Koiliblikas 49 juuni by Kadi Pajupuu - issuu\n49. KOILIBLIKAS / 2016\nTekstiilipreemiad Aasta tekstiilikunstnik: Erika Pedak Erika Pedak on olnud 2015. aastal loominguliselt aktiivne ja osalenud edukalt kahel kunstihanke konkursil. Eesti Välisministeeriumi korraldatud kunstiteose tellimise konkursil EV suursaatkonda Pekingis saavutas Erika Pedak konkursivõidu tööga “Head sõnumid”. Võidutöö eeliseks oli žürii sõnul vaos hoitus, kuid samas kaasaegne lähenemine ning sobivus saatkonna üldkujundusega. Eesti Rahva Muuseumi uue hoone konverentsi- ja kinosaali lavafooni tekstiili kujunduse ja teostaja leidmiseks korraldatud konkursil saavutas Erika Pedaku ja Maarja Roosi võistlustöö “Sõna” teise koha.\nPeeter Kuutma pikk loomeperiood hõlmab trükikangaste kavandamist, vaibakunsti, interjöörilahendusi, näituste korraldamist ja õpetamist. Peeter Kuutma loomingut iseloomustab geomeetriline käsitluslaad, tema abstraktsed vaibad on dekoratiivsed ja kindla sõnumiga. Peeter Kuutma kavandite põhjal on valminud mitmeid olulisi avaliku ruumi tekstiile, näitena võib tuua vaibad Toompea lossis ja Riigikogu hoones, Eesti Sisekaitseakadeemias, Korporatsioon Rotaalia hoonetes Tallinnas ja Tartus. Arvukalt Peeter Kuutma töid kuulub ETDMi\nSamuti oli Erika Pedak 2015. aastal Saaremaal toimunud näituste sarja “Kunstnikud kogukonnas” kuraator ja osaleja. Erika Pedak on lõpetanud Eesti Riikliku Kunstiinstituudi 1985. aastal tekstiili erialal ning kaitsnud magistrikraadi Tartu Ülikooli kunstiajaloo erialal aastal 2007. Erika Pedak on töötanud Tartu kustitoodete kombinaadis ARS kunstnikuna, Tartu Kunstikooli õppedirektorina ning Tartu Kõrgema Kunstikooli õppeprorektori ja rektori kohusetäitjana. Lisaks sellele on ta olnud nii EKA, TÜ VKA kui ka TKK tekstiiliajaloo õppejõud. Käesoleval ajal juhib Erika Pedak MTÜd “Elaan“. Erika Pedak on pälvinud tunnustuse Aasta Tekstiilikunstnik 1997.\nElutöö preemia: Peeter Kuutma Peeter Kuutma on tekstiilikunstile pühendunud juba ligi viiskümmend aastat. 2015. aastal toimus ETDMi klassikute sarjas näitus “Klassikud. Peeter Kuutma”.\nSamal ajal, kui Tallinnas galeriis Kunstiaken valmistuti Eesti Tekstiilikunstnike Liidu 2015. aasta parimate tunnustamiseks, installeeriti Pekingis Aasta Tekstiilikunstniku tiitli pälvinud Erika Pedaku tööd ja Erika osales preemiate üleandmisel Skype´i vahendusel otse Pekingist.\nkogusse. Peeter Kuutma on pälvinud tunnustuse Aasta Tekstiilikunstnik 2005 ja Aasta Tekstiilitegu 2011. Peeter Kuutma lõpetas 1966. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi tekstiili eriala. Sellest ajast alates osaleb ta järjepidevalt näitustel, olles ise ka mitmete näituste organiseerija. Ligi 20 aastat korraldas Peeter Kuutma näitusetegevust Estonia Teatri Talveaias ning on Eesti vaibakunstnikke ühendava rühmituse Vaba tahe eestvedaja ja näituste organiseerija. 1967-1987 töötas Peeter Kuutma tekstiilivabrikus Punane Koit, kavandades samaaegselt tekstiile kunstitoodete kombinaadile ARS. Aastatel 1987-1994 oli Peeter Kuutma Kultuuriministeeriumi kujutava kunsti osakonna peaekspert, alates 1994. aastast töötab Tallinna Kunstikoolis joonistamise ja kompositsiooni õpetajana.\nAasta noor tekstiilikunstnik: Triinu Pungits Triinu Pungits on lõpetanud Tartu Kõrgema Kunstikooli ja tegutsenud seejärel üle kümne aasta vabakutselise tekstiili- ja moekunstnikuna, kogudes tuntust nii Eestis kui ka rahvusvaheliselt. Triinu Pungitsa loomingut iseloomustab värvi- ja vormiküllus ning lavastuslikkus, tööde juurde kuuluvad sageli muinasjutulise taustaga lood. Olles jõudnud oma kaubamärgi – PUNGITS – loomiseni, rakendab Triinu Pungits oma kogemust nii rõivaste kui tekstiilide disainis ning on kavandanud kostüüme mitmetele lavastustele. Moekollektsioonide jaoks loodud kangaste näiteid võib leida autoritehnikas vormitud kolmemõõtmelistest pindadest kangamustriteni, tekstiilide kujundamine on andnud ainest interjööridisainile ja aksessuaaride loomisele. 2015. aastal osales Triinu Pungits Eesti Tekstiilikunstnike Liidu näitustel Tallinnas ja Võrus ning toimus ühisnäitus “Triinu ja Hapnik” koos Rivo Hapnikuga.\n“Minu jaoks on väga oluline, et mind on tunnustatud kui tekstiilikunstnikku, sest minu väljund on ikkagi moedisain ja\n-kunst, kuid see saab alguse just tekstiililoomingust,” ütles aasta noor tekstiilikunstnik Triinu Pungits “Aktuaalsele kaamerale”. “Mulle meeldib eksperimenteerida ja luua skulpturaalseid mahte – samuti meeldib mulle tasapinnaline ehk pildiline keel, mis väljendub kanga disainides ja mustrites.”\nAasta tekstiilitegu: raamat “Eesti tekstiilikunst 1915-2015” Eesti Tekstiilikunstnike Liit andis 2015. aastal välja raamatu, mis tähistab saja aasta möödumist professionaalse tekstiilikunsti sünnist Eestis. Nii mahukat terviklikku ülevaadet Eesti tekstiilikunsti arenguloost pole seni ilmunud – väljaanne sisaldab teoreetilisi käsitlusi ning tutvustab kunstnike loomingut. Perioodi 1915–1940 analüüsib Erika Pedak artiklis “Eesti professionaalse tekstiilikunsti sünd ja kujunemine 1940. aastani”, Inge Tederi artikkel kannab pealkirja „Eesti tekstiilikunst 1940–1990“, Maasike Maasiku artikkel “Muutuste aeg” käsitleb aastaid 1990–2009 ja Kai Lobjaka artikkel „Palju uut ja palju vana. Eesti tekstiil 2009-2014“ analüüsib viimaste aastate trende Eesti tekstiilikunsti- ja disainimaastikul. Raamat annab süstematiseeritud ülevaate 108 autori loomingust, sisaldades nii eesti kui ka inglise keeles andmeid hariduse omandamise, olulisemate näituste ja tunnustuste ning bibliograafia ja publikatsioonide kohta. Autorite loominguülevaateid täiendab pildimaterjal, väljaande on kujundanud Kadi Pajupuu. Raamatu väljaandmist toetasid Eesti Kultuurkapital, galerii Kunstiaken ja eraisikud. Žürii koosseisu kuulusid Aasta Tekstiilikunstnik 2014 Krista Leesi, sisearhitekt Terje Luure, Eesti Kunstnike Liidu asepresident ning Hobusepea ja Draakoni galerii galerist Elin Kard, Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi direktor ja disainikogu kuraator Kai Lobjakas, kunstiteadlane Vappu Thurlow, Eesti Tekstiilikunstnike Liidu esinaine Sigrid Huik ja pressi esindas Moodne kodu peatoimetaja Irmeli Karja Ekspress Meediast. Tunnustuse pälvinud autorite loomingu näitus toimus 16.03 – 30. märts galeriis Kunstiaken (Vene 20, Tallinn).\nKristjan Raua preemia Peeter Kuutmale Südamlikud õnnesoovid! Käesoleva aasta K. Raua preemia laureaadid on Nils Hint, Jaak Kangilaski, Peeter Kuutma, Jaanus Samma. Preemiate kätteandmine toimus 18. mail Tallinna Raekojas. Peeter Kuutmale (1938) omistati preemia Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi klassikute sarjas toimunud isiknäituse “Klassikud. Peeter Kuutma“ ja näitusega kaasnenud toeka kataloogi eest. Näitus jõudis teisenenud kujul ning paari uue tööga Eesti Suursaatkonda Helsingis. Peeter Kuutma on mitmekülgse, mahuka ja stabiilselt kvaliteetse loomingulise tegevusega tekstiilikunstnik, kes on osalenud näitustel juba 1960. aastatest. Ta on tegelenud nii trükikangaste kui ka seina- ja põrandavaipade kujundamisega, tema professionaalsust hindavad kõrgelt ka sisearhitektid. Kuutma on tuntud geomeetrilise käsitluslaadi poolest, tema vaibad on pingestatud kindla sõnumiga. Tema kujundatud on muuhulgas nii Tallinna Postimaja nõupidamiste saali “Sidevaip“ (1985) kui ka Toompea lossi Riigikogu põrandavaibad (1996-2003) ning hulgaliselt trükikangaid erinevatesse avalikesse ruumidesse. Preemiate üleandmisel pildistas Toomas Huik\n13. mail toimunud üldkoosolekul võttis Eesti Tekstiilikunstnike Liit vastu viis uut liiget: Signe Aasoja http://ee.aasoja.ee/portfoolio/kjkk/ Epp Mardi https://www.facebook.com/artofeppmardi/ Eva Mustonen Triinu Pungits http://www.pungits.com/ Palju õnne uutele liikmetele!\nNimetati juhatuse ettepanekul liidu auliikmed: Peeter Kuutma, Maasike Maasik, Merike Männi, IlmeAnu Neemre, Miralda Pajumaa, Anu Raud ja Erika Tammpere. Palju õnne!\nFoto: Marilyn Piirsalu\nEva Jakovits http://evajakovits.com/\nTekstiilikunstnike Liidu aastanäitus Võtab ruumi ETeKLi 2016 aasta aastanäitus “Võtab ruumi“ toimub kahes kohas. 10.–22. oktoober Rahvusraamatukogu 6 korruse näitusesaalis ja 28. november – 2. jaanuar 2017 Võru Linnagaleriis. Ootasime ankeete näitusest osavõtusooviga liidu aastakoosolekuks, mis toimus mai alguses, aga kes ei olnud selleks ajaks veel päris kindel oma osalemissoovis, siis veel ei ole hilja enda soovist teada anda. Kuna Rahvusraamatukogu näitusesaal on tasuline, siis osalemistasu 10 eurot. Osalemistasu saab kanda Eesti Tekstiilikunstnike Liidu arveldusarvele EE332200221013989379 või maksta Kunstnike Liidu kontorisse raamatupidaja kätte. Näitust korraldab ETeKLi juhatus. Kontseptsiooni kirjutas lahti Kaire Tali eelmises Koiliblikas.\nÕnnitleme! Eva Jakovitsi teos 15. rahvusvahelisel tekstiilikunsti triennaalil Lodzis\n50 Lylian Meister 14.01 35 Tuuli Reinsoo 25.01 80 Merike Männi 11.02 40 Kerly Kaljuste 16.03 50 Ülle Saatmäe 5.05\nAjavahe / Time Difference http://www.trtr.ee/\nAvatud konkurss 7. Tallinna Rakenduskunsti Triennaali peanäitusel osalemiseks on alanud! 14. aprillil 2017 Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumis avatava näituse teema on “Ajavahe. Time Difference“. Kutsume konkursist osa võtma üksikisikuid ja gruppe kõigilt rakenduskunsti ja disaini erialadelt. Näitusele on oodatud nii füüsilisel kui ka digitaalsel kujul tööd teemadel, mis seonduvad aja, tempo, erinevate ajakäsitluste ja ajamõistetega mis tahes võtmes. 5\n49. KOILIBLIKAS / 2016 Tegemist on läbi aegade kolmanda hoonega, mille Eesti on spetsiaalselt saatkonnaks ehitanud. Esimene oli Eesti Vabariigi algusaegadel Soomes, taasiseseisvumise järel ehitati uus saatkonnahoone Vilniuses ja mullu Pekingis. 4. aprillil 2014 kolis saatkond Pekingis oma aastatepikkusest kodust Lufthansa ärikeskuses uude hoonesse aadressil Liangmaqiao Beixiojie 1. Tunnustused: esikoht rahvusvahelisel arhitektuurivõistlusel 2008 ja “Aasta betoonehitis 2014” eriauhind. Meie tööd haakusid betoon- ja klaasehitisega kenasti. Vaiba naturaalsed üldtoonid mustast helehallini ja ümbriktaskute muhuroosad-oranžid sähvatused sobisid betoonist seinale, millel peitmata liitekohad ja augud ning vabas vormis pinnatöötlus. Minu mõningane pettumus või õieti üllatus oli see, et niisugust otsevaadet, nagu oli vaiba esitlusel Kuressaare kultuurikeskuses, seal ei teki. Tegu on söögisaaliga, kus pikk laud ja selle kohal rippuv valgusti lubab 2x6 m vaipa täispikkuses vaadata vaid ruumi nurkadest. Kõik uksed selle ruumi ja suure saali vahel, siiski ei avane nagu esialgu aru sain st et vaiba otsevaateks puudub võimalus. Seetõttu on hea, et vaip on korduselemendiga, allservas lähedalt vaatamiseks hieroglüüfid, ruuni- ja peremärgid. Igatahes suursaadik Toomas Lukk ja teised vähesed saatkonna töötajad, sh hiinlannast kunstiteadlik sekretär, olid lõpptulemusega igati rahul. Jaani ja Juku skulptuur sai aga paljudest külgedest vaadeldava koha. Seda näeb ruumi sisenedes, suures saalis olles ja õues. Skulptuur, mis tuletatud Hiina hieroglüüfi ja veelinnurahva sümbolite sümbioosina asub plaadil kivide ja veega täidetud maja ümbritsevas ja õue laienevas süvendis. Hiina müür. Maailma suurima inimkäte poolt loodud kaitseehitise rajamist alustati umbes 500. aastal eKr. Müür on ju iseenesest võimas, aga tunded on kahetised. Kui palju inimelusid on nõudnud ca 8850 km pikkune müür?\nMeie nädal Hiinas 14.-22. märtsil olime kolmekesi – Jaan ja Johannes (edaspidi Juku) Luik ning mina Pekingis ehk Beijingis. Eesti Vabariigi suursaatkonna aeda installeerisid mehed skulptuuri “Kulgemine“. 5 paanist koosneva vaiba “Head sõnumid“ panime üles haldustöötaja Margo abiga. Koos käisime Hiina müüril ja Keelatud linnas. Omapäi otsisin üles Loomelinnaku ja käisin tohutu suurel kangaturul. Eesti Vabariigi suursaatkond Pekingis. Ehituse eelarve oli 94,8 miljonit krooni. 2008. aastal väljakuulutatud arhitektuurikonkursi võidutööks valiti Stuudio 3 ja arhitektide Andres Põime, Lauri Vaimeli ja Liisa Põime kavand “Tetris”. Ehitusega alustati 2012. Pinda on hoones 2289,2 ruutmeetrit.