebamugavalt, nagu on, paigutades uuesti kokku.\nTäitke alustassi / birdbathi kausi poole tolli vett.\nAjaleht või vahe\nTerra Cotta potid 12, 14 ja 16 tolli üle (või 3 potist teistel kasvavate suurustega)\n20-tolline terrakota taimpuu alustass\nSpray paine hele värvi\nAkrüülist käsitöövärvid (valikuline)\nEsitaja harjad (valikuline)\nPihustatav polüuretaanist tihendaja\nSellist birdbathi saab külmadeks kuudeks ladustada siseruumides. Külmutamise / sulatamise tingimused võivad struktuuris tekitada pragusid, nii et seda tuleks hoida siseruumides, kui külmumine on võimalik.\nPjedestaali kokkupaneku alternatiivne viis on pjedestaali kõigi sama suurte pudelite kasutamine, kleepides neid põhja alt ülespoole ja ehitusliimiga. Seda liiki konstruktsioon ei liimita ükshaaval.\nLoputa birdbathi voolikuga, kui vesi on muutunud püsivaks või kui tormidena tekivad lehed, mustus ja muck. Vee värske säilitamine vähendab vees haudemas olevate sääskede võimalusi.\nKuidas Ehitada Sillutuskividega Trepp


Ahelaloend – Vikipeedia\nAhelaloend (ingl netlist) on elektriahela hargnemispunktide ehk sõlmede vaheliste ühenduste (ahelate) nimekiri. Ahelaks võib olla näiteks juhtmete ühendusrada trükkplaadil või mõnda elektroonikakomponenti sisaldav ühendus kahe sõlme vahel.\nAhelaloendit kasutatakse elektriahela kirjeldamiseks nende ahelate modelleerimisprogrammides. Näiteks kasutatakse ahelaloendit laialdaselt jõuelektroonika ahelate projekteerimisel ja digitaalelektroonika disainiprotsessis riistvara ühenduste kirjeldamiseks.\nAndmete ülekandmiseks projekteerimisprogrammide (CAD-programmide) vahel on kasutusel mitmesuguseid ahelaloendi vorminguid. Trükkplaatide projekteerimisel koostab programm sisestatud elektroonikaskeemi põhjal automaatselt ahelaloendi, mis seotakse vastavate elektroonikakomponentide jälgpindade ühendustega. Plaatidele paigutatavate komponentide jälgpindade vahelisi ühendusi tähistatakse eri programmides nii nimede kui ka numbritega..\n↑ Madis Lehtla. Elektroonikaseadmete raalprojekteerimine. TTÜ elektriajamite ja jõuelektroonika instituut, 2002, lk. 135\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Ahelaloend&oldid=5679165"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 01:51, 22. juuli 2020.


Teele M' blog: high heels\nTahtsin täna nii väga oma kingadega pildistama minna. Võtsin oma õe ja Meelise kaasa nind läksimegi otsima head kohta kus pildistada. Jalutasime ranna poole ja järsku hakkas vihma sadama. Ma olin nii kurb, sest ma olin just selle vaba päeva plaaninud pildistamisele. Hakkasime siis koju jalutama ja kõndisime mööda mingisugusest staadioni tagusest hoones. Me ei mõelnudki pikemalt ja hakkasime seal pildistama, sest see oli reaalselt ainuke koht kus ei olnud märg ja ma olin õnnelik, et sain ikkagi oma pildid tehtud.\nKingade kohta tahtsin ka niipalju öelda, et kui sealt tellida, siis on mõtekam võtta üks number suurem ;)\nVeel on mul ka üks pisike hea uudis, nimelt käin ma veel 2päeva tööl ja seejärel on selleks aastaks töö läbi. Nüüd saan ma oma suurema aja blogimisele suunata :)\nhigh heels is from here\nThank you martofchina.com :)\nEneli July 30, 2013 at 9:17 PM\nVäga ilusad kingad! Kas on ka mugavad? :)\nUurisin huvi pärast martofchina sponsorluse tingimusi ning märkasin, et peab olema üle 1000 jälgija, kuid sul ja Itil tundub vähem olevat. Kas nad siis ei olegi te sponsorid ja tellite ise asju või varasemalt sellist tingimust ei olnud?