76689 posts • Page 2508 of 2557 • 1 ... 2505, 2506, 2507, 2508, 2509, 2510, 2511 ... 2557\nby spl » 26 Nov 2021 23:55\nMul on raske lollusi tolereerida, aga meil paistab see täiesti lõputu. Seal all oli sajandivanune munakivitee, mis oleks kestnud sajandeid veel. Nüüd isegi ei pea kahte aastat tehtud töö vastu. Lugege seda "blame game"...\nby td » 27 Nov 2021 01:29\nSee uus mutatsioon on tõeline murdja!\njääb üle vaid loota/palvetada, et suurem levik = kergem haigestumine\nuus tüvi.png (155.92 KiB) Viewed 653 times\nby neto » 27 Nov 2021 01:43\ntd wrote: See uus mutatsioon on tõeline murdja!\nKuulsin just Saksas autoraadiost, et see tüvi saab nimeks omikron.\nSamal ajal Hiinas. Täna uusi juhte 13. Ei võta neid ei delta ega ilmselt ka omikron.\nLast edited by neto on 27 Nov 2021 02:01, edited 2 times in total.\nby projekteerija » 27 Nov 2021 01:47\nspl wrote: Mul on raske lollusi tolereerida, aga meil paistab see täiesti lõputu. Seal all oli sajandivanune munakivitee, mis oleks kestnud sajandeid veel. Nüüd isegi ei pea kahte aastat tehtud töö vastu. Lugege seda "blame game"...\nPole kursis ei lahenduse eg antud kivi (partii) omadustega. Aga kunagise ühe objektiga seoses meenub, et sellele väga sarnane hele hiinakas osutus väga kiliselt rabedaks. Nii tarnija, tellija kui ehitaja suureks üllatuseks. Krõks ja puhta sileda terava servaga kaarja praoga (nagu sealgi pildil näha) paar suuremat kivi läksid katki. Kuna kõigil osapooltel oli vaja valmimist jms. siis ühisavaldusejärgselt lepiti kokku, et liimitakse kokku. Nii ka tehti. Mulle jäi kahtlus, et see kivi (või sellise sarnased) lihtsalt on vähe teistsugused. Läbivad laborikatsed aga teiste kivide puhul lollikindlad sõlmed ja tehnikad lihtsalt ei toimi. Eks seda siis uuritakse-puuritakse ...\nby neto » 27 Nov 2021 01:59\nspl wrote: Neto oli vist Saksamaaga paremini kursis.\nNojah. Kohatine Saksa kinnisvara ülehinnatus 10-30 % on poisike võrreldes Eestiga. Vaatasin korraks kv maamaju ja oli tükk aega paha olla. Maja, mille 3 aastat tagasi müüsin, et päris kätte ära ei kõduneks, maksaks praegu 2,5 korda rohkem.\nKui artikli järgi Saksas ususb 90% peresid, et hinnad ainult tõusevad, siis Eestis vist 99%. Ma kuulun sinna 1% sisse. Ja müün ka Saksas, sest vili on üsna küps.\nby projekteerija » 27 Nov 2021 02:16\nKas on võimalik, et ühelt mandrilt teisele pääsevad lennukiga vaktsiineerimata inimesed massiliselt?\nHetkeinfo paistab sedasi, et kui ei pääse, siis praeguste vaktsiinidega sisuliselt null lootus haigestumist vältida.Paistab levivat ühes tempos uudistega...\nby td » 27 Nov 2021 08:08\nPole kursis ei lahenduse eg antud kivi (partii) omadustega. Aga kunagise ühe objektiga seoses meenub, et sellele väga sarnane hele hiinakas osutus väga kiliselt rabedaks. Nii tarnija, tellija kui ehitaja suureks üllatuseks.\nOn alasid, kus konservatiivsus tuleb kasuks (mõeldes ka uute vaktsiinide ja ravimite peale)).\nby td » 27 Nov 2021 08:16\ntänane meem ei ole meem, aga võib selleks saada\nhttps://media.gab.com/system/media_atta ... 4f13be.jpg\nTekksi idee sci-fi horror filmi stsenaariumiks - maaväline intellekt tahab vallutada planeeti Maa. Selleks peab ta nakatama võimalikult palju inimesi, et üle võtta nende neuraalne võrgustik ja sellega tekitada omale intellekt. See intellekt levib viirusena ja seda on väga raske ära hoida, nakatumine avatastatakse alati hiljem. Intellektuaalsed omadused avalduvad alles nakatumisel, kui inimese aju on üle võetud ja ajud omavahel hakkavad suhtlema – luues superintellekti nagu sipelgapesas ja nagu muude kollektiivsete putukatega toimub.\nby teretere » 27 Nov 2021 10:17\nDr. Ye Tao along with Dr. Peter Wadhams, Paul Beckwith, and Regina Valdez for a presentation and conversation on the MEER ReflEction Framework. MEER:ReflEction stands for Mirrors for Earth's Energy Rebalancing: Resource-driven engineering for leveraging Earth’s chemistries to immediately offer climate remediation.\nThis video was recorded at COP26, Glasgow, Scotland, in the Durdle Door press conference room on November 3rd, 2021, and published on November 26th, 2021\nby Majandushuviline » 27 Nov 2021 13:10\nneto wrote: Samal ajal Hiinas. Täna uusi juhte 13. Ei võta neid ei delta ega ilmselt ka omikron.\nby teretere » 27 Nov 2021 13:35\nGreeting to the International Conference on Intelligent Energy Management in Smart Cities\n(kommenteerimise võimalus kahjuks puudub\nLink konverentsi veebilehele on siin https://iciemsc2021.uem.edu.in/\nby spl » 27 Nov 2021 14:47\nPaistab tegemist järjekordse ülimalt nakkava tüvega, kas Eesti on midagi teinud Lõuna-Aafrikast saabnuvate inimestega. Ei, vähemalt minu andmetel mitte ja testid lennujaamas pigem "vabatahtlikud". Ehk kui rumalad me suudame olla st ametkonnad. Siis loeme järjekordset uudist, kuidas käime ja vääname kohvikupidajate käsi, sellega et vältida omamoodi uut saabuvat katastroofi.\nLaseme debiilikutel uut katku Eestisse tuua nii, et silm ka ei pilgu. Ootan juba homseid uudiseid, kuidas Terviseamet järgmist kohvikut kiusab, mitte et tegeleda järgmise katastroofiga, mis on tulemas. Paistab see viirus isegi levib paremini kui delta, aga tugevus ja "trikid" veel teadmata.\nby spl » 27 Nov 2021 16:05\nKas keegi on elektribörsi hindu vaadanud, meil isegi öösel 140 eurot / MWh+ km ja meil on hetkel tuuline. Absurdtipp eelmistel aastatel oli 40 euro / MWh+ km\nby teretere » 27 Nov 2021 20:54\nTänase päeva AD 2021. kokkuvõte(rahvusvahelisel) tasemel muidugi täiesti subjektiivse ja kontseptuaalse tunnatuse järgi.\nby neto » 27 Nov 2021 21:08\ntd wrote: tänane meem ei ole meem, aga võib selleks saada\nSamast vallast, ütleks veelgi markantsem keiss. Berliinis toimunud paaritunnisel peol, kus viibisid ainult vaktsineeritud, haigestus 35st külalisest 21 ! Üpris selge, et juba praeguste variantide vastu ei kaitse vaktsiinid s-----i. Omikronist ei ole mõtet rääkidagi.\nhttps://plus.tagesspiegel.de/berlin/wen ... 17980.html\nby neto » 27 Nov 2021 21:14\nSain Saksas elektrimüüjalt kirja, et minu alles oktoobris sõlmitud 12 kuuse hinnagarantiiga 28,63 senti kwh muutub 1. jaanuarist 29,92 sendiks kwh. Sinna juurde 11€ kuus püsitasu.\nLast edited by neto on 27 Nov 2021 21:20, edited 1 time in total.\nCoronaEesti2021-11-27.png (24.09 KiB) Viewed 524 times\nLast edited by td on 28 Nov 2021 12:36, edited 4 times in total.