\nKeelatud linn. Maailma suurim 720 000 m² puitehitiste kompleks Pekingi keskel, ehit. 1406-1420. Kasutatud feng shui põhimõtteid. Ümbritsetud 10 m kõrguse müüri ja 52 m laia kanaliga. Aastast 1987 UNESCO maailmapärandi nimistus. Keelatud linna nimetus on seotud Hiina muistse filosoofia, astronoomia ja taevase imperaatoriga, mis andis eeskuju maapealsele imperaatorile, kes oli hästi turvatud ja lihtrahvast sinna ei lubatud. Praegu tunglevad Keelatud linna tohutud rahvamassid ja tuleb seista pikkades järjekordades, et lunastada pilet ID-kaardi alusel. Jaani kaart oli maha ununenud. Suures hädas katsetasime pettusega – kirjutasime paberile tema isikukoodi, mille viimased numbrid olid väljamõeldis. Kuna Jaan on Hiina kultuuri ja keelega varem tegelnud, püüdis ta igas võimalikus kohas oma oskusi praktiseerida. Kas hiinakeelsed sõnad või mis iganes, Jaan sai pileti ja tuli koos meiega terve päeva kestvale pikale huvitavale, kuid väsitavale rännakule. Valge nahavärviga inimestena olime väga populaarsed ja korduvalt paluti meid kohalikega koos pildile. Loomelinnak nagu ikka asus endistes tehasehoonetes. Ala oli\n49. KOILIBLIKAS / 2016 väga suur. Kõiki galeriisid ei jõudnud läbi käia. Vaipu ei leidnudki. Küll nägin palju ilusat ja kallist moekunstnike loomingut. Kahjuks ei lubatud igal pool pildistada. Kangaturg. Paari tunni jooksul leidsin mõned mind huvitavad boksid üles ja tegin kiiruga oma ostud. Petta sain ka. Siidi asemel olid pakendites tegelikult polüesterrätikud, mis on tegelikult ka ilusad ja odavad. Meie nädal Hiinas möödus kiiresti. Pekingis, kus meie Hiiumaa suurusel territooriumil elab ca 21 miljonit elanikku, on õhk tõesti paks ja mõnel päeval kaugele ei näe. Sudu oli tegelikult ka linnast mitmekümne kilomeetri kaugusel Hiina müüril. Igatahes oskan nüüd paremini hinnata meie puhast loodust ja õhku, eriti siin Saaremaal. Tagasilend jäi Brüsseli rünnakutega samale päevale. Õnneks saime tragöödiast teada alles Helsinki lennujaamas Tallinna lendu oodates.\nJaan ja Johannes Luik “Kulg“\nErika Pedak “Head sõnumid“\nFotod: Andres Tali, Kaire Tali\nKaire Tali. RETRIIT 15.06.-10.07. 2016 Disaini- ja Arhitektuurigaleriis, Pärnu mnt 6, Tallinn Näitus erineb minu eelmistest väljapanekutest. RETRIIT on kaheaastase tööpausi ehk vabatahtliku pagenduse lõppakord. Kummaline kogemus on saanud näituseks. Kui 2 aastat tagasi oma Tekstiilistuudio oravarattast välja astusin algas huvitav ajajärk minu elus. Mida muudab\nvabatahtlik eemaldumine turvalisest ja tuttavast, mida võib tähendada totaalne vabadusetunne? Kas õpin midagi, võibolla leian, et tegemata töödele polegi enam vaja pühenduda? Liiga palju ka ei küsinud, olin iga päeva eest tänulik, lasin kõigel kulgeda oluliselt sekkumata. Tagasi tõmbumine aktiivsest suhtlemisest ja igapäevasest rabelemisest lülitas mu välja argimürast, andis hinges ruumi tegelikele väärtustele. Rahulik aeg iseendaga lasi avastada oma peidus poolt. Varem ei märganud oma tegevusi eesmärgistdada, tegutsesin harjumuspäraselt, energiat pillates. Põgenedes tuttavast töökeskkonnast andsin või õigemini võtsin endale aega. Milline luksus... Kinkisin seda kõikjale ja kõigile. Tegelesin vaid sellega, mida hetkel oluliseks pidasin, tunnetasin kohustuste ja õiguste balanssi. Nautisin vabadust. Aeg iseendaga, mõtlik, läbi loobumiste ja kaotuste on olnud tähenduslik. See oli minu retriit. Kaire Tali\nRetriit VanaVõromaa kultuurikojas 2.-27. märts\nOlen leiutaja, kel sahtlis ja töölaual alati mitu projekti. Kui läksin möödunud sügisel sõbra õhutusel osa võtma üritusest “Naised võtavad garaaži üle“ ja esitlesin seal oma reguleeritava tihedusega kangasuga RailReed, ei osanud küll aimata, et avantüür päädib jõudmisega seitsme parima hulka. 300 võistleja hulgast tegeles valdav enamik siiski moodsate tehnoloogiatega, mitte tuhandeaastaste töövahendite uuendamisega. Tiim Moodustasin meeskonna, kuhu kutsusin erineva kunsti- ja käsitöötaustaga (noori) inimesi, keda olen imetlenud. Juula Pärdi ja Marta Tuulberg Tartu Kõrgemast Kunstikoolist panustasid RailReedi võimaluste avamisse kangastelgede taga. TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia vilistlane Anneli Arro, kelle kirjutamisoskus nii eesti kui ka inglise keeles on mind inspireerinud, hoolitses sotsiaalmeedia postituste eest ja rõivadisainerina RailReediga kootud kangaste muutmise eest kantavaiks esemeiks. Graafiku ja videokunstniku Marilyn Piirsalu fotografeerimisoskus ja stiilitaju said rakenduse RailReedi visuaalse identiteedi loomisel ja tema süsteemsus aitas hoida fookust, kui leiutaja Kadil kippus see kaduma. Sepp Tõnis Luik oli abiks tootearenduse küsimustes ja rakiste ehitamisel. Ajujahi poolt anti meile mentoriks psühholoogiataustaga Elise Sass, kellel on väga ulatuslik kogemus idufirmadega tegelemisel. Ajujaht kui protsess See oli intensiivsete koolituste seeria, kus käsitleti nii tooteideede esitlust, ettevõtlust, investorite kaasamist kui ka sadat muud inspireerivat ja ettevõtlust toetavat teemat. Kui üllatuslikult jõudsime seitsme parima hulka, kaasnes ka nõue anda iga kahe nädala tagant aru tiimi arengust. Meie äriidee oli müüa leidlikke teljetöövahendeid käsitelgedel kudujatele (hobikäsitöölistele) terves maailmas ning pakkuda ka koolitusi. Tänu artiklitele, mis ilmusid nii Skandinaavia suuremas käsitööajakirjas Vävmagasinet kui ka Soome TAITOs ja veebikeskkonnas The Weave Shed, saime tellimusi Saksamaalt Austraaliani, ostjate hulgas ka kaks Soome ja üks Suurbritannia ülikool. Algus tundus paljutõotav, ent siis saabus müügis seisak. Kui õpitut meenutada, siis olime jõudnud kõikidele idufirmadele omaselt sellesse arengufaasi, kus edasine hüpe eeldanuks suuremat investeeringut, kui meie põlve otsas ja muu töö kõrvalt valmistatud suga ja promo seda võimaldasid. Kokkuvõttes saime kogemuse leiutise tootestamisest, tähelepanu käsitöövaldkonnale, aimu sellest, kui intensiivselt tuleb tegeleda oma idee tutvustamisega, kuidas absoluutselt KOGU AEG tuleb taguda trummi. Hindamatu oli meeskonnatöökogemus. Käsitöövaldkonna ideel on sellistel konkurssidel šanssi nii kaugele jõuda, kui on ette näidata innovatiivne toode, juba olemasolevad kliendid ka väljaspool Eestit ja intensiivne töö sihtgrupi soovide ja ootustega. Täname kõiki, kes meile kaasa elasid! Kadi Pajupuu www.railreed.ee\nMISSIOON. Tartu Kõrgema Kunstikooli õppejõudude näitus Lüneburgi KulturBäckerei (Saksamaa) 19. mai – 5. juuni 2016\n18. mail avati Tartu sõpruslinnas Lüneburgis Tartu Kõrgema Kunstikooli (TKK) näitus “Missioon“, kus oma töödega osalevad ka Kadi Pajupuu ja Aet Ollisaar. Eksponeeritud on 37 kunstiteost TKK õppejõudude viimase kümne aasta loomingust. Tänaseks on Tallinna ja Tartu konkurents kunstiõppes loonud pinnase eripalgelisele kunstielule ja isikupäraste loovisiksuste kujunemisele. Vastutuse järelkasvu eest on enda kanda võtnud ka käesoleval näitusel esinejad, oma valdkonna tunnustatud tegijad ja kirglikud hariduse edendajad. Nende missioon omandab sisu ja vormi nii õpetamises kui loomingus, stuudios ja näitusesaalis. Missioonitundest sai alguse seegi esinduslik väljapanek, kui Lüneburgi\nkunstnikud Ursula Blancke Dau ja Christian-Ivar Hammerbeck ning Saksa-Eesti Selts kahe maa ja linna suhete edendamiseks kunstimeediumi valisid. Kui tänavu on tartlased kutsutud esinema hiljuti renoveeritud ajaloolisse vabrikuhoonesse KulturBäckerei (www.kulturbaeckerei-lueneburg.de), siis TKK ja galerii\nAnnike Laigo tekstiile ja printe sarjast TINT / INK OBSESSIONS 25. veebruar- 15. märts Hop galeriis 10\nMusta tindi seeria on inspireeritud iidsest Jaapani tilgatrüki tehnikast Suminagashist, mida läänepool on nimetatud ka marmoreerimiseks. Veepinnale tilgutatakse lahustumatut tinti, see valgub laiali, voogab ja liigub koos pinna virvendustega. Kunstnik lisab omalt poolt triki, mille tulemusena liigub tint ettearvamatult, moodustades eripäraseid graa-\nNoorus võõrustavad omakorda saksa kunstnikke 2017. aastal. Näituse kujundus on Madis Liplapilt, graafiline disain Marko Kekiševilt. Ilmus ka osalejaid tutvustav saksakeelne kataloog.\nfilisi mustreid, mida saab küll seletada füüsika ja keemia abil, aga pole kuidagi võimalik kavandada ega korrata. Töö käigus tekkinud suurest hulgast tõmmistest on ta valinud üksikud õnnestunumad ja nendega edasi töötanud. Tulemuseks saab kangamuster, raamitud graafiline töö või ka näiteks tapeet. Selle tehnika põhiprintsiibil ei ole kuigi palju pistmist käsitööoskuse, ande või osavusega, see on juhuse süsteemil põhinev ainulaadne lummus, mida mingil muul moel vaevalt et oleks võimalik saavutada. Olles rabatud looduse võimest ikka ja jälle üllatada – sa võid küll ennustada, aga ei saa kunagi päris kindel olla – sean ettearvamatuse eelduseks ja teen juhusest oma tööriista. Suminagashi seeriaid täiendav siidsallide kollektsioon transleerib meid ümbritseva mitmekesisuse, uskumatud hetked ja mälestusväärsed vaated kaelas kantavasse kvaliteeti. Sallid on valminud digitaaltrüki tehnikas Itaalias.\nNithikul Nimkulrat. VALGE METS 19.05- 30.05 Hop galeriis “Valge metsa” kasvatamine algas 2008. aasta juulis Islandil Reykjavikis, kui Nithikul töötas kunstnikuna residentuuris Islandi Visuaalkunstnike Assotsiatsioonis (SÍM). Inspiratsiooni otsides mööda maad ringi reisides ning kogedes Islandi imelist maastikku, tekkis tal küsimus – Miks pole Islandil puid? Erinevalt Islandist on Soomes rikkalikult metsa. Tekstiilikunstniku ja disainerina, kes oli Soomes elanud üle kümne aasta, oli Nithikul sellest nähtusest lummatud. Olles teemat edasi uurinud, sai ta teada, et Island on püüdnud oma metsi taaselustada, kuid tugevate tuulte ja vähese päikese tõttu kasvavad puud väga aeglaselt (ainult 5cm aastas). Selleks, et nende missioonile ideeliselt kaasa aidata, valmis töö “Kask“. Selle loomisel on kasutatud pabernööri kui Soome metsade toodet selleks, et kujutada kasvavate puude või Islandi metsade algust. Pärast kaht aastat, mis kulus “Kase“ loomiseks, on Nithikul metsa jätkuvalt kasvatanud. “Esimese puu valmistamiseks selles tehnikas kulus mul 2 aastat,” ütles kunstnik Nithikul Nimkulrati “Aktuaalsele kaamerale”. “Minu sõnum on, et käsitsi pabernöörist puu kasvatamine võtab 2 aastat, tegelikult kulub ühe puu suureks kasvamiseks aga 100 aastat.” Sellest ajast alates on “Valge mets“ aeglaselt kasvanud. Aeglane kasvamine kannab keskkonnateemalist sõnumit – kuigi “Valge metsa“ kasvatamisprotsess nõuab tohutult aega ja kannatust, võtab tegeliku metsa kasvamine veel palju kauem aega, nõuab suuremaid jõupingutusi ja ühist panus.\n“Valge mets“ on olnud eksponeeritud Berliinis (2012) ja Londonis (2013). Nüüd saab seda näha Tallinnas – linnas, kus see on kasvanud praegu.\nFotod: Sigrid Huik\nLylian Meister JAAM Lylian Meistri trükikangad Kaastegevad: Katarina Meister, Johan Pajupuu Arhitektuuri- ja Disainigalerii, Pärnu mnt 6, Tallinn 20.aprill – 7.mai 2016 12\nRaudtee ja selle peatuskohtadena väljakujunenud jaamad on ühtaegu ratsionaalse transpordisüsteemi osad, samas aga täiesti metafüüsilised maastikud, kus korraga on võimalik nii paikselt põldu harida kui sõita määramatusse kaugusse. Sisuliselt on raudteejaamas elades võimalik iga päev mitu korda minema sõita. Minule linnainimesest maa-raudteejaama omanikuna on see tunne tähtis: ühel pool rööpaid algavad (või lõppevad) põlised metsad, kaks korda päevas aga sõidab kohale tuledes tsivilisatsioon, rong, mille auks vana jaam nooreneb urbanistlikuks mikromaastikuks tänavavalgustuse, autode ja võõraste inimestega. Ma\nei väsi siiani rongi saabumist imetlemast, see annab elule jaamas rütmi. Rongid ise ongi rütm ja kordumine, loodan tõesti, et sellele ei tule minu jaamas lõppu. Tahtsin nad sellisena enda trükikangastele peatada. Minu selle näituse rongid on töötlus joonistele jaamast leitud 1954. aasta NSV Liidu raudteede tehnilise ekspluatatsiooni määruste õppimise käsiraamatust. Jaam ei ole siiski ainult liikumine, vaid ka peatus. Must muld, lagunenud kivikatused ja kruusakarjäär on kohal koos linnulaulu ja rongirütmidega. Kõik näitusel sirguvad taimelapsed, ka nõgesed, liiguvad siit Tori jaama peenardele ja põllule.\nProduktsioonimeeskond: Mall Tamberg, Kuido Heinsoo, Guido Aasmaa, Marko Nautras, Erkki Kadarik, Lauri Lenk Tänud: Maile Grünberg, Katrin Lehtjõe, Kristel Laurits, Kert Viiart, Piret Valk, Melani Joonas, Ann Jürjo, Laur Kivistik, Saarineni maja, Eesti Kunstiakadeemia tekstiilidisaini ja graafika osakond. Ekstratänud: Tori jaama on ladestunud pea sada aastat raudtee-inimeste tegemisi. Tunnen nendega sidet ja olen kõigile endistele jaamaelanikele tänulik tehtud töö ja jätkuva toetuse eest. Näitust toetab Eesti Kultuurkapital. Lylian Meister 13\nKadi Pajupuu – tekstiil, Marilyn Piirsalu – video Galerii Artifex, Vilnius 1-19. 