\nVabandust kui liiga isiklik küsimus, lihtsalt tundus huvitav :)\nTeele July 30, 2013 at 9:43 PM\nAitäh, on küll jah, mulle olid need pisut väikesed ja selletõttu oli raske kõndida aga mu nooremale õele sobisid need väga hästi :)\non sponsor, varasemalt ei olnud sellist tingimust kuid kontrollisid vastukaja blogist ;)\nVäga püss, aga selline küsimus, et mis programmiga pilte töötled? :)\nTeele August 1, 2013 at 11:41 PM\nma tänan ;) lightroom, photoscape\nhigh heels are* from here


koordinaadid: 58° 58′ N, 22° 32′ E\nLauka peamiseks loodusväärtuseks on küla läbiva maantee äärde istutatud lehiseallee, mis oli Ungern-Sternbergide poolt Eestisse kutsutud Isabella metsamõisas elanud metsaülem Karl Friedrich Wilhelm Ahrensi idee. Tema idee oli ka lepiku istutamine Luidja liivaluidete taltsutamiseks, sanglepaallee Lauka mõisani viival sirgel teel, mis puude väljalangemise tõttu on veel osaliselt alles. Küla lõunaosa piirneb Veskilaisi voolava Jaanigu kraaviga.\nLauka küla kuulub ajalooliselt Reigi kihelkonda, kus 16. sajandil kujunes Lauka mõis. 19. sajandi teisel poolel kuulus Lauka Reigi kihelkonda Kõrgessaare valda. Aastal 1950 moodustati Kõrgessaare valla aladele Lauka külanõukogu. Eesti taasiseseisvumise järel sai Lauka külanõukogu valla staatuse 10. septembril 1992 (esialgu Lauka vald) ja 28. juunil 1993 taastati endine nimi- Kõrgessaare vald.\nAlates 1862. aastast said Lauka lapsed haridust Metsiku ja Pandja vallakoolis. Lauka esimese koolihoone lasi 1900 ehitada Lauka mõisnik Ewald Adam Gustav Paul Konstantin von Ungern-Sternberg. Selles alustas 19. oktoobril 1900 tegevust 2-klassiline Lauka vallakool. Vanas koolihoones asuvad praegu kooli muuseum, käsitöö- ja kunstiklass ning töökoda. Järgmine koolihoone valmis 1939. aastal, millele ehitati 1971 juurdeehitis. Kooli juures asub park koos tiigi, peo- ja jaanituleplatsi ning staadioniga. Varem, kui Hiiumaal oli rohkem lapsi, olid Kõrgessaare valla aladel külakoolid lisaks Lauka koolile veel Reigi, Paope, Malvaste, Puski ja Kõpu külades, viimased kolm kooli õigeusu kirikute läheduses.\nKoolimaja hoonete kõrval aadressil Käina mnt 25 on õpetajatele püstitatud kortermaja. See on endine Nõukogude armee Tahkuna baasi palkehitis, mis toodi Laukale ja millele lisati silikaatkividest valge fassaad.\nAadressil Käina tee 38 hoones asub kooli söökla, mis algselt oli EÜE ehitajate abil valmis saadud kolhoosi sööklana ja ETKVL-i kauplusena (puhvet kohalikus kõnepruugis). .\nLauka palvemaja vastas Otste küla koosseisu kuuluval alajaama kinnistul asub Lauka 35 kV/10 kV keskpinge alajaam, mis on üks Hiiumaa elektrivarustuse sõlmkohtadest, kuhu jõuavad Saaremaa ja Soela väina kaudu saare elektrivarustuse põhiliinid Kärdla ja Käina analoogsetest alajaamadest. Lauka alajaamast hargnevad 10 kV keskpingeliinid Hiiumaa läänepoolsetele 10/0,4 kV madalpinge alajaamadele.\nElektrivarustuse sõlmpunktile lisaks asub Laukal ka 1980. aastatel telefonsidekeskusena ehitatud hoone, mis ühendab Kõrgessaare suunast tulevaid välismaailma ühendusi väljuvate sidetrassidega lähikonnas, kaugemalt põhiliselt Isabella ja Lilbi külade suunas.