Paradiislik Tai Vol.7 Koh Changi saare avastamine jätkub – tagasi karantiinihotellis |\n← Paradiislik Tai Vol.6. Koh Changi saare avastamine jätkub – Wat Salak Petch tempel, Ao Ka Rang vaateplatvorm ja Lonely beach\nParadiislik Tai Vol.8 Koh Changi saare avastamine jätkub- viimased päevad saarel. White Sand Beachil elu nautides →\nParadiislik Tai Vol.7 Koh Changi saare avastamine jätkub – tagasi karantiinihotellis\nPosted on 13.04.2022 by Administrator\nViies päev tähendas meie seltskonnale seda, et pidime sõitma tagasi meie karantiinihotelli, kus viibisime ka reisi esimesel päeval.\nÕhtul üritasime saada hotelliga kokkulepet, et äkki me võiks ise sõita kohe haigla juurde neid pcr-teste tegema ja siis hotelli, aga kus sa sellega. Ikka tuli kõigepealt hotelli sõita, panna kohvrid maha ja sõita hotelli poolt pakutava(ja meie poolt makstava) transpordivahendiga saare haigla juurde. Nii siis nii. Jõudsime eelmise päeva rendiautoga hotelli, autoomanik võttis auto ja meie istusime peagi ringi lahtisesse “taksosse” ja vurasime juuste lehvides haiglasse. Rõõmustasime selle üle, et viienda päeva teste sai õnneks teha saarel, mitte ei pidanud sõitma tagasi mandrile Trati linna haiglasse, kus esimesed testid tegime. Ja nüüd ma olen mõelnud sellele, et Tais oli normaalsemast normaalsem istuda “katusega kastis”, kus polnud tagumist luukigi ja vurada ühest kohast teise. Kodustel teedel…ma vist ei tunnekski ennast samasuguses sõidukis mugavalt :D, aga Tais oli selline sõitmisviis absoluutselt vastuvõetav ja lõbus.\nHaiglasse jõudes jäime kambaga õue ja Veiko, kui karja juht, võttis meie kõigi dokustaadid ning läks nendega haiglasse sisse. Ikka selleks, et meid testile registreerida. Läks pisut aega. Meie samal ajal vaatasime õues, kuidas samasuguses klaasputkas nagu esimesel korral, võttis meedik läbi kätele mõeldud aukude inimestelt proove. Mõned turistid selle aja sees ikka liikusid. Meie taksojuht parkis ennast ära ja lihtsalt ootas. Kui Veiko papritega tagasi jõudis, hakkasime hanereas testimas käima. Peale esimest korda olime juba tsipa targemad ja ei lasknud liiga ägedalt oma ninas ega kurgus asjatada. Kellel seda vaja, et nina jälle tund aega peale kraapimist valutab. Nipp seisnes siis selles, et istuda tuli oma tooliga just nii kaugele, et tädi täpselt, täpselt serva pealt ulatas pulgakesega ninasse ja kui ta hakkas proovi võtma…..hakkasid määäärkamatult peaga tahapoole liikuma ja tegid aih!!! Seepeale jättis tädi meedik su kohe rahule ja asi korras :)\nPeale testide tegemist palusime umbkeelset juhti, et ta viiks meid poodi jätsi ostma, sest ega meil hotelli minemisega siis kiiret polnud ja palav oli niikuinii. Kuna ta ühtegi sõna inglise keelest aru ei saanud, siis tuli öelda lihtsalt 7 Eleven….ja sellest sai mees kohe aru. Järgmine peatus oligi 7 Eleven, ehk kauplusekett, mida on saar täis. Ostsime kõik endale jäätist ja nautisime seda poe ees trepi peal patseerides. Veiko ostis juhile samuti jäätise ja kõik olid õnnelikud. Tundus, et juhil oli veel vähem kiire tagasi jõudmisega.\nLiikusime tagasi hotelli. Seekord oli seal teine registraator ja tema tundus kuidagi eriti range. Teatas väga konkreetselt, et enne järgmist päeva ei tohi me majadest välja minna ja andis kätte hommikusöögi tellimise lehed. Nooooh, seal oli 3 varianti ja ükski ei isutanud sööma. Eriti teades seda, kui rikkalik oli seal buffee hommikusöök. Haiglas öeldi meile tegelikult, et testide vastused tulevad juba õhtuks, seega lootsime sellele, et hommikul saab igal juhul ise sööma minna ja ei mingit tuppa toidu tellimist.\nNii me siis võtsimegi selle päeva puhkepäevaks ja ei sättinud ennast keeldude kiuste kohe randa. Kindlasti oleks olnud kõik ok, kui oleksime läinud, aga otsustasime puhata ja logeleda oma majakeste territooriumil. Kui oma majas ei viitsinud enam olla(ja see tunne tekkis ruttu), kolisime Veiko ja Pirjo basseiniga majja. Võtsime ette edasise elu planeerimise. Kaks sihti olid peale esimest nädalat meile teada- Chiang Mai Põhja Tais ja viimasena pealinn Bangkokk. Nüüd oli vaja veidi asja uurida, et mida nendes sihtpunktides saab toreda näha ja teha ning kuidas sinna kõige optimaalsemalt kohale saada. Kiiresti sai selgeks see, et kõike mida need paigad pakuvad, me niikuinii kogeda ei jõua, aga midagi tuli valida. Vähemalt umbkaudugi, sest lõplikud plaanid selguvad tegelikult alati kohale jõudes ja inimestega suheldes. Mis tuli aga kohe ära teha, siis see, et rongi piletid Chiang Maisse tuli ära osta. Peale variantide kaalumist- sest variante on- jäi valik öörongile(II klass, sest I klass oli mõttetu kulutus) ja Veiko ostis piletid ära. Kui ette ei osta, siis pärast ei pruugi pileteid lihtsalt olla. Eks ma sellest rongiasjast kirjutan täpsemalt siis, kui jõuan jutuga reisini Bangkok-Chiang Mai.\nNii me siis veetsime oma aega jutustades, plaane tehes ja kes soovis hulpis basseinis. Või kasutas aega internetis seikluskohti otsides ja lähedastega suheldes. Kui kõht läks tühjaks, keetsime endale kiirnuudliroogasid, sõime puuvilju ja hämaras kolisime Pirko ning Kirkega oma majja tagasi.\nMingi hetk sai minul igatahes isu nii täis puurilinnu elust, et pimeduse varjus läksin randa jalutama, vaatasin loojuvat päikest, kõndisin ringi ja tegin mõned pildid. Järgmine päev tuli välja, et Veiko oli samal ajal rannas ja nautis elu lebotades rannas sääsevõrgu all kott-toolis. Ok, ilmselgelt libistas õllekest ka :P Eks meie olimegi vist selle reisi kaks kõige püsimatumat täiskasvanut. Kogu aeg sügeles sees, et midagi tahaks teha, kusagil tahaks käia ja niisama passida on igav.\nLõpuks saabus aga nagu ikka – öö ja läksime oma baldahhiinvoodisse magama, sest hommikut ei tahtnud ju kuidagi maha magada, vaid esimesel võimalusel hoopis randa minna ja mõnusat õue-elu nautida.\nJa nüüd pisut hotellist endast, sest soovitada julgeme me seda päris kindlasti, kui raha ei loe. Ok, Euroopa hotellihindade kõrval on see tegelikult väga ok hind, aga Tai hindade juures on see siiski kallima otsa hotell. Isegi Bangkokis ööbisime kesklinna nooblis hotellis odavamalt.\nMis tema kohta siis kirjutatakse?\nAsub Tai kõige suurema rahvuspargi Koh Changi saare lääneosas asuva liivaranna Klong Prao südames. Barali Beach Resort & Spa-s naudid Siiami lahe värskeid tuuleiile ja ainulaadseid panoraamvaateid päikeseloojanguga ookeanil.\nElades kaasaegses Aasia stiilis villas, rahvusvahelises ja luksuslikus kuurordis, mis on omavahel hästi kooskõlas, tunneb külaline end kuurordi rajatistes kui oma kodus- nii väidab teenusepakkuja ja võib öelda, et nii see ongi. Rahvusvahelise seltskonna osas ma sõna ei võta, sest olgem ausad, ega me seal inimesi väga ei kohanud. Siiski..vaevalt, et seal hotellis kohalikud väga peatuvad. Pigem praegusel ajal on kuumem teema siseturism, ehk siis mandrirahvas, teised asiaadid ja sageli näed sellist pilti nagu vanem eurooplasest mees ja noorem tailanna.\nBarali Beach Resort asub väga ilusas kohas ja kõik majutusvõimalused on villades. See on Koh Changi üks väiksemaid rannakuurorte, kus on vaid 24 tuba. Samas…teiste andmete kohaselt on tube nagu rohkem – Täielikult konditsioneeritud rannahotellis on 40 täielikult töötavat villat, 3 rannaäärset villat, 2 juuniorsviiti ja 65 luksusvillat.\nMina neid üle lugemas ei käinud, seega….teil on võimalus kohale purjetada ja tõde välja selgitada. Ise jään uskuma pigem selle 24 majakese juttu.\nKohapeal on fuajee-ala koos 24-tunnise vastuvõtuga, seif, kohvik ja restoran. Pakutakse toa- ja pesupesemisteenust ning autoga saabuvad külalised saavad jätta oma sõidukid lähedal asuvasse parklasse. Igas toas on eraldi reguleeritav konditsioneer, ministereo, satelliittelevisioon, telefon, minibaar, külmkapp, föön, kohvimasin ja privaatne seif. Kõikidel tubadel on ka privaatne rõdu või terrass. Kuurordi territooriumil on bassein koos lastebasseiniga. Seiklushimulisemad külalised saavad laenutada merel sõitmiseks kajakki või rattaga sõita. Restoranis Barali serveeritakse rahvusvahelisi roogasid, hommiku-, lõuna- ja õhtusööke menüü või a la carte menüü alusel.\nMajutusasutuse tagaosas, vastuvõtule kõige lähemal on Deluxe-villad. Järgmisena tulevad Deluxe basseiniga villad ja siis kohe ranna lähedal rannaäärsed villad. Need on hiljuti saanud uue kujunduse/ Deluxe villades on tumedast puidust interjöör. Rannaäärsete villade helgemad ja heledamad toonid on midagi uut. Kõikides villades domineerib vannitoas suur vann. Ma pole kindel, kas mõnel külalisel on kunagi olnud kannatust oodata, kuni see täitub, aga nad näevad välja muljetavaldavad. Dušš laest nagu seisaksid vihma käes, ümber vanni rohelised taimed….ok, meie suutsime siiski kaks vanni vett täis lasta. Oodata tuli pikalt, aga meil aega oli. Istusime oma villades kinni ja mis sa muud seal teed, kui lased vett vanni, eks. Üritasime sinna palju vahtu teha, et vähemasti aega otstarbekalt kasutada ja vannifotosessiooni teha, aga….see sindrima kohalik vannivaht polnud väga koostöövalmis. Mingi väikese vahu saime, aga see polnud see, mida soovisime. Noh, aga vähemalt sai nalja ja mõned pildid ka. Mis kõige tähtsam- aeg sai sisustatud.\nAga nalja peab saama ja nii ei puudunud ka meie fotosessilt “džunglis” hiiliv Tarsan :P\nNii et asukoht on hea, kuurort on hea, konditsioneerid ja wifi toas olemas, hind hea ja kohalik küla on vaid mõneminutilise jalutuskäigu kaugusel. See asub Centara Tropicana kuurordi kõrval ning 2-minutilise jalutuskäigu kaugusel Emerald Cove’ist ja Dewast. Kuid need on kõik suured kuurordid.\nNii et proovige Barali Beach Resorti, kui ei soovi teiste turistidega kokkupõrkamist ja soovite saare selles osas intiimsemat butiikpuhkust.\nVäikese ülevaate sellest kompleksist saab SIIT videost.\nJa no päriselt, seal oligi väga mõnus olla, aga reisimine ei tähenda vähemalt minule hotellis istumist. Seega- kaks puhtalt hotellipäeva on rohkem, kui küll.\nKui saabus hommik, saime peagi Veikolt rõõmusõnumi, et kõik testid olid negatiivsed…milles me tegelikult hetkegi ei kahelnud. Pigem käis meil sõbralik aasimine, et kui keegi on positiivne, siis teeme nii, et teised seltskonnast teda ei tunne :D Ja no salaja võiks siis karantiini jääjale õhtuti head sööki ja puuvilju viia. Tegelikult aga oli ainus asi, millele me mõtlesime, et oleks need testide vastused juba kohal ja saaks rahus restorani hommikust sööma minna, ujuma ja mujale edasi seiklema minna.\nÜhel pildil on näha rannast väjuvat kaatrit. Nii käiakse võtmas peale turiste, kes on tellinud päevaseid väljasõite kas siis väikesaartele või kaugemale snorgeldama.\nEks me siis peale sööki veel lustisime- kes meres, kes basseinis, kes jalutas mööda randa ja lõpuks korjasime kella kahe paiku oma kodinad kokku ning tatsasime taas suure tee äärde, et leida “katusega kast” ja põrutada sellega järgmisesse elukohta.\nJärgmises peatükis, tuleb juttu ühest populaarseimast rannast Koh Changi saarel, meie uuest ja paraku saare viimasest peatuspaigast ning tegemistest.