03.2016\nAvasime Vilniuse galeriis Artifex 1. märtsil näituse. Näituse tekstiilobjektid on kootud telgedel kasutades minuleiutatud kangasugasid (RailReed, Sammuv suga, AdRe). Muudetava tiheduse ja laiusega soad annavad võimalusi kududa varieeruvast lõimepingest lähtuvaid struktuure ning voolava siluetiga vorme. Marilyn Piirsalu on loonud näitusele videod Tube or not Tube ja You! Tube. Videod lisavad pabernöörist käsitelgedel kootud installatsioonidele uue tähendustasandi, aga demonstreerivad ka tööriistade võimalusi. Näituse avamisel viibis EV suursaadik Leedus Toomas Kukk ja nimekaid Leedu tekstiilikunstnikke nagu Jelena Skuliene ja Severija Inčirauskaitė-Kriaunevičienė. Paaritunnisel seminaril rääkisin leiutaja raskest aga huvitavast elust. Kadi Pajupuu Fotod: Marilyn Piirsalu, Kadi Pajupuu\nÜlle Raadik AKNAD Näituse kujundus: Liisi Murula 18.03.- 05.04. 2016 Hop galerii Ülle Raadik: “Lõpuks kodu vaikne... hull päev jälle. Idee, no mai tea. Kaks ühes oleks täpsem kui Aknad. Värv on see mis mind käivitab. Enamasti intensiivne, vahel udupeen. Ruloo on minu meelest kõige praktilisem tekstiil. Saabub, kui vaja ja kaob, kui pole vaja. Ja siis tuleb aknas ilmsiks see olustik milles elame – ruloodetagune igapäevane elu. *** Albert Kerstna pildistab väga tõsiselt, kannatlikult. Ei joonista arvutis tähti taevasse juurde. Ma olen neid pilte imetlenud. Aga öösel Rummu karjääris pole istunud, teie ka mitte? ...Mingi hingeline seos viis kokku ruloo lakoonilisuse ja valitud foto...siin tänan lisaks Liisi Murulat. Minu tehnikast. Maalin horisontaalsel raamil, pingutan rasket kangast ja maalin kordi, seni kuni rahule jään. Trükin kui tuju tuleb või loobin niisama värvi. Nii lihtne see ongi.”\nMare Kelpmani tekstiilistuudio on leidnud endale püsiva poepinna Telliskivi Loomelinnaku poetänaval. Hüpikpoena alustatud talvine projekt sai sooja vastuvõtu osaliseks ning Kelpman Textile kauplus on nüüdseks tegutsenud pool aastat. Poepidamine on suur vastutus, kuid samas suurepärane võimalus oma tooteid arendada ning klientidelt vahetut tagasisidet saada. Lisaks tekstiilidele ja rõivastele on poes müügil Crystal Tree Jewelry ehted ja Arkiplant õhutaimed. Pood asub Telliskivi 60A ja on avatud T-R 11:00 – 19:00, L-E 11:00-17:00 15\nFotod Marilyn Piirsalu\nNäitus MaaMärk / LandMark EV Vilniuse suursaatkonnas 24.02-30. 04. 2016\nEesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liidu kutsel kureerisin näitust MaaMärk. Selline sai näitust tutvustav tekst: „Eesti käsitöömeister soovib kõnetada tänapäeva inimest. Tõlgime pärandit tänasesse keelde, kasutame naturaalseid materjale, vaimustume üle aegade püsinud käsitöötehnikatest, aga leiutame ka uusi. Eestlased armastavad oma metsa ja maad ja keelt. Selle näitusega toome saatkonna külalisteni viis viisi nende teemadega suhestumiseks: Maajooned ja veesooned. Kirjad ja koodid. Metsarahvas. Sõnapilv.“\nSaatkonnahoone Vilniuses on näituse püstitajale keeruline pähkel: palju klaaspindu, kirju marmorpõrand, vähe riputusvõimalusi, aga ka huvitav väljakutse ruumist ruumi avanevate vaadete ja eri kõrguste mahtudega. Kõigepealt tegime valmis ruumi, mille märksõnaks oli metsarahvas. Merle Suurkase sõnajala- ja nõgeseportreedega padjarida, Andres Rattasepa tohumärsid ja kirvekoda tähistamas metsa kohalolekut materjaliallikana, Monika Hindi luupäised pussid kaminasimsil ja Margus Rebase portreede ja märkidega kirjatud-kirjutatud kivide jõgi klaaslaual. Vertikaalse aktsendi andis ruumile Marilyn Piirsalu ja Kadi Pajupuu puukoorelaadseks muudetud linane kangas. Suures saalis, mis oli aastapäevapidustuste keskpunkt ja kus pidi arvestama suure inimgrupi liikumisega, klaveri ja\nlippudega, said peategelasteks Ene Parsi suurejoonelised värvikoodid, paikkondade triibud ja ristimärkide püramiid. Siin eksponeerisime lendava sooja pilvena Külli Jacobsoni kindaid, mida toetas põrandatasandil Mariann Kalderi mustvalge ja tänapäevase rütmiga lõimeripstehnikas vaip. Veinika Västriku ja Katrin Trummi juhendatud Tartu Kõrgema Kunstikooli tudengite vaipade julge geomeetria ja selge märgikeel aitas muuta intensiivseks ja elusaks ka konsulaarosakonna ooteruumi ja vestibüüli. Kuraatorina tänan ERKLi huvitava koostööpakkumise eest, Marilyn Piirsalu kujundusabi eest ja saatkonna Tiia Millerit tõhusa organiseerimise ja sooja hoolitsuse eest. Kadi Pajupuu\nRaamat „Mulgi rahvarõivad“\nRiina Tomberg, Ene Pars Merle Suurkask, Margus Rebane\nKadi Pajupuu, Marilyn Piirsalu; Andres Rattasepp\nvalmis koostöös TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia rahvusliku käsitöö osakonna ja Viljandi Muuseumiga. Kogumiku aluseks on Viljandi Muuseumi etnograafiakogu kuraator Tiina Jürgeni poolt muuseumi aastaraamatute tarbeks koostatud tekstid. Peatoimetaja Ave Matsini sõnul püüab teos vähendada rahvarõivaste umbisikulist univormistumist, näidates ühelt poolt nende rikkalikke variatsioone ja teisalt sidudes neid võimalikult laialt omaaegse kultuurikontekstiga. Raamatu koostamise eest omistati autoritele Ave Matsinile ja Tiina Jürgenile 2015. a Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri aastapreemia. Raamat pälvis Eesti muuseumide aastaauhinna 2015 teadusauhinna trükiste kategoorias.\nMagistritöö kuldtikandist Lilian Bristol kaitses TÜ Viljandi kultuuriakadeemia rahvusliku käsitöö osakonnas pärandtehnoloogia magistritöö “Kuldtikand Eestis: väljakujunemine 20. sajandi alguses ja kohandamine kaasajal”. Kuldtikandi tikkimisega on Lilian tegelenud mitu aastat. Magistritöös kirjutas ta kuldtikandi meistrist Don Schatzist, kuldtikandi õpetamisest Riigi Kunsttööstuskoolis, kuldtikandiga kaunistatud kirikutekstiilide valmistamisest 1930. aastatel ning kuldtikandist Eesti kaitseväe vormidel. Lilian tikkis läbi erinevaid kuldtikandi variante, võrdles tehnikaid ning katsetas uusi võimalusi. Mul oli suur rõõm olla Ave Matsini kõrval üheks Liliani juhendajaks. Loodan, et nüüd, kui magistritöö on valmis, pühendub Lilian kuldtikandiga kaunistatud esemete valmistamisel ning et selle tulemusena valmib ka nii mõnigi kirikutekstiil. Liliani magistritöö leiab edaspidi DSpace repositooriumist (http://dspace.ut.ee/). Marju Raabe 18\nFoto EELK Tallinna Jaani kogudus ja kirik\n15. mail pühitses õp. Jaan Tammsalu Tallinna Jaani kiriku uue punase altarikatte. Katte autor on tekstiilikunstnik Tiina Puhkan.\nRapla Maarja-Magdaleena kirik tähistab tänavu 115. juubeliaastat. Eesti ainus kahe torniga paekivist maakirikuhoone saab tähtpäevakohase gobelääninäituse – Ehalill Halliste vaibaseeria PAE PEAL 8 vaipa. Rapla Maarja-Magdaleena kirik on ka teeliste pühakoda – iga siseneja on oodatud. Tere tulemast Eestimaa suurel suvel: juunis, juulis, augustis.\nValgus paistab läbi Reet Talimaa Kai Kiudsoo-Värv\nKondase keskus, Pikk tn. 8, Viljandi 02.04. - 15.05.2016 Näituse pealkirjas “Valgus paistab läbi“ sedastub lihtne tõdemus, et üksnes valgus võimaldab meil näha loodut ja loodust. Valgus kannab, kasvatab ja kinnitab elu nii otseses kui kaudses tähenduses. Valgus on elu aken, on inimese aken maailma. Looja lootusekiir, see on valguse süda. Segasel ja sõjakal ajal, milles elame praegu, meenub ikka vahel üks vana lugu maailmalõpust ja Martin Lutheri vastusest küsimusele, mida teeks ta siis, kui teaks, et maailmalõpp saabub homme. Augustiinlasest reformaator vastas, et ta istutaks õunapuu. Meie, kunstnikud, teeme elamiseks antud armuajal näitusi. Oleme õed,\nmeie loomingulisi otsinguid ja katsetusi seob teatav ühisosa, mis puudutab ilmselt rohkem mõtlemist ja maailmanägemist kui koheselt hoomatavat kujundikeelt. Seepärast otsustasime erinevatel aegadel ja ajenditel valminud tööd koondada ühise\nnimetaja alla. See on meie esimene ühine näitus koduses Eestis. Reet Talimaa, tekstiilikunstnik Kai Kiudsoo-Värv, klaasikunstnik\nKohtumine Ehalill Hallistega Mõisapäeval Tohisool Pühapäeval, 29. mail käisin Tohisool Potilaadal. Samaaegselt Potilaadaga toimus mõisas mõisapäev ja juba päris mitmendat korda ka näitus Ehalill Halliste vaipadest. Seekord oli mõisa väikeses saalis Ehalille näitus „Mõttest tõuseb tegu. Mõte – kavand – tööjoonis - VAIP“. Kohtusin näitusel Ehalillega ja tegime koos näitusel väikese ringkäigu, kus sain jälle uue emotsiooni osaliseks. Olin küll kõiki neid vaipu varem juba näinud, aga eksponeerituna koos tööjoonise ja kunstniku looga, mõjusid nad täiesti uudsena. See ongi esmakordne kui koos vaibaga on eksponeeritud ka tööjoonis ja kavand, kuhu on kirja pandud idee ja vaiba lugu. Nii saab palju rohkem vaiba kohta teadapraktiliselt kõik, algusest lõpuni, kuni vaiba valmimiseni. Nägin näitusel külastajaid, kes huviga tööjoonist uurisid. Oli põnev neid jälgida ja vaadata, kuidas inimesi köitis vaibaloo pikk protsess. Vaatasime Ehalillega vaiba „Mesiõis“ tööjoonist ja siis ta ütles, et näe siin on 4- 5 tööjoonist üksteise peal. Mõtlesin siis enda vaipade tööjoonistele. Need ei ole peale vaiba valmimist enam kuidagi kasutatavad ja reeglina viskan nad kohe ära.\nVaip „Metsajärv“ valmis just siis kui kuulutati välja Aasta 2014 tekstiilitegu, mille laureaadiks Ehalill oli. Tööjooniselt saab lugeda vaibaloo koos kunstniku mõtete ja emotsioonidega: Lapsepõlves vanavanemate talus Lohu Pentrimäel (Ülejõe küla, nüüd Loone küla) räägiti, et Lohu mõisa juures, raudtee taga on Kõnnu järv. See oli nii salapärane- ma polnud veel kunagi järve näinud. Kui siis Kõnnu järve ihusilmaga nägin, lummas ta mind. Okkaladvad veepeeglis, madalakaldaline, soppideta. Nagu oleks UFOlaev maad puudutades lohu jätnud, kuhu hiljem vesi valgus… Põhja- Eesti etnograafiliste lillkirjade ainesel vaipu luues leidsin õisornamendi, mis mõjud tiigi või allika märgina. Järv?! Kõnnu järv/ metsajätv- just!\nPildistas Toomas Huik\nVaibaseerias „Läte“ viimane vaip, ainus sinine, valmis 2014 aasta märtsis ETeKLi tunnustusnäituse tarvis, kus autorile omistati Aasta Tekstiilitegu 2014 auhind. Näitus jääb Tohisoo mõisa teveks suveks. Suurem osa eksponeeritavaid esemeid pärineb Hageri muuseumi tekstiilikogust. Sigrid Huik\nMerike Männi HINGEHOIDJA\nVabaduse galeriis 27.01.- 16.02.2016 Olles Eesti tekstiilikunstis tegev enam kui viiskümmend aastat, neist kakskümmend õpetamas tudengeid kunstiinstituudis on Merike Männi peaaegu kogu oma loomingulise aja jäänud truuks gobeläänile – suure traditsiooniga vaibatehnikale, mis nõuab lisaks ideele ka perfektset teostust ja täpsust. 11. veebruaril tähistas Merike Männi oma 80. sünnipäeva näitusega „Hingehoidja“ Vabaduse galeriis. Selle näituse jaoks valmisid gobeläänid, mis on lugemuse kaudu omandatud teadmiste tõlgendus, nagu näiteks sumeri tsivilisatsiooni käsitlus vaibas „Nibiru“ (2015) või „Memento vivere“ (2015). Näituse kogu väljapanek sai pealkirja 2014 aastal valminud vaiba „Hingehoidja“ järgi. Viimast paari aastast perioodi Merike Männi gobeläänides võib vaadata ka kui kunstniku kuldset perioodi. Näitust toetas Kultuurkapital.\nLjudmila Swarczewskaja 6.02.-27.03. 2016 toimus Uue Kunsti Muuseumis Pärnus näitus\nEesti Wabariik 100: Eestimaa rahvaste kunst\nNäitus tõi kunstisõpradeni eesti kunsti 100 viljakat aastat, mis oli pühendatud eri rahvustest kunstnike loomingule meie ühiskodus – Eestis. Näitusel olid eksponeeritud Ljudmila Swarczewskaja uued vaibad, mis valminud 2015-2016 aastal Merike Männi 21\nHetk näituse avamiselt. Taustal vaip „Taganttuules“, mis on valminud 1979.\nErika Tammpere vaipade näitus oli Tallinna Puuetega Inimeste Kojas Endla tn. 59. Näitusel oli eksponeeritud töid Erikale olulistelt eluhetkedelt ja ka viimati valminud vaipa, mis saavutas Milanos näitusel Art Senses 2015 I koha. Meeleolukas näituse avamine toimus 26. jaanuaril flöödihelide saatel. Näitus jäi avatuks 26. veebruarini.\nErika Tammpere „Harjutused“ 1988\nKimono kanga kujunduskonkurss, mida sponsoreerib organisatsioon nimega Japan Textile Dyeing Joint Association. Eesmärgiks on uute talentide esiletõstmine ja uudse disaini leidmine. Võidutöö pannakse välja näitusel Jaapanis ja hiljem ka Euroopas (Pariisis, Kölnis, Amsterdamis). Lisaks sellele teostavad kavandi Jaapani osavaimad meistrid kõige peenemas ja kvaliteetsemas siidis. Info ja registreerimine: http://www. someoriren.jp/for_kimono/ Kimono Fabric Design Competition 2016 www.someoriren.jp Tähtaeg: 20. juuni. Tudengitele mõeldud konkurss Wearables (Kantav) novembris Mehhikos. Info ja registreerimine www.iss.org Tähtaeg: 25. juuni.