\nAastal 1949 moodustati sundkollektiviseerimise tulemusel 1. Mai nimeline põllumajandusartell ehk kolhoos, mis piirdus Lauka lähikonna küladega (Isabella, Kurisu, Heigi). Sellest kasvas külanõukogus asuvate kolhooside (nt Nurme kolhoos keskusega Heiste külas, Külvaja kolhoos keskusega Reigi külas ja -ümbruses ning 1970. aastate alguses viimane liituja – kolhoos Uus Elu, (mille keskuse praegused kivitööstuse ja laevaehitamise tootmishooned asukohaga Villamaal) liitmise tulemusel välja Kõrgessaare kolhoos, mis hõlmas valdavalt kogu Lauka külanõukogu ulatuses sotsialistliku põllumajandustegevuse.\n1970. aastate alguses ehitas ehituskoondis Hiiu KEK Kõrgessaare kolhoosi ehitajatest moodustatud brigaadi endise külaaktiivi tõmbekeskuse- spordiplatsi kõrvale lasteaiahoone, mis on praegu kasutusel päevakeskusena ja raamatukoguna ning saare loodepiirkonna külaelu keskusena.\nLauka esimene kolhoosi lüpsilaut 1959 asus kolhoosi töökoja naabruses ja oli kolhoosajastu lõpus lammutatud, teises lüpsilaudas -valminud 1975, asub praegu Lauka saeveski.\nKarpaatia mägedest tulnud hutsuulide ehitatud algselt kuni 30-tonniste sõidukitele mõeldud kaalumaja hoone kujundati Sapardi toetuse abil ümber Kõrgesaare jahtkonna jahimajaks.\nLaukal näidati Eesti NSV perioodil regulaarselt (esmaspäeva- ja kolmapäeva õhtuti) kino. Seansse näidati algul kolhoosi 1960 valminud vana töökoja garaažis, kus kinoseansi ajaks masinad välja aeti ning üritus lõppes tavaliselt pillimängu ja tantsuga. Hiljem võeti kasutusele püsiva kinoprojektoritega varustatud hoonena algselt omaaegse saeraami ajami jaoks ehitatud lokomotiivi aurumasina hoone. Kinomaja asukohas on 19. sajandi kaartidelt ära tuntav ristikujuline tingmärk, mida peetakse mõisa rehehoone ristikujuliseks põhiplaaniks.\nVabariigi taasiseseisvumise ajal on Laukal toiminud mõnda aega tankla-kauplus, mis oli ajaliselt kolmas külas kolhoosi vajaduste jaoks ehitatud ja saare erakapitalil tegutsenud tankla.\nAsula kolmandana ehitatud tankla naabruses asub kesk-katlamaja hoone, millest kunagi ehitatud keskkütte maapealsed magistraalid tõid tsentraalse keskküttesooja lisaks töökoja hoonetele, Lauka koolile ja kortermajadele Käina tee 14, 26,25, 28, 30, 34, kuid süsteemi suurte trassikadude ja majandusliku ebaefektiivsuse tõttu kasutatakse tänapäeval lokaalseid küttelahendusi. ja soojatrassid on likvideeritud\nKa aadressil Käina mnt 44 ehitatud hoones on peale kolhoosiajastu lõppu arendatud äri- ja müügitegevust. See oli rajamise järjekorras kolhoosi teine tankla, mille ehitamises on osalenud EÜE maleva tudengid.\nkolhoosi esimese tankla asukoha mahutite alusmüürid on leitavad telefonsidekeskuse naabruses.\nSanglepaallee kõrval asub tarekuivati – seemnevilja algupärane kuivati, kus kuivatatavad viljad laotati metallplaatidest põrandale õhukese kihina, mida alt köeti suuremast puuküttega ahjust. Söödaviljakuivati – jõusöödaveski asus Lauka mõisa naabruses. Hoone ehitas kolhoosi ehitusmeestest moodustatud Hiiu KEK'i brigaad koos EÜE malevlastega,.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Lauka&oldid=6123851"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 17:59, 17. juuni 2022.