Peenise suurendamise operatsioon | Ametlik kodulehekülg Maral Gel\nPraegu on peenise suurendamise operatsioon meeste intiimplastika üks populaarsemaid. Tänapäeval on olemas tehnoloogiaid, mis aitavad lahendada valdava osa selles valdkonnas esinevatest probleemidest, võimaldades mehel elu nautida, tundes end tugevana ja enesekindlalt. Peenise suuruse suurendamine kirurgilise sekkumise teel on võimalik nii pikkuse järgi - peenise pikendamine kui ka laius - vastavalt selle paksenemine. Need on kaks erinevat tehnikat, mis erinevad operatsioonitehnoloogia poolest.\nTänapäeval on kõige levinum peenise suurendamise meetod kirurgiliselt seda toetava sideme sisselõikamine. Seda operatsiooni nimetatakse ligamentotoomiaks. Sellisel juhul pikeneb peenis (sõltuvalt patsiendi individuaalsetest omadustest) 1, 5-6 sentimeetrini.\nPärast peenise kirurgilist pikendamist tuleb mitu kuud kasutada spetsiaalset seadet, pikendajat.\nPeenise laienemise operatsioon on ette nähtud meestele, kes pole peenise pikkusega rahul. Operatsiooni näidustused määrab arst pärast vestlust ja uurimist näost näkku konsultatsioonil.\nPikendamine - ligamentotoomia. Operatsiooni ajal lõikab kirurg ära sidemed, mille abil peenis on häbemeluu külge kinnitatud, mis võimaldab vabastada keha sees oleva peenise osa. Cavernosa corpora vabastatakse sügavate arterite kohale ja fikseeritakse kärbitud tugisideme tasemel uues asendis. Sidemete uuesti kokku kasvamise vältimiseks on vaja mitu kuud kanda spetsiaalset seadet - kanderaami, mille ülesandeks on tõmmata tõmbefunktsiooni. Kanderaamide õige kasutamine ja hästi läbi viidud toiming võimaldavad teil saavutada soovitud tulemuse.\nmadal trauma - operatsioon tehakse minimaalse sisselõikega munandikotti piirkonnas;\nureetra, neurovaskulaarne kimp, corpora cavernosa ei ole mõjutatud;\nõmblus on peaaegu nähtamatu.\nPaksendamine - klassikalises tehnikas siirdatakse rasvkoe peenise võlli teistesse kehaosadesse (seda võib võtta näiteks tuharatest). Kasutatakse ka erinevaid sünteetilisi täiteaineid ja geele. See meetod võimaldab teil peenist massiivsemaks muuta. Kuid kirjeldatud meetod võib mõnel juhul põhjustada komplikatsioone. Sel põhjusel kasutatakse nüüd sagedamini moodsamaid tehnikaid, mis hõlmavad biosobivatest sünteetilistest materjalidest spetsiaalsete proteeside kasutamist.\nIntiimses piirkonnas on nahaalune rasvkoe liiga suur\nRahulolematus peenise suuruse või väljanägemisega\nLigamentotoomial on mitu põhjust:\npeenise ebapiisav suurus erektsiooni seisundis (anatoomiline tunnus);\nsai vigastusi, mis viisid peenise deformatsioonini;\nsuguelundite kaasasündinud alaareng.\nPeenise suurendamise plastilisi operatsioone saab teha mitte ainult meditsiinilistel põhjustel. Sageli tehakse seda ainult esteetilistel eesmärkidel, kliendi soovil.\nSel juhul otsustab peenise pikendamise vajaduse otse patsient.\nEnne meesliikme suurendamise operatsiooni peate läbima mõned kliinilised ja instrumentaalsed uuringud:\nvereanalüüsid (biokeemilised ja üldised), uriin;\nHIV antikehade, HBs-Ag, anti-HCV määramine;\nRW (süüfilise test);\nkoagulogramm (hüübimissüsteemi hindamine);\nKui ligamentotoomia tehakse meditsiinilistel põhjustel, võib ilukirurg määrata täiendavaid laborikatseid või kitsaste spetsialistide konsultatsioone. Tavaliselt soovitatakse külastada endokrinoloogi ja androloog-uroloogi, ultraheli või MRI-d.\nKuna enamikul juhtudel tehakse peenise kirurgiline pikendamine patsiendi soovil esteetilisel eesmärgil, on vastunäidustused üldised:\nnakkus- ja põletikulised haigused aktiivses faasis;\nmeeletus krooniliste patoloogiate ägenemine;\nbronhopulmonaalse või kardiovaskulaarse süsteemi rasked haigused;\nsugulisel teel levivad nakkused ägedas staadiumis.\nOperatsiooni konkreetse kuupäeva määrab raviarst pärast kõigi olemasolevate andmete analüüsimist.\nKui teil on mõne ravimi suhtes allergilisi reaktsioone või kui varasemad sekkumised on kulgenud spetsiifiliste tüsistustega - peate selle eest oma kirurgi ja anestesioloogi hoiatama.\nSamuti tuleb arsti teavitada halbade harjumuste, sõltuvuste või süstemaatilise ravimite tarbimise olemasolust. Spetsialisti kõigi andmete puudumine patsiendi tervise kohta võib põhjustada postoperatiivsete komplikatsioonide arengut.\nKuidas toimib mehelikkuse suurendamine?\nOperatsioon kestab 30–40 minutit ja see viiakse läbi spetsiaalsete mikrokirurgiliste tehnikate abil, et pakkuda närvide ja anumate visualiseerimist. Patsient jääb haiglasse üheks päevaks.\nImenduvate õmbluste korral ei ole õmbluste eemaldamine vajalik.\n2 nädalat pärast sekkumist on soovitatav hoiduda seksuaalvahekorrast.\nTulemust saab hinnata vähemalt mitu kuud pärast operatsiooni.\nMis määrab liikme pikkuse suurendamise tulemuse\nKanderaami kasutamine muudab interferentsi mõju palju selgemaks. Parima tulemuse saamiseks tuleb siiski arvestada asjakohaste teguritega.\nPeenise algpikkus - mida suurem see on, seda tugevam on efekt.\nfallose anatoomia - selle efektiivsus sõltub sellest, kui hästi kanderaam on kinnitatud.\nNormaalne hormonaalne taust - mõnele patsiendile võib soovitada hormoonravi kuuri.\nOperatsiooniga mehelikkuse suurenemise tulemus, kui kõiki soovitusi nõuetekohaselt järgitakse, säilib igavesti.\nPärast peenise pikendamise operatsiooni tuleks kanderaami kanda iga päev 2 tundi, viies selle aja järk-järgult 6–8 tunnini päevas.\nSeadme vale kasutamine võib põhjustada tüsistusi, eriti parafimoosi, seetõttu tuleb hoolikalt jälgida kõiki arstide soovitusi. Pärast rehabilitatsioonikursuse edukat läbimist võite loota mehelikkuse pikenemisele 3–5 cm võrra.\nPeenise koobaste kehade ja vaagna luude vahel on mitu sidekoe riba, millele elund luustruktuuridest "riputatakse". Peenise ligamentotoomia ajal lõigatakse üks neist sidemetest. Selle tagajärjel suureneb peenise nähtav osa. Selle põhjuseks on jõu eemaldamine, mis tõmbas teda pehmetesse kudedesse.\nvalu leevendamine. Saab teha epiduraalse või üldanesteesiaga. Esimesel juhul on patsient teadvusel: pärast spetsiaalset süstimist selja piirkonda “lülitatakse välja” tundlikkus vööst allpool. Teises osas on patsient teadvuseta ja ärkab pärast operatsiooni lõppu.\nMunandikotti sisselõige. See juurdepääs on kõige mittetraumaatiline. Operatsioonijärgsed ebamugavused ja postoperatiivse armi suurus on sel juhul minimaalsed.\nSuspensioonisideme lõikamine skalpelliga. Närvide ja veresoonte kahjustus, samuti erektsioonihäirete välistamine. Peenise enda kudesid see ei mõjuta.\nOperatsioonijärgse haava õmblemine kosmeetiliste õmblustega, mis on hiljem täiesti eristamatud. Arst võib kasutada tavalisi kirurgilisi õmblusi (sel juhul tuleb õmblused eemaldada) või iseenesest neelduvaid, mis ei vaja eemaldamist.\nSõltuvalt patsiendi individuaalsetest omadustest kestab sekkumine kuni tund (maksimaalselt), keskmiselt 30–40 minutit.\nKliinikus viibimine ei ületa tavaliselt 1-2 päeva, mille jooksul jälgitakse operatsioonijärgse piirkonna üldist seisundit ja dünaamikat.\nVahetult pärast peenise suurendamise operatsiooni pikeneb elund umbes 2–2, 5 cm. Tulemuse parandamiseks veel mõne sentimeetri võrra tuleks pärast ligamentotoomiat mitu kuud perioodiliselt kanda kanderaam-pikendajat.\n5-7 päeva pärast on õmblus peaaegu täielikult paranenud. Esimesel päeval võib patsienti häirida ebamugavustunne operatsiooni piirkonnas, samuti pehmete kudede kerge turse.\nPeenise suurenemine toimub mitte ainult operatsiooni abil. Hilisel rehabilitatsiooniperioodil, mis võib kesta kuni kuus kuud, kinnitatakse peenisele spetsiaalne meditsiiniline struktuur mitu tundi päevas.\nPikendaja eesmärk on elundi kudede mehaaniline venitamine. Sellisel juhul paneb patsient selle ise püsti: on vaja saavutada kerge venitamise tunne, valu ja ebamugavustunne peaksid puuduma.\nPikendaja kandmine aitab pikendada peenist veel 2–2, 5 cm võrra. Selle aja jooksul tekivad uued sidemed.\nKui kanderaami pärast sekkumist ei kasutata, paraneb transitseeritud sideme ning taastub algne kuju ja pikkus. Peenise laienemist sel juhul ei pruugi tekkida või see on minimaalne.\nSoovitused operatsioonijärgsel perioodil:\nfüüsilist ja seksuaalset aktiivsust tuleks piirata 2–3 nädala jooksul.\nKohe pärast ligamentotoomiat tuleb lõpetada tiheda või tiheda aluspesu kasutamine. See tagab mikrotsirkulatsiooni ja innervatsiooni kiireima taastamise operatsioonipiirkonnas.\nVältige õmbluste niisutamist.\nOperatsioonijärgset piirkonda ravige vastavalt kirurgi juhistele.