\n3. Rahvusvaheline Tekstiilikunsti Biennaal Contextile Portugalis: näituste avamised toimuvad 30. juulil, kahel järgneval päeval saab kuulata Textile TALKs ettekandeid, kus kunstnikud ja kuraatorid räägivad oma tööst. Programm saadaval www. contextile.pt/2016/en/\n20. juunini Madriidis Joana Gosly isiknäitus ja 18. septembrini Teresa Lanceta isiknäitus. Viimane on saanud inspiratsiooni Maroko tekstiilidest – autor on uurinud sealseid käsitsi kootud tekstiile alates 1986. aastast ning avastanud, et etteantud reeglite raames on kudujal siiski võimalik imeliselt vaba olla. Eksponeeritud on tekstiilid, maalid, joonistused, videod. 18. septembrini Rijswijki Muuseumis Hollandis Paberibiennaal, vt www.museumrijswijk.nl 26. juunini Khersonis Ukrainas ja 26. augustist 25. septembrini Leidenis Hollandis 10 ukraina ja 10 hollandi tekstiilikunstniku ühisnäitus, vt www.galleriezone.nl 2. juulini Londonis Craft Centralis näitus New Designers 2016 (tekstiilid, ehted, keraamika ja kaasaegne käsitöö).\n7. rahvusvaheline žüreeritud näitus Wearable Expressions (kantav kunst) Californias 20. jaanuarist 16. aprillini 2017. Info ja taotlemine: wecurator@gmail.com, www.wearableexpressions.com Tähtaeg: 1. oktoober 2016. Valcellina Award kuni 35-aastastele kunstnikele, vt http:// www.premiovalcellina.it/index.pl/en Tähtaeg: 30. november 2016. Rahvusvaheline kaasaegse tekstiilikunsti biennal üldteemal Diversity Uruguais, mida korraldab organisatsioon nimega Maailma Tekstiilikunst (World Textile Art). Tegemist on mitmes kategoorias koostatava žüreeritud rahvusvahelise näitusega. Kategooriad on: suureformaadiline tekstiil (max 2,8x1 m, töö\nETN kaal kuni 10 kg), väikeseformaadiline tekstiil (max 20x20 cm, töö kaal kuni 1 kg), tekstiilifoto ja video-tekstiilikunst. (Nõudeid vt täpsemalt osavõtuvormidelt!). Registreerumiseks tuleb meiliga saata allkirjastatud skänneeritud osavõtuvormid, kvaliteetsed fotod tööst ja ka tasuda osavõtutasu 80 USD 1 töö kohta. Žürii poolt näitusele valituks osutunud kunstnik peab ise kandma ka töö saatmiskulud sinna ja tagasi. (Soovi korral võib töö tagasivõtmisest loobuda, annetades selle WTA-le). Info ja registreerimine http://uruguay2017.wta-online.org/ registration.html Tähtaeg: 24. märts 2017.\n10. rahvusvaheline shibori sümpoosion Mehhikos novembris… ETN-i liikmed Katarina van Vught ja Lala de Dios organiseerivad gruppe sümpoosioni külastamiseks väljalendudega vastavalt Amsterdamist ja Madriidist. Reisil osaleda soovija peab ise sümpoosionile registreeruma ning reisigruppi kuulumise eest ei pea maksma – eesmärk on lihtsalt sõita ühiselt ja broneerida sobivaimad lennud ja hotellid. Soovijatel kontakteeruda nii ruttu kui võimaliki: kvvught@zijdelings.com, laladedios@indigotextil.com Osaleda saab ka pärast sümpoosioni toimuval tekstiilituuril, info ja registreerimine: www.10iss.org\nSuvised töötoad Põhja-Hispaanias 8.-12. augustil: õpetama tuleb teiste hulgas Prantsuse loodusvärvidega värvimise guru Michel Garcia. Töötubade teemadeks on ökovärvimine ja naturaalvärvidega trükkimine, kunstnikutikand, kaasaegne korvipunumine, shibori, viltimine, silmuskudumine, ja kootud shibori. Töötubade kestus on 1-3 päeva. Töötoad toimuvad looduskaunis kohas, mis ka kultuuripärandi poolest rikas, info www.indigotextiles.com/gallerias/catedra%20textil-2016/index.html Registreerumiseks võtta ühendust Lala de Diosega hiljemalt 3. juuliks (vabade kohtade olemasolul saab registreeruda ka natuke hiljem, e-post: laladedios@indigotextil.com Texere kudumise ja tikkimise töötoad Nikosias Küprosel 4.-8. oktoobril 2016 Kudumise töötoas saab osaleda 4 inimest ja tikkimises 6, osalejatele korraldatakse ka ekskursioonid kohaliku kultuuriga tutvumiseks. Osavõtutasu 465 eurot (töötoa, ekskursioonide ja lõunasöökide maksumus), majutus koos hommikusöögiga maksab 55-65 eurot. Registreerumine ja osaline ettemaks 1. juuliks, kogu osavõtutasu ja majutus peab olema makstud 1. septembriks. Programm veebilehel www.juliasterou.com ja facebookis: www.facebook.com/juliasterou. Registreerumiseks kontakteeruda Patricia Christyga: pchristy@talktalk.net Suvised žakardkudumise töötoad Itaalias Firenzes, õppejõud Eva Basile (4.-8. juuli Ajaloolised tehnikad ja tehnoloogiad: põhikoest brokaadi ja teiste lõimepindsete efektideni, 11.-15. juuli Kaasaegsete žakardtehnikas tekstiilide kujundamine). Itaaliakeelne koduleht: www.fondazionelisio.org e-mail: info@fondazionelisio.org Tekstiili ja trükkimise töötoad Poolas Strzemiński kunstiakadeemias, registreerumise tähtaeg 30. juuni, vt lähemalt www. patanetwork.org\nRiste Laasberg 23\nÉva Rónai House of life 2013 Foto Aet Ollisaar\nMuljeid kevadisest Lodzist 9. mail avati Poolas, Łódźi tekstiilimuuseumis rahvusvaheline tekstiilitriennaal 15th International Triennial of Tapestry ja sellega kaasnev Noore tekstiilikunsti triennaal – Young Textile Art Triennial (YTAT). Lodźi rahvusvaheline tekstiilitriennaal on toimunud järjepidevalt alates 1972. aastast. 15. triennaalil osaleb ligikaudu 150 autorit 50 riigist. Eesti esindajad valib Tarbekunsti- ja disainimuuseum, sel aastal osalesid Aet Ollisaar ja Eva Jakovits.\nseid objekte ja figuraalseid lahendusi, kuid valdavam on kahekõne materjaliga. Siin pole siiski eesmärgiks pelgalt dekoratiivsus vaid pigem materjal kui sõnumitooja, allteksti kandja, kõnetaja. Lisaks traditsioonilises gobelääntehnikas kootud põimevaipadele leidub mitmesuguseid digitaalse tehnikaga seotud lahendusi – žakaartelgedel kootud tekstiile, foto siirdamist materjalile. Näitus on kirev ja mitmekesine ning täidab tihkelt tekstiilimuuseumi\nNäitusel esindatud tööde valik on kirev ja ei piirdu juba ammu enam gobelääntehnikas tekstiiliteostega (vaatamata pealkirjale Triennial of Tapestry) - väljapanekus leidub töid kõikvõimalikes tekstiilitehnikates, tasapinnalistest kolmemõõtmeliste installatsioonideni. Üldjoontes võib esitatud valikut nimetada küll pigem traditsiooniliseks, kuigi tekstiilikunsti mõiste pole sugugi piiratud vaid tekstiilsete materjalide kasutamisega. Näitusetööde materjalivalikus leidub kasetohtu, paberit, nahka, puitu ning ready-made esemeid. Mitmed autorid kasutavad töös kihilisuse, pool-läbipaistvuse efekti. Leidub ka skulpturaal24\nPatricia Klöcklerovà The Rainbow Thinking 2015 Foto Marju Roos\nkolm korrust, pakkudes igaühele inspiratsioonihetki või võrdlusvõimalust oma loominguga. Olles Lodzis näituse avamise aegu ja seega külastades näitusi vaid tihedas ja meeleolukas avamisõhinas, võin kinnitada et energiat ja loomingulist indu andis värvikas väljapanek küllaga. Detailidesse süvenemise aega polnud seekord palju, kuid õnneks on kataloogi vahendusel ka tagantjärele võimalus töid põhjalikumalt uurida ja nähtut meenutada. Kel\nvõimalust ja jaksu Poola reis ette võtta, julgen seda aga kindlasti soovitada! Põnevat vaatamist leidub nii põhitriennaalil kui noortetriennaalil. Lodzi Tekstiilitriennaal on avatud 9.05.2016 - 30.10.2016, noortetriennaal YTAT on avatud 9.05.2016 - 21.08.2016 . Aet Ollisaar\nMaria Voekel-Bruwicka 2015 Foto Beliisi Seenemaa Foto Beliisi Seenemaa\nFoto: Marju Roos\nSuunaga tulevikku: RE-studio Tartu Kõrgema Kunstikooli (TKK) tekstiiliosakonna ja mööbliosakonna üliõpilased esitlesid 9.-13. veebruaril Stockholmi mööbli- ja valgusmessil koostööprojekti RE-studio, mis annab uue elu hüljatud mööbliesemetele. TKK tutvustas üliõpilaste ühisprojekte messi Greenhouse alal juba seitsmendat korda. Üliõpilased keskendusid projektis RE-studio jätkusuutliku mõtteviisi analüüsile oma/isikliku/ühise ruumi kontekstis, lähtudes ühiskonnas järjest teravamalt esilekerkivast ületarbimise probleemist ja taas/uuskasutuse vajadusest. Projektis otsitakse vastuseid küsimustele: Mis on ruum? Mitu elementi moodustavad keskkonna? Mis lugu jutustavad esemed ja nendest loodud ruum? Mis teeb ruumist oma ja kuidas luua ühiselt kasutatav omaruum? Mis on eeldused toimiva töökeskkonna loomiseks? Eesmärk on tähelepanu juhtimine ressursside kasutamisele mööbli- ja tekstiilidisainis ning sisekujunduses tervikuna. Projektis osalejad sisustasid ühise stuudioruumi, mis loob võimaluse erinevate Foto: Silver Marge\nloominguliste isiksuste koostööks. Stuudio sisustuses on kasutatud hüljatud ja identiteedi kaotanud mööbliesemeid, millele noored disainerid andsid uue funktsiooni ja välimuse. Iga mööblieseme puhul uurisid ja dokumenteerisid osalejad selle hetkeseisundit, kuid püüdsid aimata ka lugusid, mis jäävad tänasele eelnevasse aega. Nii sündisid esemete elulood, mis annavad ühe võimaliku selgituse nende päritolule. Uue võimaluse saanud esemetest sündinud RE-studio on üliõpilaste ühine platvorm, mis toetab erinevate valdkondade koostööd ka tulevikus. Projektis osales 12 TKK üliõpilast ning 3 mööbliosakonnas ERASMUS+ programmi raames õppivat välisüliõpilast. Projekti juhendasid Jaak Roosi (mööblidisain, sisearhitektuur), Aet Ollisaar (tekstiilidisain, interjööri lahendused, projekti juhtimine) ja Marju Roos (tekstiilidisain, interjöörilahendused, projekti assistent). Projekti tulemust eksponeeriti 9.-13.02.2016 Stockholmi Mööblimessi Greenhouse`i paviljonis Projekti toetasid: Eesti Kultuurkapital ja AS Kroonpress. Projekti trükis: http://issuu.com/artcol/docs/ re-studio Projekti Facebooki leht: www.facebook.com/ restudioartcol/\n30.märtsist 24. aprillini oli Vana-Võromaa Kultuurikojas avatud näitus PROJEKT, mis tutvustas Tartu Kõrgema Kunstikooli tekstiiliosakonna ja mööbliosakonna üliõpilaste projektide tulemusi – näha sai nii erialadevahelisi koostööprojekte, kaitstud lõputöid kui kursusetöödena valminud prototüüpe. Näituse pealkiri „projekt“ on tänaseks igapäevakasutusse jõudnud ja pigem\nüleekspluateeritud sõna, mis tuleneb ladinakeelsest sõnast projectum. Sõna algne tähendus viitab algpunktist eesmärgi poole liikumisele – seega üldisemas mõttes ka teekonnale, mille üliõpilased kõrgkoolis õppides läbivad, konkreetsemalt aga iga eseme loomise protsessile. Esmalt pigem arhitektide poolt kasutatav ja objekti valmimisele eelnenud tööjoonist tähendanud erialamõiste on tänaseks saanud üldisema tähenduse ning on kasutusel mistahes kindla eesmärgiga ühekordse ettevõtmise puhul, mille ressursid on piiratud. Üliõpilaste tööd on valminud just sellistel tingimustel – piiratud on nii aeg, kulud kui lähteülesandest tulenevalt sageli ka tehnoloogia. Prototüübid on valminud uusi oskusi õppides, kuid samas iseenesestmõistetavalt ka kasutaja ootusi silmas pidades. Näitusevalikus leidub ka kaasaegse tekstiilikunsti projektides valminud töid. Mitmed prototüübid on tänaseks jõudnud juba väikeseeriatoodanguni, kuid leidub ka unikaaltooteid, mis ootavad veel oma võimalust. Väljapanekus leidub nii praktilise kasutusväärtusega disainilahendusi kui ideeprojekte, näituseruumis loodud kooslused pakuvad ideid ruumilahendusteks. Terviklahendusena tutvustatakse kahe osakonna koostööprojekti RE-studio, milles osalenud üliõpilased otsisid jätkusuutlikke lahendusi sisekujunduses ja tõid fookusesse ressursside kasutamise teema üldisemalt.\nProjektides on osalenud: Kreeta Aidla, Helmi Arrak, Priit Aru, Justin Collie, Veronika Dvorská, Kätlin Eskla, Kristiina Feldmann, Kadri Hiibus, Mari Hinn, Asso Hint, Victoria Holef, Aadi Jürmann, Mariann Kalder, Liisa Kanemägi, Kristo Kaseorg, Annika Kiidron, Mari-Triin Kirs, Kirsika Kolga,\nKaisa Krusenberg, Eva Liisa Kubinyi, Kerli Kurikka, Kaarel Kõrv, Maarja Linsi, Liisa Mahlapuu, Mihkel Mölder, Reela Nigul, Sirli Niinpalu, Merle Nisuma, Siiri Nool, Ingrid Olesk, Priscilia Van der Plassche, Mariisa Põld, Juula Pärdi, Liis Savikov, Belliisi Seenemaa, Therese Sild, Silvia-Sigrid Sillaots, Epp Marta Tarvis, Kersti Teenu, Teele Tenso, Liina Tiidor, Marta Tuulberg, Ilja Uhlinov, Birgit Uibo, Henri Viljarand, Hertta Võido Projekte on juhendanud Kristina Allik, Keret Altpere, Eva Jakovits, Liina Kool, Aet Ollisaar, Jaanus Paaver, Kadi Pajupuu, Triinu Pungits, Marju Roos, Jaak Roosi, Helen Sirp, Stella Soomlais, Maarja Tamjärv, Riho Tiivel, Vibeke Vestby, Veinika Västrik\n2.-5. maini sai Tartu Lastekunstikooli Jakobi galeriis näha TKK tekstiilioskaonna III kursuse tudengite kursusetööde näitust. Eksponeeritud olid kevadsemestri piltvaiba ja žakaarkanga kursuste tööd. Näitusel osalesid Mariann Kalder, Annika Kiidron, Kerli Kurikka, Mariisa Põld, Teele Tenso ja Laura Tahvanainen (Erasmus-üliõpilane Soomest). Töid juhendasid Aet Ollisaar ja Veinika Västrik (piltvaip) ning Kadi Pajupuu ja Liina Kool (žakaarkangas).