Urmas Reinsalu: palun poliitikuna meie tsunfti nimel Eesti rahvalt vabandust • Eesti Uudised\n31. dets. 2020 1. jaan. 2021 Aare Lepaste 3 kommentaari\nIsamaa erakonna aseesimees, välisminister Urmas Reinsalu. Foto: välisministeerium\nIsamaa erakonna aseesimees Urmas Reinsalu kirjutab sotsiaalmeedias, et lugedes Riigikogu liikmete ettepanekuid, milline küsimus tuleks Eesti rahva ette hääletamiseks panna, on ta lihtsalt sõnatu.\n„Mul on piinlik meie mitmete rahvaesindajate pärast ja esimest korda oma poliitikuaja jooksul palun ma poliitikuna meie tsunfti nimel Eesti rahvalt vabandust. Kuivõrd kõlbeliselt pätistunud ja oma rahvast mõnitav on mõistus, mis esitab oma rahva rahvaesindusele ametlikud muudatusettepanekud, mis koosnevad roppusest ja ilkumisest, et need esitada Eesti rahva ette otsustamiseks?“ kirjutab Reinsalu ning möönab, et sellist oma rahva mõnitamist omariikluse ajal ei mäleta ta sõna otseses mõttes saja aasta jooksul juhtunud olevat.\nKüll mäletab Reinsalu taolist rahva alandamist okupantide puhul.\n„Mõelda, et aastate jooksul on eestlased läinud surma selle idee nimel, et meil oleks oma võim ja rahvaesindus, ja tõsta seejärel, keset kriisi, sulg, et oma rahva üle irvitada…\nSee kriis toob tõesti välja parima mis meie rahvas on. Ja kahjuks mõnede puhul ka halvima.“\nUrmas Reinsalu palub oma postitust tingimata jagada.\n„Miks? Sest paraku, oletan, et meedia, lähtudes oma poliitilisest hoiakust, tasandab selle Eesti parlamentarismi rüvetamise millekski vaevu nentimisväärseks. Selle arguse eest eelistada oma poliitilisi valikuid kriitilisele meediakäsitlusele, peab ka meedia häbenema, pole midagi teha. Kõik Eesti poliitilised jõud peaksid andma oma hinnangu sellisele käitumisele. See on vähim, mida saame teha. Ja vähim, mida meedia peaks nõudma,“ rõhutab Reinsalu.\nÜhtlasi toob Reinsalu kiretult esile ERR-i uudisest valitud ettepanekud Riigikogu liikmetelt rahvahääletuse kohta:\n«Valitsuse koalitsioonileppes ette nähtud abielu teemalise rahvaküsitluse üks vastusevariantidest võiks olla tsitaat Sveta Grigorjeva luuletusest: «mind ei k**i kes keda k**ib/ veel vähem k**ivad mind need/keda k**ib kes keda k**ib?»» – Raimond Kaljulaid (SDE)\n«Kas Lembitu pealuu on olemas?» – Jaak Juske (SDE)\n«Kas eile oli parem kui täna?» – Jaak Juske (SDE)\n← Previous Tunne ja Mari-Ann Kelam: kõige tähtsam paistab tänapäeval olevat pseudovabadus. Väärtused ja vastutus jäetakse tagaplaanile\nHepner opositsiooni muudatusettepanekutest: Riigikogu pole koht tsirkuseks Next →\n8. jaan. 2021 kell 07:01\nTubili Urmas Reinsalu, vähestel on veel jäänud südikust ja südametunnistust öelda välja tõde ja seisukoht, mis omane enamusele\n7. jaan. 2021 kell 09:34\nReinsalu on õige eesti mees,räägib asju nagu nad on parasjagu,küll tema teab,kus peitub tõde,kes mida päriselt mõtles oma sõnade all ja kuidas neid on ajakirjanduse poolt tõlgendatud,hetkel on selline valitsusliit,kes tõesti tahab eesti rahvale parimat,nende oma eestit ja rahvust säilitada ja et me oleksime siin ikka ise peremehed omal maal.opositioonis on ilmselgelt kellegi teise huve teenivad isikud,seda saab aru iga lihtinimene,kellele pole vale propaganda näol ajupesu tehtud.\n5. jaan. 2021 kell 08:53\nReinsalu, miks te selle rassistliku kambaga ühe laua taga istute? Kui parteijuht ütleb, et Kui on must, siis näita ust, siis selline tegelane on ilmselge nats! Teid see ilmselgelt ei häiri.