Müüa korter, 1 tuba, Riia mnt 65/2, Pärnu linn, Pärnu, Pärnumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa korter, 1 tuba - Riia mnt 65/2-1, Pärnu linn, Pärnu, Pärnumaa\nMüüa 1-toaline korter Pärnus. Korter asub I korrusel, üldpind 34,1 m2, eraldi sissepääs, ahjuküte, köögis puupliit. Korteri juurde kuulub ka kuuriboks.\nPiirkonnas asuvad kohvik, toidukauplused, marketid, lasteaed, kool. Kesklinn ja rand jäävad ca 2 km kaugusele.\n~ 940 m Pärnu Kuninga Tänava Põhikool\n32 000 € 938 €/m2\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/2990288 Kommentaar:


Kristjan Jaakusid on nüüd Tartus kaks - Tartu Postimees\nKristjan Jaakusid on nüüd Tartus kaks\n27. juuli 2014, 17:40\nKristjan Jaak Petersoni kuju jääb kooli fuajeesse.\nSkulptor Jaak Soans on ikka oma monumentide mustandiks tehtud kipskujud ära hävitanud. Mingil põhjusel jäi Kristjan Jaagu kuju minivariant aga 30 aastaks hoidlasse ootama.\nJa jaksas oma aja ära oodata. Ühel ilusal päeval tuli Tallinnas elavale skulptorile Tartust telefonikõne, kus taheti teada, kas siinne uus, Petersoni-nimeline gümnaasium võib oma logol kasutada pilti Soansi loodud Petersoni monumendist. Jutu sees mainis Soans ka seisnud kipskuju ja direktor Merike Kastel hakkas mõte jooksma.\n«Linn on ikka uutele koolidele midagi kinkinud,» rääkis Kaste, kuidas ta endise linnapea Urmas Kruuse jutule läks, avalduse kirjutas ja koolile kuju kindlustas. «Me olime valmis ise ka rihma pingutama, aga õnneks ei olnud vaja.»\n30 aastat hoidlas seisnud kuju ei olnud just kõige paremas seisus. Soans ütles, et enne kui pronksi valamise pikk protsess sai alata, tuli kipskuju mitmest kohast lappida ning katki läinud kepi asemele uus teha.\nKolmapäeval jõudis pronksmees lõpuks Tartusse, pikal sõidul Soansi auto pagasiruumis pikutades. Tervituskomitee oli valmis ja peamiselt naiste jõul tõsteti sale kuju oma uude kohta. Töö polnud väga raske, väike Kristjan Jaak kaalub küll 70 kilo ringis, kuid on vaid 125 sentimeetrit pikk ja omab mitmeid osi, kust hea kinni krabada.\nKaugele polnud ka vaja tassida, sest kooliperel oli juba välja vaadatud sobiv koht kohe fuajees. Koos Soansiga arutati teisi võimalikke paiku, kuid jäädi ikka samasse nõusse.\nKooliaasta alguseks peab kujul olema alus, mis laseks tal inimestega ühel kõrgusel seista. Sobiva kõrguse katsetamiseks prooviti kõigepealt taburetti, kuid skulptor leidis seina äärest hoopis modernse kandilise metallist prügikasti, mis sümpatiseeris talle nii suuruse kui värvi poolest.\nPeterson tõsteti taburetilt kastile ja autor jäi rahule: just selline kandiline, pisut väiksem ja sarnast tooni metallalus sobiks tema kujule väga hästi. Prügikasti ennast muidugi aluseks ei panda, aga sealt pealt on nüüd hea mõõdud võtta ja spetsiaalne alus tellida.\nTõsise nurgelise näoga kirjamees on tulevikus näha otse Petersoni gümnaasiumi peauksest sisseastujale, kuid ta ei tervita sisenejaid, vaatab hoopis kõrvale, nagu ei huvitakski teda, kes seal käib. Vaatab akna poole, nägu kenasti valgusesse, et see mitte varju ei jääks.\nKoolil on Kristjan Jaaguga omad plaanid. Kaste ütles, et Peterson võiks saada tulevikus näiteks kõigi tähtsamate fotode keskmeks, kui pildistatakse parimaid õpilasi vms.\nVäike rändur on peaaegu üks ühele sarnane oma 1983. aastast Toomel seisva ja täpselt kolm korda suurema veljega. Hoiak, vaade, käes olev kepp – kõik on sama. Lähemal võrdlusel on aga näha, et väiksel Petersonil on käes vaid raamat, kotti aga puusal ei ripu.\n«See mõte kott teha tuli mul alles viimasel hetkel,» rääkis Soans suure monumendi loomisest. «Käe ja jala vahel oli nii palju tühja ruumi ja ma mõtlesin, et kuna ta ju rändas, siis võiks seal kott olla.»\nKas praegu, aastaid hiljem oleks skulptor Petersoni kuidagi hoopis teistmoodi kujutanud?\n«Ma teeks kõik oma 30 aasta tagused asjad praegu teisiti,» naeris Soans. «Aga ma ei ole temaga rahulolematu.»


100 SEKUNDIT: EKRE-sse kuulunud valijamees pidi Kaljuranna toetamise pärast lahkuma; presidendikandidaat Allar Jõks sattus kampaaniat tehes ahelavariisse - Delfi Eesti\n100 SEKUNDIT: EKRE-sse kuulunud valijamees pidi Kaljuranna toetamise pärast lahkuma; presidendikandidaat Allar Jõks sattus kampaaniat tehes ahelavariisse\n13.september 2016 17:23\nMida tõi Eesti ja maailma uudistesse teisipäev, 13. september? Vaata Delfi TV kokkuvõtet!\nPolitsei tabas Tartus akendest sisse piilumas käinud kahtlase mehe\nmees akna taga\nSotsiaalmeedias levib video, milles on näha, kuidas mees pingsalt võõra korteri ettetõmmatud kardinaga aknast sisse vaadata üritab. Tänu laekunud vihjele on mees praeguseks tuvastatud.\nVenemaalt laekus Eestile täiendav ja saladuslik konsultatsioonide kutsesse puutuv kiri\nKaitseministeerium peab jätkuvalt liitlastega plaani, mida Moskva kutse peale vastata. Vahepeal on aga veel üks asjassepuutuv kiri laekunud.\nAarne Rannamäe kolleegid meenutavad: poliitikuhakatised helistasid sageli hirmunult stuudiosse, et kes täna "AK" ankur on\nVikerraadio tänane saade "Reporteritund" oli pühendatud meie seast lahkunud ajakirjanikule Aarne Rannamäele. Saates rääkisid Rannamäe juhitud ERRi välistoimetuse töötajad enda kogemustest ja arvamustest seoses lahkunud sõbra, kolleegi ja ülemusega.\nMiks nimetab Soome leht minister Ligit roppsuuks: "kärbatanud pabul", "ära kaaguta" ja "sisserändaja poeg roosast erakonnast"\nJürgen Ligi valitsuse pressikonverentsil 7.jaanuaril 2016. aastal\nJuba neljandal ministrikohal alustav värske välisminister Jürgen Ligi teenis põhjanaabritelt sooja tervituse. „Eesti poliitika roppsuu saab välisministriks“, kirjutas Soome leht Helsingin Sanomat.\nPiirissaare tulekahjule tõtanud piirivalvurite paadid põrkusid kokku\nPiirisaare tulekahjule reageerinud piirivalvurite alused põrkusid pimedas kokku ning üks päästja kukkus üle parda, kuid abi andmise kiirust kokkupõrge ei mõjutanud.\nJaanus Karilaiul oli eile Edgar Savisaarega pingeline kohtumine\nJaanus Karilaid ja Edgar Savisaar\nEdgar Savisaare toel Keskerakonna aseesimeheks saanud Jaanus Karilaid hakkas viimasel ajal rääkima erakorralise kongressi vajadusest, kus uueks erakonna esimeheks võiks saada hoopis Jüri Ratas. Eile toimus Karilaiu ja Savisaare vahel pingeline kohtumine.\nPettunud klient tegi politseile kaebuse narkomüüja kohta. Politseijuht: seda kaebust kuuldes oli parem istuda\nPõhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Urmet Tambre kirjutas sotsiaalmeedias, et hiljuti tegi üks inimene politseile avalduse, kuna talle müüdi narkootikumide asemel suhkrut.\nVIDEO: Presidendikandidaat Allar Jõks sattus kampaaniat tehes ahelavariisse\nPresidendiks pürgiv Allar Jõks ja tema kampaaniameeskond sattusid täna hommikul ahelavariisse.\nRaimond Danilov julgustab ka teisi valijamehi oma otsustele kindlaks jääma, mitte alluma erakondade kontrollisoovidele.\nRiik vähendas töötajate arvu plaanitust kaks korda rohkem. Kuidas?\nKõige rohkem kärbiti ülikoolide, päästeameti ning maksu- ja tolliameti personali.\nPilt pole seotud antud tarbijavaidluste komisjoni otsusega ega selles kirjeldatud vaidlusega.\nAutoomanik pöördus tarbijavaidluste komisjoni, kuna talle väljastati trahvikviitung keelava teekattemärgistusega kohale parkimises, mida ta tegelikult ei teinud.\nAlar Varrak: Kalev/Cramo loobub FIBA tüli tõttu EuroCup sarjast\nEesti korvpallimeistri BC Kalev/Cramo peatreener Alar Varrak teatas Õhtulehe saates "Viies veerandaeg", et klubi loobub EuroCupil osalemisest.\nFoto: Scanpix/ Reuters, Delfi\nVIDEO | Ratas: Kingo tagasiastumine oli ainumõeldav otsus (4)\nM.V Wooli tehase bakteritüvi põhjustas vastsündinu surma (115)\nMinister Kert Kingo astus tagasi, Ratas võttis ministri lahkumisavalduse vastu Ratas: Tunnustan Kingot raske otsuse eest (477) 612\nMartin Helme: poliitikutele valetamist andeks ei anta (295) 231