\n7. mail toimus Tartu Kõrgema Kunstikooli tudengite korraldatud moeetenduste sarja Mood-Performance-Tants (MPT) moelavastus “Chapter 18”, millega tähistas Eestis ainulaadne moeplatvorm oma 18. sünnipäeva. Muinasjuttudest ja unenäolisest mõttemaailmast inspireerituna lavastus Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis moeetendus, mille vormisid võluvaks tervikuks lavastaja ja koreograaf Jaan Ulst, muusikaline kujundaja Ardo Ran Varres ning valguskunstnik Taavi Toom. Moelavastusel osalesid noored eesti\ndisainerid ja külaliskollektsioonidena võis näha moedisaini ka Soomest ja Leedust.\nMoelavastusel “Chapter 18” osalesid järgmised disainerid ning kollektsioonid: Liisbet Saue “Kaasiku taga kuusikus”; Krete Beljaev, Manni Aia ja Kätrin Beljaevi “MUST JOON”; Elise, Kruusel ja Lisette-Maria Puhalainen “MMinimalism”; Cathreen Selgis “Illusion (of adulthood)”; Laura Viia “Oma mõtete vang”; Diana Kivits “Element M”; Karin Kreek “Succulent” ning külaliskollektsioonidena Morta Nakaite (Leedu); Liucija Kvasyte (Leedu); Elina Heilanen (Soome) ja Tartu Kõrgema Kunstikooli Tekstiiliosakonna ühiskollektsioon. Etendust toetasid Tartu Linn, Eesti Kultuurkapital, Tartu Kõrgem Kunstikool, Tartu Kaubamaja, Ivo Nikkolo, Tradehouse, Heino Elleri nimeline Tartu Muusikakool, Tartu Kunstikool, Tartu Kutsehariduskeskus, Maitseelamused, Femme, Athena Keskus, Müürileht, Kroonpress, ERKI, Sirimiri, ABC King, SHU, The Bodyshop, PRO Kosmeetika ja Juhani Puukool. Foto: Viivi Järve\nTartu Kõrgema Kunstikooli tekstiiliosakonna näitus Rakvere Galeriis 6.-19. juunil 2016 7.-19. juuni on Rakvere Galeriis avatud Tartu Kõrgema Kunstikooli tekstiiliosakonna näitus Tekstiil-ID, mis toob ühte ruumi tooted, objektid ja ideelahendused, mida omavahel seob tekstiilmaterjal. Ühtne identiteet ‒ tekstiilne materjal, tehnoloogia või mõtteviis ‒ tuleneb autorite erialavalikust ning enamik neist õpib Tartu Kõrgema Kunstikooli tekstiiliosakonnas. Eksponeeritavate tööde seas on katsetusi, uudsete lahenduste otsinguid ja toodete prototüüpe. Esialgsest siduvast identiteedist liiguvad autorid erinevatesse suundadesse ‒ väljapanekus on nii sisustuselemente, rõivaesemeid kui kunstiprojekte.\nNäitusel osalevad Justine Collie, Veronika Dvorská, Kristiina Feldmann, Kadri Hiibus, Victoria Holef, Mariann Kalder, Liisa Kanemägi, Annika Kiidron, Kirsika Kolga, Kerli Kurikka, Maarja Linsi, Merje Niinepuu, Mariisa Põld, Juula Pärdi, Belliisi Seenemaa, Therese Sild, Silvia-Sigrid Sillaots, Marta Tarvis, Teele Tenso, Marta Tuulberg, Mari Varusk. Töid juhendasid Liina Kool, Aet Ollisaar, Kadi Pajupuu, Triinu Pungits, Marju Roos, Jaak Roosi, Maarja Tamjärv, Katrin Trumm, Veinika Västrik. Rakvere Galerii (www.rakveregalerii.ee) asub Pikk tn 15.\nÜhtlasi toimus reedel, 10. juunil Rakvere Targas Majas Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liidu konverents “Nutikas käsitöö”, kus tekstiiliosakonna juhataja abi Marju Roos tegi ettekande teemal “Identiteet - TEKSTIIL”, mis tutvustab tekstiili valdkonna tänaseid suundumusi ja võimalusi Tartu Kõrgemas Kunstikoolis. Lisainfo www.folkart.ee/kasitoopaevad-2 .\nTartu Kõrgema Kunstikooli tekstiiliosakonna üliõpilane Juula Pärdi saavutas rahvusvahelisel triennaalil Poolas märkimisväärse tunnustuse Tartu Kõrgema Kunstikooli (TKK) tekstiiliosakonna üliõpilane Juula Pärdi saavutas Łódźis II rahvusvahelisel noorte tekstiilitriennaalil YTAT teise koha tekstiilikunsti valdkonnas. Oluline tunnustus valdkondlikult hinnatud kõrgetasemeliselt sündmuselt näitab, et tekstiili eriala TKK-s on kõrgel tasemel ka rahvusvahelises konkurentsis. Juula Pärdi esindas TKK tekstiiliosakonda teosega “Sisemine ilu” (juhendajad dotsent Kadi Pajupuu ja Marju Roos). Teoses käsitleb autor läbi kanga deformeerimise hirmu alastioleku ees, otsides vastust küsimusele, kui palju sõltuvad hirmud ja tabud meist endist. Noore tekstiilikunsti triennaal - Young Textile Art Triennial (YTAT) on rahvusvaheliselt oluline tekstiilikunsti ja –disaini sündmus, mille eesmärk on elavdada koostööd kõrgkoolide vahel ning tuua\npikaajaliste traditsioonidega Łódźi tekstiilitriennaali raames tähelepanu keskmesse ka üliõpilaste looming. Loodud platvorm annab võimaluse kohtuda ka osalevatele üliõpilastele. Triennaali algatajaks on Strzemiński Kunstiakadeemia Łódźis.\nTeist korda toimuvale noortetriennaalile oli kutsutud osalema 21 kunstikõrgkooli üle maailma. Iga kõrgkool esitas näitusele kaks tööd tekstiilikunsti või –disaini valdkonnast. Tunnustatud kunstnikest koosnev rahvusvaheline žürii andis mõlemas kategoorias välja kolm preemiat, žüriis osalesid Daniela Krystyna Jałkiewicz (źürii esimees, Poola), Michael Brennand-Wood (Suurbritannia) ja Thomas Cronenberg (Saksamaa). Lisaks andis Strzemiński Kunstiakadeemia rektor välja eripreemia mõlemas kategoorias. Näitusega kaasneval rahvusvahelisel seminaril arutleti tekstiilikunsti ja – disaini õpetamise tagamaade ja tuleviku üle ning tutvustati uusi projekte. TKK tekstiiliosakond osales näitusel esimest korda, Juula Pärdi trükitekstiilid “Sisemine ilu” ja Kreeta Aidla piltvaip “T” kandideerisid preemiale tekstiilikunsti valdkonnas. Näituse avamisel ja preemiate üleandmisel Lodzis osalesid TKK tekstiiliosakonna juhataja professor Aet Ollisaar ja osakonnajuhataja abi Marju Roos. http://ytat.asp.lodz.pl/en/homepage/\nLähte raamatukogu lastenurga vaip TKK maalingute-, mööbli- ja tekstiiliosakonna ühistööna valmis Lähte raamatukogu sisekujunduslahenduse esimene etapp. Tekstiiliosakonna üliõpilaste suur väljakutse oli laste lugemisnurga vaiba kujunduslahendus ja teostus. Keret Altpere juhendamisel valminud kavanditest valiti edasiarendamiseks Annika Kiidroni idee, mille disain lähtus Lähte kaardist ning millel istudes saab üles leida kogu ümbruskonna tänavad, hooned ja veekogud. Varieeruva narmapikkusega vaip loob väikestele lugejatele mõnusa turvalise keskkonna. Vaip teostati TKK tekstiiliosakonnas teise kursuse tudengite ühistööna Liina Kooli ja Madis Liplapi juhendamisel.\nTKK lõputööde kaitsmised 9.-14. juuni 2016. Tekstiili lõpetajad Liis Talvis Koeratekstiilide tootearendus kaubamärgile NufNuf Juhendaja Kadi Pajupuu Maria Kukk Tekstiilist vannitarbed lastele Juhendajad Kadi Pajupuu, Katrin Trumm\nMerle Nisuma Zero waste põhimõtete rakendamine ülerõivaste tootearendusprojektis Juhendaja Kairi Lentsius\nTherese Sild Eesti jahiloomade karusnahkade kasutamine rõivadisaini arenduses Juhendaja Kristel Suigussaar Konsultant Jaanika Tork\nKreeta Aidla Meeste rõivakollektsioon „1/2 „ Juhendaja Kairi Lentsius\nSilvia-Sigrid Sillaots Tekstiilsed autoportreed „Si3“ Juhendajad Eva Jakovits, Liina Kool\nBirgit Uibo Digiprinditud autorikangastest tootesari „Unes või ilmsi” Juhendajad Helen Valk Varavin, Kristina Paju\n49. KOILIBLIKAS / 2016 EKA graafika ja tekstiilidisaini üliõpilaste näitus „Surilina“ Eesti Tervishoiu Muuseumi suures saalis 04.05. – 31.08.2016 Näitusel esitletakse valikut kolmanda kursuse aine „näituseprojekt“ raames valminud töödest. Näituse elujaatav hoiak sobitub suurepäraselt Tervishoiu muuseumi konteksti, käsitledes surilina elu tõendi või jäljendina. Temaatiliselt erinevaid teoseid seob elu kui sellise alusväärtuste otsimine, mida toetab tööde tagasihoidlik, isegi kompiv visuaalsus, leitagu neid siis oma mälestustest, esemetest või unenägudest. Osalevad tudengid: Diana Ambos, Margus Haljaste, Katre Helen Kaasik, Marielle Palmiste, Mark Antonius Puhkan, Irma Isabella Raabe, Jana Roopa, Svetlana Todurova, Sandra Vaupotič Juhendajad Eve Kask ja Siim Preiman\nSurilina Tervishoiu muuseumis Raili Randmaa\nTekstiilidisaini BA kaitsmised Eesti Kunstiakadeemias Jana Roopa 30\nBakalaureuse portfooliote kaitsesid 3. juunil 2016: Jana Roopa, Svetlana Todurova, Raili Randmaa, Marit Nõmmik\nMagistritööde kaitsmised 7. juunil 2016.\nRita Assor (Eesti Lastekirjanduse Keskus) Lugemispesamänguala Tallinna Rännaku lasteaiale. Aas, mets meri. Lastetoa sisustustekstiilid. Juhendaja Krõõt Nõmmela Mehide (MA), konsultant Tarmo Luisk. Retsensent Mare Kelpman\nIrina Gross (EKA tulevases õppehoones Kotzebue 1) Arendav voodipesu koolieelikutele “Lepatriinulised”. Juhendaja Kadi Pajupuu (MA). Retsensent Signe Kivi\nIrina Gross sai ka Mari Adamsoni nimelise parima tekstiilitudengi preemia. Õnnitleme! Annika Kangur Woven Textile Collection Visualising Brainwaves Inspired by Periodic Phenomenon of Frequency Juhendaja prof Nithikul Nimkulrat (PhD) Retsensent Kadi Pajupuu Eesti Kunstiakadeemia lõputööde näitus TASE ’16 EKA Rauaniidi hoones oli avatud 3. – 16.06. 2016.\nNäitusel YTAT – Young Textile Art Triennial.\nEesti Kunstiakadeemiat esindavad vilistlased Liisa Aid ja Kairi Katmann. Triennaaliga kaasneval tekstiilihariduse sümpoosionil “Young Textile  Education Current State, Directions, Prognosis for the Future” esines ettekandega EKA prof. Nithikul Nimkulrat. Näitusel osalemist toetab Eesti Suursaatkond Varssavis.\nKadi Pajupuu RailReediga kootud kangas. Jaki disain Anneli Arro\nTäname kaastööde eest!\nKoiliblikas nr 49\non Eesti Tekstiilikunstnike Liidu leht. www.tekstiilikunst.ee facebook – Eesti Tekstiilikunstnike Liit\nEesti Tekstiilikunstnike Liit SWEDBANK a/a EE332200 221013989379\nKoiliblikas 49 juuni\nNewsletter of Estonian Textile Artists' Association. June, 2016


Aquamaris väikelastele: terapeutiline toime ja rakenduse omadused - Angina\nAqua Maris lastele, kasutame pihustit ja tilka\nProbleem lastega nina - vanemate aastaringselt peavalu. Tatt, ninakinnisus, allergiad, adenoidid. Nina pihustid ja tilgad, mis ei ole alati tõhusad, lahkuvad riigist. Apteegile tulles küsib ostja tavaliselt mõistliku raha eest toodet, millel on minimaalne kogus kahjulikke aineid, eriti kui tegemist on lastega. Väärib kaaluda võimalust, et Aqua Maris - pritsimine merevee eest vanematele lastele on parim võimalik viis. Imikutele, kes on saadaval tilkade kujul.\nAqua Marise vormid, pihustuskoostis ja mõju\nAadria mere keskkonnasõbralike kaldade vesi on valmistise peamine komponent. Mereelement, mis sisaldab rikkalikke mikroelemente, ei mõjuta mitte ainult nasofarüngeaalseid probleeme, vaid ka immunostimuleerivat funktsiooni. Komponendid Aqua Marisa magneesium ja seleen, normaliseerivad mehhanismi, mis on ette nähtud nina limaskesta kaitsmiseks väliskeskkonna, nakkuste ja viiruste kahjulike mõjude eest.\nJood ja naatriumkloriid annavad antibakteriaalse toime, eemaldavad turse ja peatavad põletikulise protsessi. Ravim aitab lima eemaldada ja eemaldab allergiat põhjustavad osakesed.\nKerge pihustustegevus on suurepärane kohtades, kus on rasket keskkonda või kliimat, mis põhjustab hingamisprobleeme.\nAqua Maris ravib limaskestade patoloogiaid ja närib, niisutab ja kaitseb seda.\nPreparaat valmistatakse doseeritud pihusti (30 ml) kujul tumedates klaaspudelites. See on vaevalt lõhnav läbipaistev lahendus. Kaasa arvatud müüdud pihustusotsik. Pihustuspakend on piisav 200 annuseks. Aquamaris spray on lubatud lastele alates ühest aastast. Väikelaste puhul kasutatakse neid tilkade kujul (10 ml), kuna pihusti võib kahjustada lapse õli õrnat koorikut.\nSaadaval ka kotikestes (30 kotti 2,97 g pakendi kohta), salvi kujul, ja teekannus nina pesemiseks.\nAqua Marisa liigid, nende tegevus\nIsotooniline lahus. Koostise aluseks on puhas merevesi naatriumsoolaga (0,9%). Kasutatakse rasedatele, lastele, sealhulgas imikutele (tilkade kujul) ennetamiseks ja hügieeniks. Saadaval nimega Aquamaris lastepihustitele ja Aqua Maris Plus'ile. Laste ravim sisaldab ainult filtreeritud merevett ilma lisanditeta. Üks Aqua Maris Plus komponente on d-pantenool, mis niisutab aktiivselt nina limaskesta.\nHüpertooniline - kontsentreeritud naatriumsoola lahus (raviminimi on Aqua Maris Strong). 12-aastastele ja täiskasvanutele. Määra riniidi raviks, torkaküünte pesemine sinusiidiga, tüsistused pärast sinusiiti.\nAqua Maris Domashny on saadaval teekannu kujul. Seda sorti kasutatakse nina pesemiseks kodus.\nAqua Maris Throat Spray - kasutatakse farüngiidi, kroonilise tonsilliidi raviks, liiklusummikute pesemiseks mädaneva tonsilliidi raviks ja teiste katarraalsete tervisehäirete raviks.\nSeda tüüpi ninasprei määratakse vastavalt vanusele, sümptomitele, haiguse kulgemisele.\nRavimi toimel tuleb saavutada järgmine toime:\nLimaskesta eemaldatakse mehaaniliselt bakteritest ja viirustest;\nJätkatakse limaskestade rõhumise funktsiooni;\nNina lima tootmist normaliseeritakse;\nMillised haigused on efektiivsed\nArvestades ravimi toimet (limaskestade niisutamist, lima vabastamist), on see ette nähtud sellistel juhtudel:\nNina ägedad ja pikaajalised haigused, ninaneelupiirkonna piirkond ja nakkusohtliku põletikuga ninaosad;\nNakkuse ennetamine nina närvisüsteemi pärast operatsiooni;\nNohu, sealhulgas allergiline, vasomotoorne ja atrofiline;\nOsana gripi ja ARVI komplekssest ravist;\nKuivustunne ninasõõrmetes ja selle ebamugavustunne (sealhulgas ohtlikus tootmises, liialdatud õhuga ruumides, suitsetajates, autojuhtides);\nHooajaliste viirusinfektsioonide vältimiseks;\nLimaskestade valmistamine teiste ravimite kasutamiseks.