Kaasaegse Kunsti Eesti Keskus / Näitused / 1994\n22. rahvusvaheline São Paulo biennaal\nPeakuraator: Nelson Aguilar\n1994. aastal osales Eesti esmakordselt São Paulo biennaalil. 22. São Paulo biennaali peateema oli eemaldumine traditsioonilisest meediumist – lõuendipinnast. Kui modernistlik diskursus üritas maailma paigutada kahemõõtmelisele pinnale, siis kaasaegne kunst on end sellest barjäärist lahti murdnud, et laieneda sfääridesse, mis mõnikümmend aastat varem oleks kunsti jaoks olnud kujuteldamatud.\nOsalevaid kunstnikke oli 71 riigist, Eestit esindasid Jaan Toomik („Teekond São Paulosse“) ja Leonhard Lapin („Eesti puit“).\nJaan Toomiku performance ja videoinstallatsioon „Teekond São Paulosse“ kujutas illusoorset mateeriat ja samas objekti liikumises. Põhiosa teosest moodustas peegelkuup, mis liikus jõepinnal Tartus, Prahas ja São Paulos – teekond, mis moodustab kaardil sirgjoone. Peegelpind kujutas aja ja ruumi suhtelisust pidevas muutumises ja liikumises, samas peegeldades pidevalt end ümbritsevat keskkonda. Protsess kestis alates aprillist 1994 kuni kulminatsioonini sama aasta sügisel São Paulos. „Teekonnast São Paulosse“ sai Toomiku läbimurre rahvusvahelisel areenil.\nJaan Toomik "Teekond Sao Paulosse"\nSKKE 2. AASTANÄITUS OLEMATU KUNST\n14.10. - 6.11.1994\nKuraator Urmas Muru\n"Olematu kunst" uuris alasid, mis traditsiooniliselt ei kuulu kunstile, kuid kuhu kunst on tungimas: massimeedia, kommunikatsioon, teadus, tehnoloogia; ka äri, religioon, käitumine jms. Need on alad, kus on olemas kunstniku positsioonilt käsitletavad probleemid, samas pole need siiski kunsti valdkonnad. Kunstniku hoiakuks on seejuures küsimuste püstitamine ja selle läbi mõtlemisaine pakkumine. "Olematu kunst" näituse deviisina polnud viide ajalisele või ruumilisele olematusele – tulevikule, minevikule ega immateriaalsusele, vaid tehnoloogia ja kommunikatsioonivõimaluste poolt mõjutatud kunsti iseloomule.\nNäitus oli dialoogis samal ajal lääne kunstikriitikas aktuaalsete teemadega, teiste seas arutlemine kunsti piiride ja postmodernismi ambivalentsuse üle või ka küsimus, kuidas hakkab elektroonilistele väljadele suundunud kunst vaatajaga suhtlema, kui teos on kaotanud mateeria. Kas hierarhilised otsustused ja tagasiside on üldse vajalikud või toimivad? Näitus „Olematu kunst“ tegeles küsimusega kunsti elujõust ja kohast infomaailmas siis, kui infomaailm koosnes valdavalt telekanalitest ja raadiojaamadest, ammu enne interneti ekspansiooni ja nutitelefone.\nNäitus toimus Ajaloo Instituudi Galeriis, Artmaiden, Sammas, Vaal ja Harju 13 galeriis.\nOsales 28 kunstnikku: Andres Adamson, Peeter Allik, Karlo Funk, Jan J. Graps, Allan Hmelnitski, Kai Kaljo, Mati Karmin, Ando Keskküla, Raoul Kurvitz, Andro Kööp, Peeter Laurits, Pier Li, Reda Marks, Herkki E. Merila, Jüri Ojaver, Peeter Pere, Tairo Pärnamets, Rasmus Reinolt, Lembit Sarapuu, Ene-Liis Semper, Studio 22, Mare Tralla, Margus Tõnnov, Mart Viljus.\nPreemiažürii (Krista Kodres, Asko Mäkelä, Paul Rodgers, Reet Varblane, John Wyver) määras peapreemia Jüri Ojaverile (“Olematu kalmistu?”), preemiad Kai Kaljole (“Elu tekkimine ja kadumine”) ja Mare Trallale (“Kaks võimalust vaadata iseennast”).\nKataloog: OLEMATU KUNST / UNEXISTENT ART, Kaasaegse Kunsti Eesti Keskus 1994, ISBN 9985-60-104-1\nKai Kaljo "Elu tekkimine ja kadumine"\nPeeter M Laurits "Tuhat ja tuline"\nReda Marks ja Tairo Pärnamets "Nimetu_120 astmes 3"