Kolm eestlaste ülikooli lõpetasid põhihooaja, Tassilt taas kahekohaline punktisumma – Korvpall24.ee\nAvaldatud 28.02.2021; 10:15\nAutor Toomas Kiisk 28.02.2021; 10:15\n-Matthias Tass | Foto: USA TODAY Sports/Scanpix\nTäna varahommikul olid USA üliõpilasliiga NCAA kõrgeimas divisjonis võistlustules viis meeskonda, kus mängivad eestlased.\nMatthias Tassi ja Leemet Böckleri kodumeeskond Saint Mary’s Gaels kaotas võõral väljakul BYU Cougarsile 51:65. Saint Mary’se jaoks oli tegemist põhihooaja viimase kohtumisega.\nAlgviisikusse kuulunud Tass sai mänguaega 36 minutit, mille jooksul viskas meeskonna paremuselt teise skooritegijana 12 punkti (kahesed 4/13, kolmesed 1/3, vabavisked 1/2), hankis kuus lauapalli, andis kaks resultatiivset söötu, blokeeris ühe vastaste pealeviske, kaotas korra palli ja tegi kaks isiklikku viga. Tegu oli viienda järjestikuse mänguga, kus ta on visanud kahekohalise punktisumma ehk vähemalt 10 silma. Böckler vigastuse tõttu kaasa ei teinud.\nSaint Mary’s lõpetas põhiturniiri 13 võidu ja kaheksa kaotusega, lääneranniku konverentsis saadi neli võitu ja kuus kaotust. Juba järgmisel nädalal algab lääneranniku konverentsi finaalturniir.\nCarlos Jürgensi meeskond Oral Roberts Golden Eagles alistas koduväljakul Western Illinois Leathernecksi 85:81. Oral Robertsi tähtmängija Max Abmas viskas koguni 41 punkti.\nAlgviisikus platsile jooksnud Jürgens mängis kokku 31 minutit, mille jooksul kogunes tema arvele viis punkti (kahesed 2/4, kolmesed 0/3, vabavisked 1/2), kolm lauapalli, kolm korvisöötu, kolm blokeeritud viset, üks pallikaotus ja kaks isiklikku viga.\nÜks mäng enne põhihooaja lõppu on Oral Robertsil kirjas 12 võitu ja 10 kaotust. Oma konverentsis (Summit League) on nad kogunud üheksa võitu ja viis kaotust.\nTaavi Jurkatamme kodumeeskond San Francisco sai kuuenda kaotuse järjest, kui võõrsil jäädi 69:76 alla Pacific Tigersile. Tegemist oli San Francisco põhihooaja viimase mänguga.\nKohtumist pingilt alustanud Jurkatamm mängis 25 minutit, kuid punktiarvet avada ei suutnud (kolmesed 0/3). Eestlase arvele jäi üks resultatiivne sööt, üks vaheltlõige, üks blokeeritud vise, üks pallikaotus ja kolm isiklikku viga.\nSan Francisco lõpetas lääneranniku konverentsis nelja võidu ja üheksa kaotusega, kokku teeniti põhihooajal aga 10 võitu ja 13 kaotust.\nKaotuse sai kirja ka Artur Konontšuki ja Mark-Andreas Jaaksoni meeskond Southern Miss Golden Eagles, kes jäi koduplatsil 66:73 alla Florida Atlantic Owlsile. Southern Missi jaoks oli tegu põhihooaja viimase mänguga.\nPingilt mängu sekkunud Konontšuk viie minutiga kätt valgeks ei saanud (kahesed 0/2, vabavisked 0/2). Tema arvele kogunes üks lauapall, üks vaheltlõige ja üks isiklik viga. Jaakson mänguaega ei teeninud.\nSouthern Miss võitis põhihooajal 24-st mängust kaheksa, sealhulgas USA konverentsis 17-st neli. USA konverentsi finaalturniir toimub 9.-13. märtsil.\nVõistlustules oli ka Ran Andre Pehka kodumeeskond UC Davis Aggies, kes alistas lisaajal võõrsil toimunud kohtumises 68:66 Cal Poly Mustangsi. Eestlane platsile ei pääsenud.\nkaheksa võitu ja kuus kaotust kogunud UC Davisel jääb põhihooaja lõpuni pidada veel kaks kohtumist. Oma konverentsis (Big West) on neil viis võitu ja kolm kaotust.\nPrevious Post Kerr Kriisa naasis platsile ja aitas Arizona ülinapi võiduni\nNext PostAnna-Helena Ehala koduülikool sai hooaja viimases mängus kindla võidu


Talvepealinnas käivitusid lumekahurid – Külauudised\n„Päris pargi avamiseni on veel minna ning kui ilmataadil lahkust jagub, siis detsembri esimesel nädalavahetusel ootame kõiki väikseid ja suuri tuubitama, kelgutama, uisutama ja osa saama teistest ägedatest talveatraktsioonides.“\nKa Tehvandil on lumetootmine täies mahus käimas. Tehvandi Spordikeskuse juhataja Jaak Mae märkis, et kõik Tehvandi 10 lumekahurit töötavad juba laupäevast alates. „Esimese hooga püüame teha lund nii palju, kui ilm lubab,“ ütles Jaak Mae. „Nädala keskel saame ehk juba hakata radasid tegema.“ Tehvandi läheb talvehooajale vastu ka uue valgustusega, mis on paigaldatud suusaradadele ja staadionile. Hetkel on valgustus veel seadistamisel.“\nLumekahurid Tehvandil. Foto: Monika Otrokova\nVäikese Munamäe ja Kuutsemäe suusakeskustes on lumetootmine samuti alanud. Erinevalt varasematest hooaegadest on tänavu alustatud Sportnõlvast ja Allikarajast, kuna eesnõlvadel käib uue tooltõstuki trossi paigaldamine. „Väike Munamäel peetakse jaanuaris Eesti esimesed FIS võistlused mäesuusatamises – Baltic Cup teine etapp, me tahame võistlusteks korralikult ettevalmistuda ning seetõttu teeme lund praegu Sportnõlval ja Allikarajal, Munaka avamine viibib veidi,“ selgitas suusakeskuste juhataja Priit Tammemägi. „Kuutsemäe suusakeskuse saame aga avada juba sellel nädalavahetusel.“\nEelmine Eelmine postitus: Pihkva regiooni haridustöötajad tutvuvad õppereisil Peipsi järve piirkondlike keskkonnahariduse võimaluste ja vahenditega\nJärgmised Järgmine postitus: Kodanikupäeva aumärgid läksid kaheksasse maakonda


www.snap.ee / vastet otsingule "maja"\nKaart (58) Vaata kaarti suurelt\nLeitud 918 pilti: Vaata Kõiki\nLeitud 780 artiklit\nSony tutvustas kolme uut fiksobjektiivi, mis on väikesed aga võimekad autor: Jürgen Veerme\nSony avalikustas kolm uut kompaktset fiksobjektiivi FE 24mm f/2.8 G, FE 40mm f/2.5 G ja FE 50mm f/2.5 G, mis sobivad kasutamiseks e-bajonetiga Sony hÃ¼briidkaamerate ees. Sony fototehnika ametliku ja pikaajalise partnerina on need objektiivid muidugi juba meie veebikaubamajas olemas eeltellimiseks.Â Need uued Sony FE seeriasse kuuluvad tippkvaliteedi ja suure valgusjÃµuga objektiivid saavad olema ideaalseks tÃ¤ienduseks kÃµigile foto- ja ka videograafidele, sest kiire, tÃ¤pne ning vaikne automaatne ...\nSony uus FE 50mm f/1.2 GM on tõeline tippklassi portreeobjektiiv autor: Mikk Otsar\nSellel nÃ¤dalal teatas Sony, et lisab oma parimate G Master objektiivide sekka uue FE 50mm f/1.2 GM optikajuveeli. TÃ¤nu oma universaalsele fookuskaugusele ja GM mÃ¤rgistusele vÃµime kindlad olla, et tegemist saab olema Ã¼he kÃµige populaarsema ja nÃµutuma GM objektiiviga. Uus Sony FE 50mm f/1.2 GM objektiiv on mÃµeldud kasutamiseks eelkÃµige tÃ¤iskaadersensoriga Sony hÃ¼briidkaameratega. TÃ¤nu oma Ã¼llatavalt kompaktsele korpusele ja kergele kaalule sobib see muidugi suurepÃ¤raselt ka APS-C sensoriga ...\nPhotopoint soovitab: kiired Silicon Power microSD mälukaardid autor: Jürgen Veerme\nErinevaid mÃ¤lukaarte on Photopointi veebikaubamajas tohutult ning see vÃµib Ãµige valimise teha veidi keeruliseks. SeetÃµttu oleme tutud ja tunnustatud tootja Silicon Power mudelite hulgast Sinu jaoks vÃ¤lja valinud mÃ¤lukaardid, mis on vÃµimekad ning eriti kiired nii andmete kirjutamises kui lugemises. TÃ¤nu sellele saad nautida oma seadme tÃ¤it potensiaali – olgu selleks siis peegel-, hÃ¼briid-, kompakt-, auto- vÃµi videokaamera. Lisaks sobivad pisikesed microSD kaardid ideaalselt Android ...\nProfessionaalne Canon Speedlite EL-1 välklamp on nüüd müügil autor: Jürgen Veerme\nKÃµigil elukutselistel fotograafidel, kes pildistavad mÃµned Canon fotokaameraga on pÃµhjust rÃµÃµmustada, sest Photopointi on mÃ¼Ã¼gile jÃµudnud erakordse jÃµudluse ja tÃ¶Ã¶kindlusega Canon Speedlite EL-1 vÃ¤lklamp. Uus Speedlite EL-1 on tÃµeline tippklassi vÃ¤lklamp, mis oma Ã¼likiire taastumisaja (0,1â0,9 sekundit) tÃµttu on loodud Sind abistama just nende kordumatute hetkede pÃ¼Ã¼dmisel. See suudab “tulistada” kuni 170 tÃ¤isvÃµimsusel vÃ¤lgust koosnevat sarja ja suurel kiirusel ...\nTaskukohase hinnaga Veikk graafikalauad on nüüd müügil autor: Jürgen Veerme\nJuba aastaid on graafikalaudade maailma valitsenud Wacom, aga nÃ¼Ã¼d on mÃ¤ngu astumas Veikk, mille populaarsemad mudelid on nÃ¼Ã¼d mÃ¼Ã¼gil ka Photopointi esinduskauplustes ja veebikaubamajas. Veikk puhul on tegemist Hiina ettevÃµttega, mille arendus- ja logistikakeskus asuvad Shenzhenis ning need graafikalauad tunduvad oma taskukohase hinna juures meeldivalt kvaliteetsed. Veikk A15 graafikalauad Veikk A15 seeria graafikalauad on varustatud suure (25,4 Ã 15,2 cm) tÃ¶Ã¶pinnaga, mis sarnaneb paberilehe ...\nCanon EOS M50 Mark II on arvatavasti vloggerite uus meeliskaamera autor: Jürgen Veerme\nEesti suurim hÃ¼briidkaamerate valik on varsti juurde saamas vÃ¤Ã¤rt tÃ¤iendust, sest Photopointi on mÃ¼Ã¼gile saabumas Ã¤sja vÃ¤lja kuulutatud Canon EOS M50 Mark II mudel. EOS M50 Mark II puhul on tegemist nii maailmas kui Eestis Ã¼he kÃµige populaarsema hÃ¼briidkaamera Canon EOS M50 jÃ¤rglasega, mille disain ja sisu on jÃ¤Ã¤nud tÃ¤pselt samaks ning eelkÃµige on tÃ¤iustusi tehtud kaamera tarkvaras. NÃ¤iteks on parendatud kaamera autofookuse tundlikust just silma- ja nÃ¤otuvastuse puhul, et kaamera ...\nSa oled seda väärt – Zeiss Loxia profiobjektiivid on 20% soodsamad autor: Jürgen Veerme\nJuba 130+ aastat on ZEISS tootnud objektiive foto- ja videograafidele, kes ei tee oma lugude rÃ¤Ã¤kimisel mingeid kompromisse ja seetÃµttu ei ole ka nende objektiivide puhul kvaliteedis tehtud Ã¼htegi jÃ¤releandmist.Â Kui soovid samuti seda tippkvaliteeti kogeda, siis Sony tÃ¤iskaader hÃ¼briidkaamerate ette sobivad manuaalfookusega Zeiss LoxiaÂ profiobjektiivid on hetkel 20% soodsamad.Â Soodustus rakendub automaatselt ostukorvis. Zeiss Loxia seeria objektiivid on eelkÃµige konstrueeritud mÃµeldes ...\nSirui 24mm f/2.8 1.33x jätkab edukat anamorfsete objektiivide seeriat autor: Jürgen Veerme\nSeni on anamorfseid objektiive kÃµrge hinnataseme tÃµttu kasutatud peamiselt suure eelarvega Hollywoodi filmide ja suuremate reklaamikampaaniate vÃµtetel, aga 35mm f/2.8 1.33x ja 50mm f/1.8 1.33x mudelitega muutis Sirui filmitegijate tÃ¶Ã¶voogu igaveseks. Ãkitselt oli sisuloojatel ja filmitegijatel vÃµimalik loomingu jÃ¤Ã¤dvustamiseks valida taskukohase hinnaga anamorfne objektiiv. NÃ¼Ã¼d andis Sirui teada, et sellesse edukasse tooteperekonda on peagi lisandumas uus liige Sirui 24mm f/2.8 1.33x. Anamorphic ...