\nLisateave Aqua Marise kohta videol:\nAqua Maris lastele: kasutusomadused\nAqua Maris on tilkade kujul ette nähtud vastsündinutele, isegi enneaegsetele imikutele. Aqua Maris lastele mõeldud pihustit saab kasutada aasta pärast. Nimetused on kõik nasofaründi probleemid, sealhulgas allergiline ja vasomotoorne riniit.\nAlla aasta vanustele imikutele on Aqua Maris sisestatud 3–4 korda päevas igasse ninasõõrmesse 2 tilka. 1-7-aastased lapsed süstivad 1-2 annust igasse ninasõõrmesse 3-4 korda päevas. Pärast 7-aastast vanust võib pihustada kuni 6 korda päevas 2 süstena. Alates neljast aastast saate nina loputada Aqua Maris'e omatehtud (pudeli teekannu kujul).\nRavim puhastab ka selle õõnsuses kogunenud paksu lima nina. Seetõttu soovitatakse isegi tervetel imikutel üks kord päevas kaevata Aqua Maris, et puhastada ja säilitada nina kehas füsioloogilist niiskust. Laste pihustamine on spetsiaalse laste pihustiga.\nKui lapsel on sagedased külmetushaigused, on esmaabikomplektis lihtsalt vajalik Aquamaris'e beebi ninasprei (50 ml). Ravimi kasutamine hoiab ära kroonilise nohu tekkimise koos kõigi sellest tulenevate tagajärgedega - sinusiit, sinusiit, eesmine sinusiit. Kasutage külmetuse ja viirushaiguste korral.\nTäiskasvanud võivad sõltuvalt eesmärgist kasutada nii isotoonilisi kui hüpertoonilisi lahuseid. Kui ravimit kasutatakse purulentide, sinusiidi, sinusiidi eemaldamiseks, tuleb valida kontsentreeritud lahus Aqua Maris Strong (hüpertooniline).\nLimaskestade niisutamiseks, ennetamiseks ja hügieeniks (puhastamiseks) pigem pehmemaks lahenduseks - isotooniliseks. Selline on Aqua Maris Plus. Alates 16. eluaastast võib ravimit manustada kuni kaheksa korda päevas, süstides kahte annust.\nEnnetamiseks ja niisutamiseks piisab kolm või neli korda päevas. Hügieeni saavutamiseks (ninaõõne puhastamiseks) piisab ravimi kasutamisest 1-2 korda päevas.\nKas kõik saavad kasutada Aqua Marist?\nTänu oma leebele toimele ei ole ravimil peaaegu mingeid piiranguid. Seda on ette nähtud isegi rasedatele naistele. Sel juhul on soovitatav pehme isotooniline lahus.\nÄrge soovitage pihustatud beebide kasutamist kuni ühe aasta jooksul ja talumatus d-pantenooli suhtes. Üleannustamist ja kõrvaltoimeid ei täheldatud, ka teiste ravimitega.\nNinasprei ja selle hinna kättesaadavus on saadaval ilma retseptita.\nHorvaatia preparaadis, mis on valmistatud ökoloogiliselt puhta merevee põhjal, kogutakse üle 80 kasuliku mikroelementi. Aqua Marise pehmet ja samal ajal terapeutilist toimet on raske üle hinnata. Peaaegu mingit vastunäidustust, odav ravim peaks olema igal koduvaliku rindkeres aastaringselt.\nUudised:Tere tulemast VolvoClubRWD! VolvoClubRWD> Remont, hooldus, häälestamine> Kollektiivne talu (modereerinud: 244, volvovan, Zeka)> Kollektiivfarm "Nivomata".Autor Teema: Kolhozim "Nivomats". (Loe 10519 korda) VolvoClubRWD> Remont, hooldus, häälestamine> Kollektiivne talu (modereerinud: 244, volvovan, Zeka)> Kollektiivfarm "Nivomata".<


Lihvimata kivid - Ravikivi\nAvaleht » Lihvimata kivid\n50g kpl. Lasuriit on väga pika ajalooga kuninglik kristall. Legendid lasuriidist on pärit juba sumerite ajast. Nende arvates peitus kivis jumala hing, mis seejärel ühines kivi kandjaga. Kristalli seostati jumalusega ning selle kaasas kandmine tähe..\n50g kpl. Lasuriit on väga pika ajalooga kuninglik kristall. Le..\n50g komplekt Amasoniit on oma nime saanud Amazonase jõe järgi, mille kallastelt teda kunagi leiti. Segeli nimetatakse seda kristalli tema julgust ja vaimset sõltumatust soosivate omaduste tõttu ka amatsoonikiviks (muistsete amatsoon-sõdalaste järg..\n50g komplekt Amasoniit on oma nime saanud Amazonase jõe järgi,..


Euroopa Liidu teabetalitus ja Postimees Online korraldavad esseevõistluse | Riigikantselei\n07.09.2006 | 10:10\nRiigikantselei Euroopa Liidu teabetalitus ja Postimees Online kuulutavad välja Euroopa Liidu teemalise esseekonkursi "Mida tähendab olla eurooplane?" Parima essee kirjutaja saab auhinnaks 5000 krooni.\nPool sajandit kestnud Euroopa lõimumine on oluliselt suurendanud eurooplaste ühtekuuluvustunnet. Euroopa identiteet on kergesti tunnetatav, kuid märksa raskem on seda iseloomustada. Algava esseekonkursi mõte ongi kutsuda üles väljendama oma mõtteid sel teemal.\nMida tähendab Sinu jaoks eurooplaseks olemine? Mis on Euroopa identiteet? Kes on Euroopa kodanik? Kus on Euroopa piirid? Millisena näed Euroopa tulevikku? Need on küsimused, millest peaksid oma kirjatöös lähtuma. Aga arutleda võib ka laiemalt Eesti rolli üle Euroopas või muudel Euroopa Liiduga seonduvatel teemadel.\nEsseekonkurss on avatud kõigile, kuid eriti oodatud on gümnasistide ja tudengite panus.\nKonkursil osalemiseks tuleb varem avaldamata essee saata elektrooniliselt aadressil euro@postimees.ee. Töö pikkus on soovitavalt 4000–6000 tähemärki, kuid et vorm sõltub paljuski sisust, võib sellest olla kõrvalekaldeid.\nKonkursil osalevate tööde viimane saabumistähtaeg on 20. oktoober. Parima essee valib ¸ürii välja 31. oktoobriks.\nEsseekonkursi auhinnafond on 10 000 krooni, millest esikohatööd premeeritakse 5000 krooniga. Ülejäänud preemiafondi jagunemise otsustab Postimees Online'i ja EL teabetalituse töötajatest koosnev ¸ürii. Lisaks valitakse internetis ilmunud esseede hulgast regulaarselt välja ka nädala parim töö, mille auhinnaks on kogumik "Ajalehes Postimees ilmunud esseed 2002–2004".\nEssee saatjail tuleb arvestada, et kõik avaldamiskõlblikud tööd ilmuvad ka Postimees Online’is Euroopa Liidu teemalisel leheküljel aadressil euro.postimees.ee samal nädalal, kui need laekuvad. Soovi korral avaldatakse tööd anonüümselt, kuid et konkursil osaleda, tuleb saadetavale tööle lisada oma nimi, vanus ja telefoninumber. Enne internetis avaldamist jätab korraldaja endale õiguse esseesid keeleliselt toimetada.


Kas soovite Acerit taastada? Õppige neid näpunäiteid tundma - Andmete Taastamise Näpunäited\nAcer viitab Acer Inc.-le, mis on Taiwanil asuv rahvusvaheline riist- ja elektroonikaettevõte. See on professionaalne elektroonikatehnoloogia valdkonnas ja sellised Aceri seadmed nagu Acer sülearvuti on maailmakuulsad. Täna räägin Aceri taastamisest, mis aitab teil Aceri arvutites probleeme lahendada.\nMiniTooli lahendus pakub palju soovitusi ja meetodeid arvuti taastamiseks.\nLevinud Aceri taastamise tööriistad ja meetodid\nPaljud kasutajad räägivad probleemidest Aceri arvutis ja nad soovivad leida hea lahenduse nende lahendamiseks. Nendele inimestele abi pakkumiseks tahaksin keskenduda Acer taastumine järgmises sisus.\nAceri jaoks on kasutatud palju tööriistu ja meetodeid sülearvuti taastamine :\nAcer taastav USB\nAceri taastamise partitsioon\nAceri taastamise haldamine\nLähtestage Acer sülearvuti tehases\nMida tähendab tehase lähtestamine?\nTegelikult viitab see elektroonilise seadme algse süsteemi oleku taastamise toimingule. See toiming kahjustab teie seadmesse salvestatud andmeid. Nii et enne sülearvuti algseadete taastamist tehke parem varukoopia.\nNäpunäide: Kui unustasite varundamist teha või teil polnud selleks võimalust, peaksite kasutama professionaalset taastetööriista failide taastamine pärast tehase lähtestamist kohe.\nKuidas taastada Acer sülearvuti tehaseseaded:\nVajutage toitenuppu ja hoidke seda mõni sekund (umbes 5 sekundit või kauem) all, kuni süsteem on täielikult välja lülitatud.\nVabastage nupp ja vajutage seda uuesti sülearvuti sisselülitamiseks.\nVaadake ekraani hoolikalt, et saaksite vajutada Alt + F10 nuppe õigeaegselt, kui sülearvuti ekraanile ilmub Aceri logo.\nKui teete seda õigesti, näete sinist ekraani, mis palub teil seda teha Valige variant .\nSel ajal peaksite valima Veaotsing .\nPärast seda valige Lähtestage see arvuti menüüst. Seejärel palutakse teil valida failide säilitamine või eemaldamine.\nValige Eemalda kõik (eemaldab kõik teie isiklikud failid, rakendused ja seaded.) .\nKlõpsake nuppu Taaskäivita nupp valiku kinnitamiseks ja arvuti lähtestamise alustamiseks.\nKuid mõned kasutajad ütlevad, et Alt + F10 (Aceri taasteklahv) vajutamine ei sobinud nende puhul, kui nad soovivad Aceri sülearvuti tehases lähtestada. Vaatame näite:\nAceri taastamine ei käivitu Alt + F10-st.\nTere, ma tahan oma sülearvuti täielikult taastada tehaseseadetes, kuid see ei näi töötavat. Olen järginud Aceri juhendeid; veendusin, et minu D2D taastamine on lubatud, ja proovisin vajutada Alt + F10. Kui ma teen, siis käivitab see ainult musta ekraani, kus on kirjas Redigeeri Windowsi alglaadimisvalikuid: Windows 7 ja nii edasi. Kui vajutan põgenemist, saan Windowsi alglaadimishalduri juurde, kuid see ei tohiks juhendite järgi õige olla. Mida ma valesti teen?- ütles Amazingnr7 Tomi juhiste foorumites\nSamuti saate Aceri sülearvuti tehases lähtestamiseks kasutada seadistus- / remondiketast või eRecovery Managementi.\nAcer taasteketas Windows 10 allalaadimine\nAceri taastekandja on kasutajatele saadaval, et katkisest Acer-arvutist hõlpsasti taastuda. Nii et palun alustage korraga Aceri taasteketast Windows 10 tasuta allalaadimist.\nKuidas hankida Acer Recovery Media (eRecovery Media / Acer eRecovery Management)?\nKülastage veebisaiti Aceri pood .\nOtsige üles SNID tekstikast ja sisestage oma Acer sülearvuti seerianumber. (Minge kontrollige seerianumbrit ja tippige see õigesti.)\nKlõpsake nuppu ESITA kinnitamiseks allpool olevat nuppu.\nPärast seda peaksite taastekandja edukaks saamiseks järgima ekraanil kuvatavaid juhiseid.\nNii saab Aceri taastehalduse Windows 10 alla laadida.\nAceri taasteketas on tuntud ka kui taastamis- / parandusketas või alglaadimisketas. Nii et kas teate, kuidas teha CD / DVD-le Aceri taastamise USB või Aceri taasteketas? Aceri taasteketta Windows 10, Window 8 ja Windows 7 valmistamise etapid on põhimõtteliselt samad. Seetõttu võtan näiteks Windows 8 süsteemi.\nKuidas teha Aceri taasteketast Windows 8?\nVajutage Win + S või Win + Q otsingukasti avamiseks.\nTüüp acer taastumine otsingukasti.\nKlõpsake nuppu Aceri taastehaldus otsingutulemitest. (Taastekorraldusele pääseb juurde ka Aceri hooldekeskuse kaudu.)\nKui kuvatakse aken Kasutajakonto kontroll (UAC) ja esitab teile küsimuse - Kas soovite lubada järgmisel programmil selles arvutis muudatusi teha? , peaksite lihtsalt klõpsama Jah .\nKlõpsake nuppu Loo tehase vaikevarundus link.\nKlõpsake nuppu Järgmine aknas Taasteketta loomine.\nHoidke Kopeerige taastesektsioon arvutist taastekettale valik on kontrollitud.\nOtsige oma USB-draivi Saadaval olevad draivid valige USB-mäluseadme aknas loend. (Enne seda sammu ühendage USB-draiv parem arvutiga.) Seejärel valige USB-draiv ja klõpsake nuppu Järgmine .\nVeenduge, et valitud kettal poleks kasulikke andmeid, kuna järgmiste sammude jätkamisel hävitatakse kõik sellele salvestatud andmed.\nKlõpsake nuppu Loo oma valiku kinnitamiseks.\nSeejärel oodake, kuni protsess lõpeb. See võib kesta umbes 30 minutit, kui Kopeerige taastesektsioon valik on märgitud. Vastasel juhul peaks protsess olema natuke kiirem.\nKlõpsake nuppu Lõpetama nupp, kui näete teadet - taasteseade on valmis.\nNüüd saate tarkvara sulgeda ja USB-draivi arvutist korralikult eemaldada.\nPalun kliki siia kui soovite andmeid USB-draivilt taastada TASUTA!\nKuidas teha Aceri taastamist tööriistaga Acer Recovery Management?\nSamuti peate avama kasti Otsing.\nTüüp taastumine otsinguväljale ja valige Aceri taastehaldus tulemusest.\nKlõpsake nuppu Jah kui näete akent Kasutajakonto kontroll (UAC).\nValige Tehase seadete taastamine menüüst.\nKlõpsake nuppu Järgmine (peaksite arvestama, et see toiming kustutab kõik teie failid).\nVali Puhastage ajam täielikult (see valik on soovitatav) või Eemaldage lihtsalt minu failid .\nMõtle enne klõpsamist kaks korda läbi Lähtesta taastamisprotsessi alustamiseks.\nOodake, kuni protsess on lõppenud, ja järgige arvuti seadistamiseks ekraanil kuvatavaid juhiseid.\nAcer eRecovery Managementi probleemide tõrkeotsing.\nAcer eRecovery Managementil on 3 levinumat probleemi.\nEsimene probleem: Acer eRecovery Management jääb kinni.\nAcer eRecovery Management võib külmuda Aceri taasteketta loomise ja arvuti sätete taastamise käigus. Paljud kasutajad teatasid, et nende tarkvara on kinni 0% või 99% või failide laadimisel.