#1 Postitas BloodyLemon\nMa olin umbes viie või kuue aastane, kui see kõik algas. Alati, kui ema ja isa kodust ära olid, tuli Tema minu juurde, vedas mu voodisse, võttis riidest lahti ja siis... Ei, ta ei vägistanud mind, mitte otseselt. Ta lihtsalt... käperdas mind, nühkis ennast minu vastu ja käskis mul enda suguelundit.. imeda. See kõik on rõve. Siiani tekitab judinaid, kuigi sellest on möödas 9 aastat. Ja see juhtus korduvalt. Vägaväga mitu korda.\nMa peaksin praeguseks juba piisavalt tugev olema ja sellega hakkama saama, kuid siiski. See on võimatu. Kui keegi natukenegi kuidagi haiget teeb võimidagi, siis tekib tunne ennast ära tappa. Ma olen sellele ka korduvalt mõelnud. Aga alati hakkan ma mõtlema sellele, mida tunneks mu poisssõber ja kõik sõbrad. Perekonnast on mul ükskõik.\nSee ei tekita minus mingit vihkamist meessoo vastu. Muudab ainult natuke ettevaatlikumaks.\nMingil perioodil eelmine aasta ma võtsin lihtsalt žileti ja lõikasin. Mitte veenidesse, käeseljale. Ma leidsin, et see aitab antukenegi seda valu leevendada. ma olin lõikumisest haiges sõltuvuses. ma tegin seda pidevalt. Ja varjasin oma käsivarsi. Vahepeal, mingil perioodil, ma ei teinud seda. Kuid siis... nüüd teen ma seda jälle. Ärge saage valesti aru. Ma ei taha oma elu lõpetada. ma leian, et see on elamist väärt, sest am saan seda vaid ühe korra teha. Lihtsalt lõikumine, hammustamine, nõeltega torkimine või üldse endale kuidagi haiget tegemine aitab mind. jas kui am sooviksingi end tappa, siis ma suudaks leiutada paljusid teistsuguseid mooduseid ka.\nMa olen psühholoogi juures käinud. ta kaevas selle välja ka. Tänu sellele ma hakkaisngi uuesti lõikuma. Ja mu praegune psühholoog... Ta ei meeldi mulle. Ma ei usalda teda. ma ei taha seal käia. ja nüüd ma lihstalt ei läinud ka sinna. Ma ei leia, et see aitaks. Pigem on see lihtsalt ajaraisk.\nJa tegelikult... mul pole õrna aimugi, miks ma selle praegu siia kirjutasin...\n25 Okt 2009, 11:41\nÄra nüüd slp tapma hakka! See on mõttetu ju! Mõtle,sul on sõbrad ja perekond. Nad kurvastaksid väga kui sind poleks enam.. Su sõpradel hakkaks igav ju. Ma ei saa aru mix sa pead mõtetu v2rgi pärast ennast tapma ?\n25 Okt 2009, 11:55\n#3 Postitas BloodyLemon\nKülaline kirjutas: Ära nüüd slp tapma hakka! See on mõttetu ju! Mõtle,sul on sõbrad ja perekond. Nad kurvastaksid väga kui sind poleks enam.. Su sõpradel hakkaks igav ju. Ma ei saa aru mix sa pead mõtetu v2rgi pärast ennast tapma ?\nMa vist ei väljendanud ennast selgelt. Ma EI KAVATSEGI ennast tappa. Vahepeal viskab mõtte pähe, aga ma lennutan selle sealt kohe minema. Mul tegelikult pole plaaniski oma elu kallale kippuda. ta pole seda väärt.\nJa see: "Ma ei saa aru mix sa pead mõtetu v2rgi pärast ennast tapma " Sa vist ei aimagi, kui palju haiget selline asi võib teha? Ei, ma pole kuri, ega midagi. Ega karga ka kõrri sulle praegu. ma olen vägagi rahulik. Lihtsalt... sellise asja kohta on natuke eba "mõttetu" öelda.\n25 Okt 2009, 13:16\n#4 Postitas Olemas\nSu poolvend on mingi haige jorss kes ilmselt ei suuda endale teadvustada kui tõsised võivad tema haiglase teo tagajärjed olla. Kas sa oled sellest muidu kellelegi rääkinud? Vanematele? Mõnele sõbrannale? psühholoogile??\nKui su praegune psühholoog sulle ei sobi siis vali uus, sul on õigus vahetada psühholooge senikaua kuni leiad endale sobiva keda saad usaldada ja kellega tekib sul side see on täitsa normaalne et igaühega klappi ei teki!\nHea on öelda et ära tee endale viga lõikudes jms, aga tean ise kui raske sellest hoiduda on, aga oled sa püüdnud asendada seda millegi muuga- kirjutamise joonistamisega, võta teinekord paber ja sodi see viha välja- see võib isegi toimida, või võimalusel võta jalgpall ja löö niikõvasti kui suudad seda palli, samas lööki pannes kogu oma sisemise viha.\nSa oled tubli, et enesetapu mõtetest hoidud, respekt sulle selle eest!!!\nTagasi minnes su poolvenna juurde, ta peaks saama karistada oma tegude eest!\n#5 Postitas BloodyLemon\nLastehaiglas ma olen sellest psühholoogile rääkinud. Samuti teavad sellest mu poissõber ja nö. tugiisik. Ma olen sellest ka emale rääkinud, kuid ma kahetsen seda, et ma talle rääkisin.\nÜldiselt ma elan ennast välja joonistades, kuid ma ei saa seda ennast ainult joonistamisega maha rahustada ning välja elada. Kunagi ma elasin end välja jalgpalli mängides. Aga am ei tohi tegelikult üldse spordiga tegeleda. Lõpetasin jalgpalli tagumise ära.\nVahepeal tekib lihtsalt tahtmine rusikatega seina taguda, kuni sellesse auk tekib. Paar korda olen üritanud ka. Ei tea, kas sein oli liiga tugev või miskit, igatahes mu sõrmenukid said ennem puruks, kui sein.\nBloodyLemon kirjutas: Lastehaiglas ma olen sellest psühholoogile rääkinud. Samuti teavad sellest mu poissõber ja nö. tugiisik. Ma olen sellest ka emale rääkinud, kuid ma kahetsen seda, et ma talle rääkisin.\naga sa ei peagi seina taguma,sa võid ju patja peksta ja hammustada.\n25 Okt 2009, 16:18\n#7 Postitas Olemas\nVabanda et küsin kui see ebamugav teema, aga miks emale rääkimist kahetsed?\nvõta nt. põrkepall, ning viska seda vastu maad täiest jõust või tõesti nagu külaline soovitas, võta padi ja peksa rusikatega seda, kui vaja võta neid kaks-kolm ning peksa koguhingest, kasvõi karju sinna kõrvale, ka see aitab.\n25 Okt 2009, 16:23\n#8 Postitas BloodyLemon\nSellepärast... et ma lootsin, et äkki tänu sellele tema suhtumine minusse paraneb ja ta ehk hyakkab mind mõistma. Kuid seda ei juhtunud. Ja ta reaktsioon sellele, kui ma talle rääkisin oli vastik. Mulle tundus, nagu see vastikus ja kõik mis ta häälest välja võis lugeda, oli minule suunatud.\n#9 Postitas Olemas\nKas ta ei võtnud midagi ette sinu kaitseks??\nMis sellest poolvennast praeguseks saanud on?\n25 Okt 2009, 17:29\n#10 Postitas BloodyLemon\nOlemas kirjutas: Kas ta ei võtnud midagi ette sinu kaitseks??\nMa rääkisin emale sellest umbes kuu aega tagasi. Ei, ta ei võtnud midagi ette. Peale selle, et ta kõigi kallal veel rohkem sõimlema hakkas.\nMa usun, et ta istub kuskil kinni jälle.\n25 Okt 2009, 17:50\n#11 Postitas Olemas\nTore et istub- istugu väga kaua !!\nSu ema käitumine on natuke arusaamatu. Küsiksin siinkohal, et kuidas ta on sinu poolvend? Kelle kaudu nagu.\n25 Okt 2009, 18:20\n#12 Postitas BloodyLemon\nOlemas kirjutas: Tore et istub- istugu väga kaua !!\n25 Okt 2009, 21:26\n#13 Postitas Olemas\nSelge, kui vana sa praegu täpselt oled?\n25 Okt 2009, 21:33\n#14 Postitas BloodyLemon\nNovembri lõpus saan 15 aastaseks.\n25 Okt 2009, 21:55\n#15 Postitas Olemas\nBrrr... sa selle poolvenna asjus politseisse ei ole mõelnud minna?\nVõi see halvendaks su suhteid emaga veelgi??\n25 Okt 2009, 22:49\n#16 Postitas BloodyLemon\nOlemas kirjutas: Brrr... sa selle poolvenna asjus politseisse ei ole mõelnud minna?\nMa olin väike. Mu aju on asja juba üsna suures ulatuses blokeerinud. ma mäletan nendest kordadest siiani midagi, kuid mitte täielikult. Ja kui ma pöörduksingi politseisse, siis kuidas seda tõestada saab? Sellest on nii pikk aeg möödas juba. Ja seda on üsna võimatu vist tõestada, et ta seda tegi.\nJa ma ei tea, kuidas see mu suhteid emaga mõjutaks. Ilmselt keeraks see mu suhted vanematega veelgi rohkem persse.\n25 Okt 2009, 22:59\nKui sul on tunnistajad- kellele sa oled juhtunust rääkinud see aitab juba väga palju.\nAga suhted vanematega- noh ilmselt ei oel see hea lahendus politseisse minna kui suhted vanematega veel hullemaks lähevad, sina oled ju pärast veel suurem kannataja.\nSa kodust ära ei saa kuhugi elama minna?\nVana-vanemate juurde või midagi??\nVõi emaga rääkida ei saaks, et miks ta sedasi käitub?\n25 Okt 2009, 23:01\n#18 Postitas BloodyLemon\nMu vanavanemad on surnud kõik. Ma ei tea üldse oma sugulastest eriti midagi.\nMa ei julge emaga sellest rääkida. Alati, kui ma olen proovinud oma vanematega millegist taolisest rääkida, et miks nad nii käituvad vms, siis ma saan üldiselt lihtsalt sõimu kaela.\n#19 Postitas ev1ld3v1l\nEndalgi on sama mure, aga mitte vägistamises , sest mind pole kungi vägistatud , aga see lõikumine on jah üks igavesti vastik asi , see on hullem kui narko või misiganes , kuna see tekitab kõigehullemat sõltuvust ültse . Ja see et sa oma veene eilõigu on vägahea , kuna valu iseenesest aitab inimestel hakkama saada emotsiooniliste valudega , Ise olen juba nädal aega sellest eemal hoidnud , tänu kallitele inimestele kes mul on . Proovi oma poisiga sellest rääkida , äkki aitab tema sul sellest üle saada .\n14 Veebr 2010, 14:36\nTundub, nagu kõik läheb järjest hullemaks.\nLõikumisega olin ma päris hullult sees vahepeal jälle. Ei möödunud päevagi, kui mu käsi mitut uut lõiget juurde ei saanud ja praegu on sellel ka alles paranemisjärgus, mitte veel täielikult paranenud haavad. Mu vanemad on kohutavad, Aasta algul ma läksin lihtsalt kodust ära koos tuttavatega, kuna vanemad olid purjus ja tahtsid mulle kallale tulla. Peale pikka halamist teemal "Ma ei joo enam" järgmisel hommikul, lubasin ma tagasi tulla. Kuni see ei kordu. Siiani on vaiksem olnud, kuid viimase nädala jooksul sõimame me isaga jälle üksteist...\nMa lihtsalt tahan siit ära, kurat!\n16 Mär 2010, 00:03\nNagu aru saan siis on sinu olukord vahepeal hullemaks läinud, kas tõesti ei ole mingit varjanti kuhu sa minna saaksid? Mõni sõbranna, sa pead sealt ära saama, siis saaks edasi tegeleda su lõikumisega, mõistan et see mis kodus toimub sunnib sind endale viga tegema. Püüame üheskoos leida väljapääsu!\nPea vastu, abi on teel!!\nMingi jumala lammas oled v?\nEsiteks ta ütles korduvalt et ta ei kavatsegi ennast killima hakata (mis muidu on ju supertore)\nSina hakkad siin ajama, kõik kurvastaksid, sõpradel hakkaks igav.\nAH MIDA?!??! KAS SEE ONGI NÜÜD KÕIGE SUUREM PÕHJUS MIKS MITTE ENESETAPPU TEHA, SEST SÕPRADEL HAKKAB IGAV?!?!?!?!??!?!?!?! Vana sa oled, krdi juurikas.????\nJumala idioot ikka !\nMis sa arvad et kui see inimene olekski midagi sellis plaanind siis sinu see "ära tee, muidu hakkab sõpradel igav" muudaks hirmsasti tema sisemist valu ja paneks ta teistmoodi tegutsema,\nMuide, soovin sulle edu, (sellele kellel seal see mure oli) et sul ikka jõudu ja jaksu jaguks sellele kõigele vastu panna, ole tugev!\n25 Juun 2010, 13:18\nBloodyLemon kirjutas: Mu vanavanemad on surnud kõik. Ma ei tea üldse oma sugulastest eriti midagi.\nütlen . kui ma sinu lugu loen , tulevad mul külmavärinad ja lähen vaikselt krampi , SEST ma tunnen ennast nii sinu olukorras . olen ka proovind seinale auku proovind sisse taguda aga samuti nukid enne kakti läinud. mind ei ole päris niimoodi voodisse tiritud aga mulle on füüsiliselt õe poolt haiget tehtud. loodame et saame edaspidi rõõmsamalt hakkama\nedu ja jaksu meile\n06 Juul 2010, 22:55\ntüdruk lugeja (kijutasin ka eelmise postituse)\n#24 Postitas tüdruk lugeja (kijutasin ka eelmise postituse)\nmul aitab ka lõikumine hästi rahustada jms : )\naga vahest tulevad ka teised mõtted pähe ..\n06 Juul 2010, 22:59\n#25 Postitas '\ntüdruk lugeja (kijutasin ka eelmise postituse) kirjutas: mul aitab ka lõikumine hästi rahustada jms : )\nhaige oled ju siis :/\n07 Juul 2010, 14:25\n#26 Postitas BloodyLemon\nNüüdseks on suhted vanematega veelgi hullemad. Kuid ma saan siit majast lähiajal minema. Koht on olemas, vaja on lihtsalt head plaani, 6nne ja head hetke.\n25 Okt 2010, 19:15\n#27 Postitas BloodyLemon\nTäna öösel. Ma lihtsalt tunnen, kuidas ma järjest n6rgemaks jään. Ning ma kardan, et kui ma siit ära ei jookse, kaotan ma enesevalitsuse ja l6petan lihtsalt k6ik l6plikult ära.\nMa saan alles kuu aja pärast 16. Tuttav, kelle juurde ma elama asun, käis politseis paar nädalat tagasi ning küsis ka selle kohta, et mis saaks, kui ma praegu kodust jalga laseks. Vastuseks öeldi, et vähemalt antud juhul ei hakka nad kedagi väev6imuga koju tagasi tooma. Pealegi on mul tunnistajad, kes on vanemate käitumist näinud ja n6us sellest rääkima( sealhulgas mu vanem vend, kes lahkus samadel p6hjustel kodust). Nii et mul pole p6hjust midagi karta.\n30 Okt 2010, 18:48\n#28 Postitas Undead\nMa jääks sinuasemel ikka koju, aga no. Ise tead mis teed. Äkki seal ongi parem ..\nEdu ja jaksu sulle\n31 Okt 2010, 14:28\nSellise pinge all elada ei ole mingi elu ja hoolimata eelmisest postitusest\nsoovitan sul vanemate juurest ära kolida.\nSul on inimesi, kes sind toetavad ja ma arvan, et just nende abiga peaksid sa eemalduma inimestest, kes sulle haiget on teinud ja seda siiani teevad.\nMõnesid sunnib elu oma noorusest vara loobuma. Hoolimata sinu vanusest usun, et hea tahtmise juures saad sellega hakkama. Loodetavasti saabub õige hetk sinu jaoks peagi.\nNeed õudused ei pruugi sind küll ealeski lõplikult jätta, kuid saame vähemasti püüda neist kaugemale hoida. Kodus edasi elamine oleks enesepiinamine.\nEi tea küll, mis sinu psühholoogil käimisest on saanud, kuid leia kindlasti psühholoog keda usaldad ja käi seal ikka julgelt edasi.\nSul on inimesi, kes sind armastavad, ära seda meelest lase ja kõike paremat sulle.\n31 Okt 2010, 16:54\n#30 Postitas 7777leon\nma arvan et kui tunned et tahad siis peaksid ka\n31 Okt 2010, 19:59\n#31 Postitas BloodyLemon\nLaupäeva öösel vastu pühapäeva tulin ära. Ning ma ei kahetse seda. Ma tunnen, et mul on niimoodi palju parem. Ja ma olen õnnelik. Ma ei pea homikul ärgates või peale koolist koju jõudmist värisema ja end peitma, kartuses, et keegi hakkab mind jälle sõimama või teeb mulle midagi.\nPsühholoogi juures ei käi ma juba üsna pikka aega.\nTõsiselt suured tänud teile kõigile, et mind aitasite! Ma olen teile kirjeldamatult tänulik.\n02 Nov 2010, 08:37\nBloodyLemon kirjutas: Laupäeva öösel vastu pühapäeva tulin ära. Ning ma ei kahetse seda. Ma tunnen, et mul on niimoodi palju parem. Ja ma olen õnnelik. Ma ei pea homikul ärgates või peale koolist koju jõudmist värisema ja end peitma, kartuses, et keegi hakkab mind jälle sõimama või teeb mulle midagi.\nMa olen väga õnnelik et sul hästi läks\nTänane kuupäev on 24 Apr 2019, 09:10


USA kinnisvarakriis surub laenutingimused üle maailma karmimaks - Kinnisvarauudised\nDanske Banki vanemanalüütik Lars Christensen hindab väga halvaks möödunud kuu lõpul valla pääsenud USA eluasemelaenude turu paanikast tuleneva krediiditingimuste karmistumise mõju arenevatele turgudele.\nEeskätt loeb ta üles iseäranis suure jooksevkonto puudujäägiga riike – Island, Lõuna-Aafrika Vabariik, Türgi ja Ungari –, kellel võib muutunud oludes defitsiidi katmisega raskeks minna, halva sõnaga peab ta aga meeles ka Baltimaid, kirjutab Ärileht.\nSEB Eesti Ühispanga ökonomisti Hardo Pajula sõnul võivad üleilmsed kõikumised Eestisse jõuda eeskätt Skandinaavia suurpankade kaudu. “Maailma rahasüsteemi praeguse läbipõimituse juures näeme, kuidas USA-st alguse saanud probleemid kerkivad üles esmapilgul võrdlemisi ootamatutes kohtades Austraaliast kuni Saksamaani,” ütleb Pajula. “Kui sekeldusteahelasse peaks sattuma ka mõni põhjala pank, võivad selle probleemid kogu regiooni pangandussüsteemi edasi kiirguda ja mõjutada ka meie pankade peakorterite võimet siinset majandust harjumuspäraseks saanud mahus krediteerida.”\nOotamatu võikski olla üks võtmesõnu – turuosalised ei oska aimata, millisest suunast võib järgmine löök tulla. Juba mitu nädalat väldanud aktsiaturgude üles-alla kõikumise põhjuse võib määratleda ühe sõnaga: infopuudus, teadmatus aga tekitab kuulujutte ja hirmu.