\nSelliste probleemide võimalik põhjus on rikutud draiv või failid. Kuidas probleemi lahendada?\n1. meetod : eemaldage kõik lisaseadmed, mis pole teie arvuti jaoks vajalikud, näiteks printerid, skannerid, väline kõvaketas, USB-mälupulgad ja nii edasi.\n2. meetod : kontrollige kõvaketta terviklikkust, käivitades käsu CHKDSK.\nHoiatus: CHKDSK käsk kontrollib teie ketast vigade osas ja see hakkab leitud viga automaatselt parandama. Seetõttu võib see toiming põhjustada draivi andmete kadumise. Nii et soovitan teil draivi varundada MiniTool ShadowMaker . Kui teil pole varukoopiaid ja leiate, et mõned olulised failid on kadunud, kasutage palun rakendust MiniTool Power Data Recovery andmete taastamine pärast CHKDSK-d .\nKäivitage oma arvutis administraatorina käsuviip.\nTüüp chkdsk / f / r või chkdsk * / f / r (* tähistab draivitähte).\nVajutage Sisenema ja oodake, kuni protsess lõpule jõuab.\nTaaskäivitage arvuti ja proovige uuesti kasutada Acer eRecovery Management'i.\nTeine probleem: Acer eRecovery Management lõpetab töötamise (ei laadita).\nKasutajate tagasiside kohaselt ei pruugi Acer eRecovery Management töötada, kui D2D taastamise valik on rakenduses keelatud BIOS . Niisiis, kuidas lubada Acer BIOS-võti?\nVaadake ekraanijuhiseid hoolikalt, et saaksite neid vajutada F2 õigeaegselt BIOS-i avamiseks.\nNavigeerige lehele Main vahekaarti nooleklahvide abil ja otsige üles D2D taastamine valik (see on tavaliselt viimane).\nValige suvand ja vajutage Sisenema selle avamiseks.\nValige Lubatud , menüüst Keelatud asemel.\nLahendatud: arvutit ei käivitata pärast BIOS-i värskendamist - taastamine ja parandamine!\nKolmas probleem: unustage parool.\nKui te pole eRecovery Management tarkvara parooli muutnud, peaksite proovima vaikeparooli: 000000 (6 nulli).\nKuid enamasti peavad inimesed parooli muutma Aceri arvuti taaskäivitamise teel.\nKlõpsake nuppu Windows ja otsige Kõik programmid .\nLeidke Acer või Acer Empowering tehnoloogia kaust (erinevates Aceri arvutimudelites võivad valikud olla veidi erinevad).\nValige Parool: muutke e-taasteparooli ja klõpsake nuppu Järgmine nuppu.\nKui te seda valikut ei näinud, minge jaotisse Seaded ja leidke vastav parooli muutmise valik.\nkuidas installida operatsioonisüsteem uuele kõvakettale ilma CD-ta\ntelefon jätkab arvutist lahtiühendamist\nlubage turvalised alglaadimisaknad 10


tänu febi ekspluatatsioonivedelikele\nMäärdeainete ja jahutusainete ning ka hüdrovedelike kasutamine on sõidukite jaoks vältimatu, et saavutada ühtlane jõudlus.\nSisepõlemismootori mehhaanilised, liikuvad osad võivad ilma õlita üle kuumeneda ja kuluda hõõrdejõudude tagajärjel kiiremini. Peale selle kasutatakse vedelikke jõudude ülekandmiseks ja mootori kaitsmiseks korrosiooni ja tahkete võõrainete vastu, nagu näiteks põlemisjäägid või tolm.\nfebi bilstein pakub suurt valikut vedelikke ja määrdeaineid kõikidele Euroopa tarbesõidukite tootjate praegustele mudelitele.\nMeie vedelikud ja määrdeained vastavad täpselt tootjate nõuetele ja pakuvad suurepärast valikuvõimalust originaalosadele vastava kvaliteediga.\nVäga hea kaitse külmumise,\nkorrosiooni ja kavitatsiooni eest\nMootoriõli ei ole kohe mootori õli. Seepärast ei tule tootja nõudeid seoses kvaliteedi, neutraalsuse ja voolukäitumisega arvesse võtta ainult sõiduki garantiiaja jooksul.\nValede või madalakvaliteediliste õlide kasutamine võib põhjustada mootori kahjustumist, mis võib kaasa tuua garantii tühistamise, kui ei ole täidetud tootja nõudeid.\nVaruosade turu usaldusväärse partnerina pakub febi bilstein õiget lahendus rasketele tarbesõidukitele. febi õlid ei ole universaalsed tooted, kuid kohandatud sõidukitootjate erinõuetele.\nSaksamaal valmistatud kõrgekvaliteedilised baasõlid koos uusimate lisaainetega ületavad sageli tootja nõudeid ja pakuvad seega parimat kaitset kulumise vastu.\nOn ütlematagi selge, et febi bilstein mitte üksnes ei tarni kvaliteetset mootoriõli, vaid ka muid olulisi mootorsõiduki vedelikke:\nMeie antifriis ei paku kaitset üksnes madalate temperatuuride korral, vaid seda iseloomustab äärmiselt suur korrosioonikaitse.\nJahutussüsteem on seega kindlalt kaitstud ladestumiste eest kogu vahetusvälba jooksul.\nPeale selle pikeneb veepumba ja termostaadi tööiga, tihendid ja voolikud jäävad elastseteks ja jahutussüsteemi jõudlus püsib ühtlane.\nMeie määrded ja pastad koosnevad samuti kõrgekvaliteedilistest määrdeainetest koos spetsiaalsete paksendite ja lisanditega, mis tagavad maksimaalse kulumiskaitse.\nTänu nende suurele survekindlusele ja laiale temperatuurivahemikule sobivad febi määrded ja pastad paljude rakenduste jaoks ja sobivad muu hulgas kasutamiseks püsikiiruse liigendite või kesksete määrimissüsteemidega.\nKõrge puhtusastmega karbamiidilahus töötati välja kui täiendav kütus, et järgida heitmete limiite tarbesõidukitele, alustades Euro IV standardist. Kõik SCR-tehnoloogiaga diiselveokid, mis jäävad sellesse kategooriasse, vajavad karbamiidi.\nSee sisaldab 32,5% karbamiidi, ohutut sünteetilist lämmastikuühendit ja demineraliseeritud vett. Nn selektiivne katalüütiline reduktsioon (SCR-tehnoloogia) põhineb sellel karbamiidil. Keskkonna jaoks kahjulikud lämmastikoksiidid (NOx) muundatakse peaaegu täielikult veeauruks ja õhulämmastikuks.\nLisaks karbamiidile pakub febi bilstein ka tihendiga karbamiidfiltreid ja lisaaineid ning karbamiidipaakide korke.\nPakendi optimaalne disain\nfebi bilsteini vedelikud pakuvad suurepäraseid hinna-alternatiive. See ei peegeldu üksnes kvaliteedis – paljudel juhtudel need isegi ületavad sõidukitootjate nõudeid – vaid isegi kasutajasõbralikus pakendi kujunduses.\nÜhemõtteliselt äratuntav toode ja vastav värvikood tagavad kasutajasõbraliku kasutamise. Peale selle hõlbustavad süvistatud käepidemed valamist ja nähtavad ribad näitavad täitetaset.\nfebi bilsteini vedelikud on lekkekindlad ja neid tarnitakse taaskasutatavates PE-plastikpudelites.


Kui isikul on kotid tema silmad, ta näeb haige ja piinati. Ela see probleem on ebameeldiv. Lisaks nabryakshie järgmine võib viidata tõsisele tervisega.\nAnatoomiline eeldused kotid\nSilmamuna eraldatakse silmakoopa kiht rasvkoes. On vaja täita funktsioone amortisaatori ja nimetatakse periorbitaalset kude. Alates silmalaugude naha eraldatakse sidekoe membraani - orbiidi vaheseina, mis hoiab rasvkude sees silmakoopa.\nMiks ma saan kotid\nLeitakse, et kotid silmade all, võib tekkida sidekoe membraan kaotab elastsuse, venitatud. Riie on lõtk väljapoole, ei ole enam võimalik hoida sees rasvkoes. See moodustab omamoodi song. On alumiste silmalaugude eemaldada kotid kirurgid pidi kõigepealt võtma ja tugevdama orbiidi vaheseina.\nKui teil on mingeid kottides või varases noorukieas ja ei jää, põhjus tõenäoliselt on pärilik eelsoodumus kasvu kude. Nagu turse ja on tavaliselt vanemad.\nKui põhjus kotid silmade all on ohtralt libations\nIseloomulik mõhk all silmad võivad ilmuda pärast tormine poole. Acceptance alkoholi või narkootikumide, plus - unepuuduse provotseerida turse periorbitaalset kude. Nii et soovimatu kosmeetikatoodete mõju - nägu.\nKui põhjus kotid silmade all - soola\nAutor laugude võib põhjustada ülemäärast kirg soolane toit. Sool on võimeline hoidma vett organismis, see on salvestatud palju rasvkoes, sealhulgas õõnsuse orbiidil.\nKui põhjus kotid silmade all - haiguste\nVeepeetus turse silmakoopaümbruse koe seostatakse tihti:\nallergilised haigused (riniit, konjunktiviit);\nKui põhjus kotid silmade all - hormoonid\nNaistel on kotid silmade all, võib esineda erinevatel etappidel menstruaaltsükli. Nendel juhtudel, välimus ödeemi muutused hormonaalse taseme.\nKui põhjus kotid silmade all - in ultraviolettkiirgus\nTurse silmade all saab olla liiga innukas fännid solaariumid ja spaad. Seas toimepanijad ülejääk ultraviolettkiirgus.\nKui põhjus kotid silmade all - väsimus\nKõige tavalisem põhjus laugude onSilmade väsimine, üldine väsimus - Näiteks ajal pikenenud istub ees arvuti või televiisori.\nProovige kõrvaldada põhjused, mis põhjustavad turset. Piirata oma tarbimist alkoholi ja soola. Ei ole vaja kaasa minna liiga tan, lase oma silmad puhata, ravida kroonilisi haigusi.


Märkmeid Leedust – Memokraat\nby Daniel Vaarik 4. märts 200909:37\nEile hommikul jõudsin Leetu ja õhtuks maandusin otse loomulikult Ž. külalislahkes köögis. Neil on varasema ühe asemel nüüd kaks papagoid, kes täitsid korteri vilekoori ja keelelaksutamisega, üks neist räuskas aeg ajalt isegi: “Labas!”. Midagi oli ka inimestega seekord teisiti, sest tavapäraste Eesti anekdootide asemel räägiti väga palju leedulastest endist.\n“Eestlased on õnnelikumad,” ütles üks naisterahvas. “Teie usute tulevikku!” Üks teine kuju, kes oli ühtlasi lugenud ka Rein Raua hiljutist leedukeelset artiklit, milles leedulased said oma ajaloo-unelemise eest intellektuaalselt klobida, tsiteeris peast kohe mitut lauset sellest kirjatükist ning kinnitas, et ka tema meelest on liigne ajaloolise suurriikluse igatsus ja tänapäevase reaalsustaju puudumine leedulasi tabanud masenduse peamisi allikaid.\nAsi läks veel imelikumaks, kui R. teatas, et kõiges on süüdi katoliiklus. “See tekitab inimeses tunde, et ta on väärtusetu selles elus ja misiganes ta teeb, see ei muuda midagi. Lunastus tuleb heal juhul kunagi hiljem.” Nüüd ma ei saanud üldse enam midagi aru ja proovisin asju selgeks rääkida.\nMina: “Oodake nüüd oodake, kuidas te võtate meilt, eestlastelt, Euroopa õnnetumate inimeste positsiooni nii kergesti ära? Mis õigusega?”\nLeedu naine ühest uuringufirmast: “Aga see on uuringus kirjas, teie polnud alumise otsa lähedalgi!”\nMina: “Lisaks, on juba ammu teada, et just PROTESTANTLIK taust tekitab inimestes soovi unustada muud väärtused ja rabada tööd nagu hull, meil on isegi üks kirjanik, kes kirjutas, et “tee tööd, siis tuleb ka ar…”\nPetras (sekkub kraaksatades): “LABAS!”\nLeedulased: “Ei ole tõsi! Mine ükskõik millisesse meie kirikusse ja vaata kui kurbade ja tõsiste nägudega seal kõik on…MURE murrab maha! Ja vaata mis vanasõnad meil kõik on: kes hommikul naerab, see õhtul nutab! Kes kannatab, see kaua elab! See on täiesti katoliiklik!”\nMina: “Mis juttu te ajate, meil on täpselt samasugused vanasõnad!”\nKui Petras oli laua peale tõstetud, jäin ma mõtlema selle rahvusliku enesehaletsuse peale, mida ilmset kõigis Balti riikides täna kohata võib. Esiteks tõestas see meeldivalt intellektuaalne vaidlus mulle veenvalt, et me ei ole leedulastest kuigi erinevad. Teiseks oli väga naljakas kogeda, kuidas meil on sarnased probleemid, kuid me mõtleme, et need on unikaalselt meie endi omad ja seepeale leiutame neile probleemidele põhjused. Sama probleem, kuid leedulased arvavad, et süüdi on katoliiklus, meie leiame, et süüdi on… noh, kindlasti mitte katoliiklus.\nMe istume oma riikides nagu silotornides ja leiutame maailma oma peades. Tegelikult võivad meie rahulolematuse põhjused olla hoopis sarnased ja nende juured märksa vähem müstilisemad kui mingi ajalooline ettemääratus. Ühe, kuid mitte ainsa põhjusena näen ma seda, et Balti riigid kui noored iseseisvused on tegelikult “maandamata utoopiad”. Me kõik ootasime kättevõideldud-kukkunud iseseisvuselt täiuslikkust, võrdsust, vabadust aga samal ajal ka personaalset jõukust. Ainult hull suudaks arvata, et need kõik saavad korraga reaalsuseks saada, kuid ometi näib, et mingil alateadvuslikul tasemel peab iga inimene õigustatuks, et just tema on “väljavalitu”.\nPettumuse taga on ebarealistlikud ootused, et kõigist saavad korraga ausad, geeniused, rikkad, targad või noh, mitmekümnel tuhandel juhul lisaks ka džiibiomanikud. Asi pole ei katoliikluses, kommunismis ega Kruudas. Asi on hoopis selles, et oleks aeg aru saada, et isegi võrdsete võimaluste puhul on mõned inimesed mõnes asjas andekamad, tugevamad või “ükskõik-millemad” kui teised. Leppimatus selle lihtsa faktiga viibki selleni, et eestlane kisub alla teist eestlast ja leedulane teist leedukat ja lõpuks on kõik õnnetud. Siin pole midagi rahvuslikku, see on lihtsalt keskmisest suurem pettumus, oma saatuse avastamine ja soov selle eest kedagi karistada.\nSiin Sa oled küll vist midagi olulist tabanud. Nii kaua, kui pangad füüri välja lasid, paistiski see “raha toel üliinimeseks” utoopia võimalik. Nüüd on miraaž kadunud, jäänud on vaid võlad. Eks vist ida-eurooplase alaväärsuskompleks on see pinnas, kuhu säärased fantasmagooriad saavad oma võrseid ajada. Nüüd on pettumus suur, vaja süüdlasi ja uut luuda. Elik et kardetavasti on võimalus uue protestipartei tulekuks enne parlamendivalimisi olemas.


Mis on pikkrent?\nPikkrent on auto omamise tulevik. Kindla kuutasu eest saate auto oma kasutusse koos kõigi vajalike teenustega. Samuti saate valida lisateenuseid, mis pole tavalise liisingu või täisteenusliisinguga võimalikud.\nLõpeta või muuda oma rendilepingut endale sobival ajal, ilma ühegi lisatasuta.\n24/7 laadimine ja klienditugi\n24/7 elektriautode klienditugi ja võimalik lisada laadimine oma kuutasu sisse.\nVõimalik vähendada omavastutust kuni 0 euroni.\nSuper lihtne sõita ja automaatkast alati garanteeritud.\nReeglina varustatud kõikide moodsate turva- ja juhiabi süsteemidega.


Pokernews Eesti uusaastatervitus | PokerNews\nPokernews Eesti uusaastatervitus\n2012 Jaanuar 01 PokerNews Eesti\nViimaks on käes see aeg, mil saame soovida kõikidele PokerNewsi lugejatele head uut aastat! Et alanud aasta oleks huvitav, sündmusterohke ning jääks pokkerisõpradele positiivselt meelde. Ja sedagi, et uuel aastal saaks teoks vähemalt mõni igaühe ammustest unistustest.\nTõsi ta on, et 2011. aasta oli pokkerimaailmas väga keeruline ning tahes tahtmata jääb seda aastanumbrit meenutama "Must Reede" ja sellega seonduv. Kas te oskate une pealt öelda, kes võitis novembris WSOP? Või kes üldse teenis kõige rohkem raha pokkeriturniiridel? Kes hiilgas cashis või millised uued ettevõtmised käivitusid? Aga seda teate ju kahjuks ometi kõik, mida tõi endaga kaasa kolme suure pokkeritoa ümber puhkenud skandaal, mille tulemusena on Full Tilt siiani suletud ning Absolute Poker sisuliselt pankrotis.\nMe saame vaid loota, et alanud aasta toob puhkenud kriisile mingigi reaalse lahenduse ning online-pokkerit ei vapusta uued skandaalid. Me peame mõistma, et pokkeriturg on nii maailmas kui Eestis jahtumas ning võtma seda kui paramatust. Aga ega sedagi niisama öelda, et igale langusele järgneb kunagi ka uus tõus!\nMeenutame parem möödunud aastast jäänud häid emotsioone. Eestlane ei pääsenud mitte ainuüksi EPT põhiturniiri finaallauda, vaid jõudis lausa esikolmikusse ning võitis lisaks mitmeid teisigi turniire. Vägev oli kõik, mis seostus Triobet Openiga. Klubide tegevus ja regionaalsed meistrivõistlused. Pärnu pokkerikarikas. Eesti meistrivõistlused nii live'is kui internetis. Naiste pokkeri jätkuv areng. Erinevad peod ja koosviibimised. Ning seegi, et maailma suurima osalejate arvuga pokkeriturniiril saavutas eestlane teise koha.\nTagasihoidlikult võime lisada, et ka PokerNews Eesti viies aastapäev oli vähemalt meie kommuunile sündmus omaette. Ning mainida, et nii mõneski mõttes olime sel aastal isegi aktiivsemad kui varem - 39 live-ülekannet Eestis toimunud turniiridest, üle 800 artikli ja hulgaliselt väärtuslikke eripakkumisi. Eeskätt on meile oluline lehe ja uudislugude kvaliteet - me kirjutame põhjalikult, kiirelt ja informatiivselt kõigest, mis on mängijatele vajalik ning väldime tarbetut tööd vaid kvantiteedi suurendamise nimel.\nSellel aastal lubame mitmeid ägedaid kampaaniad Eesti mängijatele siin litsentseeritud pokkeritubades, pakkudes oma mängijatele jätkuvalt enim lisahüvesid kui mistahes konkurent. Ja mitte ainult. Tea, et iga kord kui Sa tõmbad sellelt lehelt alla mõne pokkeritoa tarkvara, annad Sa oma väikese panuse sellesse, et kõikidel Eesti pokkerihuvilistel leiduks igal päeval uut huvitavat lugemist, väärtuslikke õpetusi, mis teevad eestlasi paremateks mängijateks ning häid võimalusi omadele kaasaelamiseks. Lisades siia veel isikliku kasu!\nMe soovime kõikidele Eesti pokkerimängijatele edu algaval aastal ning püstitatud eesmärkide täitumist. Olge mõnusad!\nPokerNews Eesti TOP 30: kõige suurema loetavusega artiklid\nPokerNews Eesti TOP 10: populaarseimad foorumiteemad\nPokerNews Eesti TOP 10: live-ülekanded ja mängijad 6\n5 tunnid 45 minutid tagasi\n16 tunnid 13 minutid tagasi\n23 tunnid 33 minutid tagasi


THE SUN OÜ (12572993) - Ülevaade @ Inforegister.ee\nTHE SUN OÜ: Sünnilugu 20.01.2021\nTartu linna kandis toimetav ettevõte, THE SUN OÜ sündis 8 aastat tagasi.Kui keskmiselt elab Eesti ettevõte kuni 6 aastat, siis THE SUN OÜ on selle vanuse juba ületanud! Kadunud või deklareerimata käive annab alust muretseda, et kas on alanud hääbumine? Selle firma pani püsti M. P.. THE SUN OÜ juhatuse liikme toolile istus tol hetkel kaunis keskeas 36 aastane, M. P..M. oli värske veri, sest alustas selle ettevõttega alla aastase kogemuse pinnalt. Enne THE SUN OÜ...\nTHE SUN OÜ: Tegevuslugu 14.01.2021\nTHE SUN OÜ alustas peaaegu 8 aastat tagasi, mil juhatuse liige M. P. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega.THE SUN OÜ valdkond on...\nTartu kandi aadressiga ettevõte, THE SUN OÜ registreeriti 6 aastat tagasi, juba euroliitu kuulumise tähe all. See äsjasündinud ettevõte ei teinud aga...\nTHE SUN OÜ: Sünnilugu 20.01.2021 Tartu linna kandis toimetav ettevõte, THE SUN OÜ sündis 8 aastat tagasi.Kui keskmiselt elab Eesti ettevõte kuni 6 aastat, siis THE SUN OÜ on selle vanuse juba ületanud! Kadunud või deklareerimata käive annab alust muretseda, et kas on alanud hääbumine? Selle firma pani püsti M. P.. THE SUN OÜ juhatuse liikme toolile istus tol hetkel kaunis keskeas 36 aastane, M. P..M. oli värske veri, sest alustas selle ettevõttega alla aastase kogemuse pinnalt. Enne THE SUN OÜ...\nTHE SUN OÜ: Tegevuslugu 14.01.2021 THE SUN OÜ alustas peaaegu 8 aastat tagasi, mil juhatuse liige M. P. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega.THE SUN OÜ valdkond on...\nTHE SUN OÜ: Tudulugu 17.09.2020 Tartu kandi aadressiga ettevõte, THE SUN OÜ registreeriti 6 aastat tagasi, juba euroliitu kuulumise tähe all. See äsjasündinud ettevõte ei teinud aga...\nEMTA Ettevõttele THE SUN OÜ ei ole kohaldatud riiklikke makse oktoober-detsember 2020.a.\nEsmakande kpv. 20.11.13\nBilansimaht (2016) 1 729 €\nM. P. -4866 punkti Juhatuse liige\nJuriidiline aadress Tartumaa, Tartu linn, Kalevi tn 4-9, 51010\nMobiiltelefon (+372) 55651075\nM. P. Amet... Logi sisse > (+372) 556...


teysuno - tegafur / gimeratsiil / oteratsiil - narkootikume - 2021\nTeysuno - tegafur / gimeratsiil / oteratsiil\nMis on Teysuno - tegafur / gimeracil / oteracil?\nTeysuno on ravim, mis sisaldab toimeaineid tegafuuri, gimeratsiili ja oteratsiili. Seda turustatakse valgete ja pruunide kapslitena, mis sisaldavad 15 mg tegafuuri koos 4, 35 mg gimeratsiiliga ja 11, 8 mg oteratsiiliga ning valget kapslit, mis sisaldavad 20 mg tegafuuri ja 5, 8 mg gimeratsiili ja 15, 8 mg oteratsiili.\nMilleks Teysuno - tegafur / gimeracil / oteracil kasutatakse?\nTeysuno on näidustatud täiskasvanutele maovähi (maovähi) raviks. Ravimit manustatakse koos tsisplatiiniga (teine vähivastane ravim).\nKuidas Teysuno-tegafuuri / gimeratsiili / oteratsiili kasutatakse?\nTeysuno't võib määrata ainult vähivastaste ravimitega vähihaigete ravis kogenud arst.\nTeysuno't kasutatakse kombinatsioonis tsisplatiiniga korduva ravitsükli jooksul iga 4 nädala järel, alates tsisplatiini manustamise päevast. Võetav annus arvutatakse toimeaine tegafuuri ja patsiendi kehapinna põhjal (st patsiendi pikkuse ja kehakaalu suhtes). Ravitsükli soovitatav annus on 25 mg / m2 kaks korda päevas, hommikul ja õhtul kolm nädalat, millele järgneb 7 päeva puhkeaeg. Tsüklit korratakse iga 4 nädala järel, isegi pärast tsisplatiini manustamise lõpetamist kuue tsükli lõpus. Teysuno kapsleid võetakse veega vähemalt üks tund enne või pärast sööki. Lisateavet Teysuno kasutamise kohta, sealhulgas selle manustamist koos tsisplatiiniga, vt ravimi omaduste kokkuvõttest (mis on samuti Euroopa avaliku hindamisaruande osa).\nKuidas Teysuno - tegafur / gimeratsiil / oteratsiil toimib?\nTeysuno toimeaine tegafuur on tsütotoksiline ravim (aine, mis tapab aktiivse jagunemise rakke, nagu vähirakud), mis kuulub "antimetaboliitide" rühma. Tegafuur on "eelravim", mis on ravim, mis kehasse manustamisel muutub 5-fluorouratsiiliks (5-FU). 5-FU on pürimidiini analoog, mis on rakkude geneetilises materjalis (DNA ja RNA) sisalduv aine. Kehas asendab 5-FU pürimidiini ja häirib DNA sünteesiga seotud ensüüme. Sel viisil takistab see kasvajarakkude kasvu kuni selle hävimiseni.\nTeised Teysuno kaks toimeainet võimaldavad tegafuril olla efektiivsed väikeste annuste korral ja vähem kõrvaltoimeid: gimeratsiil, mis takistab 5-FU ja oteratsiili lagunemist, vähendades 5-FU aktiivsust normaalsetes mitte-looduslikes soolekudedes. kasvaja.\nMilliseid uuringuid tehti Teysuno - tegafur / gimeracil / oteracil'iga?\nEnne uuringuid inimestel testiti Teysuno toimet kõigepealt eksperimentaalsetes mudelites. Põhiuuringus võrreldi Teysuno 5-FU vähivastast ravimit, mida manustati infusiooni teel 1 053 täiskasvanud patsiendil, kellel oli kaugelearenenud maovähk. Mõlemat ravimit manustati koos tsisplatiiniga. Efektiivsuse põhinäitaja oli patsientide elulemus.\nMilles seisneb uuringute põhjal Teysuno - tegafur / gimeracil / oteracili kasulikkus?\nRavi Teysuno kapslitega oli sama efektiivne kui 5-FU infusiooniravi. Teysuno ja tsisplatiiniga ravitud patsiendid elasid keskmiselt 8, 6 kuud, võrreldes 5, 9 Fis ja tsisplatiiniga ravitud patsientidega 7, 9 kuud.\nMillised on Teysuno - tegafur / gimeracil / oteraciliga kaasnevad riskid?\nTeysuno'ga kombinatsioonis tsisplatiiniga ravitud patsientidel on kõige sagedasemad tõsised kõrvaltoimed (täheldatud rohkem kui ühel patsiendil kümnest) neutropeenia (neutrofiilide arvu vähenemine, valgeliblede tüüp), aneemia (punaste vereliblede arvu vähenemine). väsimus). Teysuno kohta teatatud kõrvalnähtude täieliku loetelu leiate pakendi infolehelt.\nTeysuno't ei tohi kasutada patsiendid, kes võivad olla toimeaine või selle ravimi mis tahes muu koostisaine suhtes ülitundlikud (allergilised). Lisaks ei tohi Teysuno't kasutada järgmistel patsientide rühmadel:\npatsiendid, keda raviti teise fluoropürimidiinil põhineva ravimiga (rühma vähivastaseid ravimeid, mis kuulub ka Teysuno'le) või kellel on olnud tõsiseid ja ootamatuid reaktsioone fluoropürimidiinide suhtes;\nisikud, kellel esineb dihüdropürimidiindehüdrogenaasi (DPD) puudulikkus, ja isikud, keda on viimase nelja nädala jooksul ravitud selle ensüümi inhibeeriva ravimiga;\nraske leukopeenia, neutropeenia või trombotsütopeenia vormidega patsiendid (valgeliblede või vereliistakute madal tase veres);\nraskete neeruprobleemidega patsiendid;\npatsientidele, kellel ei soovitata tsisplatiini kasutamist.\nMiks Teysuno - tegafur / gimeracil / oteracil heaks kiideti?\nInimravimite komitee otsustas, et Teysuno kasulikkus on suurem kui sellega kaasnevad riskid, ning soovitas anda ravimi müügiloa.\nMuu teave Teysuno - tegafuri / gimeratsiili / oteratsiili kohta\n14. märtsil 2011 andis Euroopa Komisjon Taiho Pharma Europe Limited'ile müügiloa, mis kehtib kogu Euroopa Liidu territooriumil kehtiva Teysuno kohta. Müügiluba kehtib viis aastat, pärast mida saab seda uuendada.\nOnychomycosis: miks see mõjutab peamiselt jalgu?\nMis on vaikne südameinfarkt?\nCopyright 2021 \_ Teysuno - tegafur / gimeratsiil / oteratsiil


21, Sõnn, Berlin\nViimase sisselogimise aeg: 30.03.20 2:08:25\nKlõpsates nupul, tõstad walgina69 esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. walgina69 hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja walgina69 kohta