Kuidas ära tunda kõhu müokardiinfarkti ja mida edasi teha - Müokardiit February\nMinu praktikas esineb aeg-ajalt südame vereringe ägedate häirete atüüpilisi juhtumeid. Ja mitte nii haruldane kui me tahaksime. Nende hulka kuuluvad kõhuinfarkt. Minu arvates on minu kohustus hoiatada patsiente ja nende sugulasi selliste tingimuste olemasolust. Isegi arst, rääkimata patsientidest ja nende perekondadest, ei saa alati kindlaks määrata selle kliinilise variandi põhjust ja ohtu. Ma teen ettepaneku sellest rääkida tänases artiklis.\nKlassikalises valu või südamelihase infarkti vormis täheldame järgmisi sümptomeid:\ntugev valu rindkeres, pea ja käe vasakul poolel tagasilöögiga, intersaskulaarne piirkond;\ntugev ärevus, muutudes surma hirmuks;\näkiline nõrkus ja õhupuudus.\nPatsient, kes on sellise olukorra jaoks vaimselt valmis, saab helistada kiirabile õigeaegselt ja tema õiged tegevused haiglas viibimise ajal aitavad minimeerida tagajärgi. Kuid kui ägedad isheemilised häired ilmnevad erinevalt, võib patsient ise kahjustada ennast ebakorrektse enesehoolduse ja kiirabi väljakutsumise tõttu.\nKõigil neil düspeptilistel häiretel on südame patogenees. Lihtsamalt öeldes ilmuvad need, sest ühe vatsakese tagaküljel on verehüüve või nende vaheline vahesein. See toob kaasa nekrootilise fookuse ilmnemise, mis on ümbritsetud stenoosi tsooniga - vaskokonstriktsioonist tingitud vereringet kahjustav.\nPeamised diagnostilised punktid\nVaatame, kuidas eristada südame isheemia ägedat vormi sarnaste sümptomitega seedetrakti haigustest. Aitab anda nende sümptomite kohta teadmiste diferentsiaaldiagnoosi.\nPange tähele, et ägedas isheemilises seisundis on ravimid, mis tavaliselt aitavad ülalmainitud haigustega kaasa, palju nõrgemad: valuvaigistid, antispasmoodikumid, seedetrakti ensüümid, ümbritsevad.\nMis on patsiendi ravi\nKõhuvormi diferentsiaalne diagnoos: laboratoorsed andmed\nKõhuvorm: südamelihase infarkt koos gastriidi sümptomitega\nInimestel, kellel on kroonilised seedetrakti haigused, viidatakse kõhuvalule, samuti iiveldusele ja väljaheitesüsteemile, mis on arusaadav. Kuid see tingimus võib olla tingitud mitte nende kroonilistest haigustest, vaid müokardiinfarkti kõhu vormist. Mis see on?\nKõige sagedamini esineb kõhu tüüpi diafragmaalse infarktiga. Seda seisundit iseloomustavad mürgistuse sümptomitega sarnased ebatüüpilised sümptomid.\nStatistika näitab, et see haigus on kõikides vanuserühmades sama, tavalise vahemiku väikeste kõikumiste korral. Siiski mõjutavad kõige sagedamini kõhuinfarkti mehed.\nAbdominaalse südamelihase infarkti diferentsiaalne diagnoos\nTäpsemalt müokardiinfarkti erinevate vormide diagnoosimise kohta ütleb arst alltoodud videol:\nLoomulikult ei tohiks ägeda müokardiinfarkti puhul aega kaotada, kuid tuleb meeles pidada, et 3 - 4 tunni pärast võib ägeda kõhu kliinik täielikult kaduda ja südamelihase nekroosi klassikalised sümptomid esile tõsta.\nKui vaatamata kõigile kliinilise pildi vasturääkivustele diagnoositakse endiselt müokardiinfarkti, ei põhjusta selle patoloogia ravi küsimusi. Selle haiguse mis tahes vormi tuleb pidada südamelihase akuutseks nekroosiks. See lähenemine võimaldab alustada haiguse arendamise esimestest minutitest spetsiifilisi sündmusi.\nRaskematel ja tähelepanuta jäetud juhtudel soovitavad patsiendi elu ja tervise säästmiseks patsiendid, et patsient läbiks seina implantaadi või koronaararterite ümbersõidu. Need sekkumised on palju kallimad, nõuavad patsiendi pikaajalist viibimist haiglas ja võivad lõppeda ebaõnnestumisega.\nInimesed, kes kannatavad seedetrakti krooniliste haiguste all, on äärmiselt rahul äkilise kõhuvalu, iivelduse, oksendamise või muude sarnaste sümptomite tõttu. Ja inimesed, kes sellistest haigustest ei kannata, omistavad harva valu valusatele tunnetele, mis on täiesti asjata, sest selle nähtuse põhjus ei pruugi olla tavaline mao häire või kroonilise haiguse ägenemine, vaid midagi raskemat - müokardiinfarkt, millel on gastriidi tunnused. Müokardiinfarkt on sageli südamehaigus, mis on sageli haigeid inimesi põhjustav surma põhjus.\nSee patoloogia ise on tõsine oht, kuid haigus läheb veelgi raskemaks, kui sellel on mittestandardsed voolu vormid, näiteks müokardiinfarkti kõhu vorm. Seda haiguse vormi diagnoositakse üsna sageli, kuid põhimõtteliselt esineb mõningaid raskusi sellise diagnoosi koostamisel müokardiinfarkti kõhuvormina. Probleem on selles, et haiguse sümptomid on sarnased teiste haiguste sümptomitega, mistõttu diagnoositakse pankreatiiti sageli müokardiinfarkti kõhu vormi asemel. Ja nii, et see teile ei juhtuks, peate teadma, kuidas see haigus avaldub ja ravitakse.\nMüokardiinfarkt on äge südamehaigus, mida iseloomustab vereringe halvenemine, mis viib lõpuks nekroosi tekkeni ühes või mitmes kohas. Sellise raske südamehaiguse korral peab patsient järgima voodipesu ja tegutsema vastavalt meditsiinilistele juhistele. Tavaliselt esineb müokardiinfarkti üle 50-aastastel meestel, samas kui naistel ei esine seda haigust peaaegu. Statistika kohaselt on alla 50-aastaste müokardiinfarkti all kannatavate meeste ja naiste suhe viis kuni üks ja üle 50-aastased - kaks kuni üks.\nVeelgi enam, nagu märgitud, kannatavad linnapiirkondades elavad inimesed südame isheemiatõbi sagedamini kui külade ja külade elanikke. Kuid võib-olla on sellise teabe põhjuseks maapiirkondade ebapiisav diagnostika. Samaaegne haiguse tekkeks on järgmised tegurid:\npärilik eelsoodumus südamehaigustele.\nTavaliselt on südamelihase infarkti põhjuseks südame isheemiatõve kahjustus ateroskleroosis, mille jooksul arterite vaheline luumen muutub kitsamaks. Samuti on südame koronaarsete arterite kahjustusega samaaegselt anum blokeeritud kahjustuse kohas. See toob kaasa asjaolu, et veri lakkab voolamast või siseneb väga halvasti teatud südame piirkonnas, mille tagajärjel tekib nekroos.\nMüokardiinfarkti täpne diagnoos toimub mitmete sümptomite põhjal:\nsüdamepiirkonna nina (pigistav) valu, millega kaasneb raskustunne rinnus ja kestab üle poole tunni ning nitroglütseriin ei anna positiivset tulemust;\nsuurenenud koguse ensüümi FC-MB olemasolu veres.\nSüdamelihase nekroosi tüübid\nMüokardiinfarkti saab liigitada järgmiselt:\n1. Sõltuvalt sellest, kui sügav on südamelihase väljasuremise protsess, jaguneb haigus järgmiselt:\n2. Sõltuvalt patoloogia astmest võib müokardiinfarkt olla:\n3. Sõltuvalt tüsistuste esinemisest on haigus:\nSõltuvalt kliinilisest pildist on müokardiinfarkt:\nebatüüpiline. Sellist tüüpi patoloogiaid on mitmeid vorme, millel on klassikalise haiguse skeemist erinevad tunnused. Südamelihase nekroosi atüüpilised vormid on:\nastmaatiline vorm. Peamised sümptomid viitavad kopsuprobleemidele ja nende turse tekkimisele;\naju vorm. Selle vormi juuresolekul on aju vereringe rikkumine, mille tagajärjel on patsiendil motoorse süsteemi häire ja probleemid kõnega;\narütmiline vorm. Selle ajal häiritakse südame rütmi ja patsiendil tekib südamepuudulikkus;\nkõhu vorm. Seda tüüpi südamelihase infarkt esineb kõige sagedamini ja on kõige tavalisem kõigi ebatüüpiliste haiguste vormide seas;\nasümptomaatiline vorm. See on väga harvaesinev haigus, mida täheldatakse ainult 1% juhtudest. Tavaliselt on raske diagnoosida, sest südameatakkile tavalised sümptomid ei ilmu.\nNiisiis, kuna müokardiinfarkti kõhu versioon on kõige levinum, peate teadma selle kliinilisi ilminguid.\nNagu kõik teisedki vormid, iseloomustab kõhu müokardiinfarkti teatud sümptomite ilming. Selline haiguse kulgemise ebatüüpiline vorm tähendab tavaliselt seda, et patoloogiline protsess algab südame seina või orgi tagaseina piirkonnas. Erinevalt tavapärastest müokardiinfarkti vormidest kaasneb kõhu vormis väljendunud sümptomid valulike tunnete vormis kõhu piirkonnas.\nMüokardiinfarkti gastralgilise vormi väljanägemisest saate teada üsna iseloomulike sümptomite põhjal:\nEsimene ja kõige murettekitavam märk, mis näitab kõhupiirkonda, on tugev valu, mis esineb mitte südamelihase piirkonnas, vaid epigastria piirkonnas, maks ja parem hüpokondrium. Tavaliselt esineb see sümptom haiguse arengu esimestel tundidel tugeva ülepinge tõttu. Valu rünnakud on üsna tugevad ja ägedad ning ei kao pärast nitroglütseriini võtmist;\nmõne aja pärast võib valu liiguda rindkere piirkonda või levida kogu kõhupiirkonda;\non probleeme seedetraktiga, mille tulemusena võib patsient kaebada ebanormaalsete väljaheidete, kõhuõõne ja raskete kõrvetiste pärast;\nHaiguse sümptomid ilmnevad kõige sagedamini pärast sööki. See on tingitud südame verevarustuse halvenemisest seedetrakti aktiivse toimimise ajal. Valuga kaasneb tavaliselt naha külma higi vabastamine. Vereorganite osas võib esineda ka järgmisi ebameeldivaid nähtusi:\nsüstoolne müra ja südame toon;\nkardinaalsed toonid muutuvad kurtideks.\nHaiguse ilmnemine võib samuti osutada haiguse arengule. Niisiis, patsiendil on müokardiinfarkti kõhu vormis surmav nägu, külm ja niiske nahk, huule tsüanoos ja ka surma hirm. Spetsialisti poolt läbi viidud uurimise tulemusel on soole obstruktsioon sageli esinev kõhukardi infarktiga patsientidel, mis mõnel juhul kutsub esile ägedate maohaavandite teket, samuti mao hemorraagiat.\nHäireid tekitab soolestiku täielik varustus, mis viib soole veeni ja arterite tromboosi ja peritoniidi tekkeni. Müokardi infarkt kõhu vorm - see on üks kõige ohtlikumaid haigustüüpe, mis peaaegu pooltel juhtudel põhjustab patsiendi surma.\nDiagnoosimisel on raskusi kõhupiirkonna infarktiga, mille sümptomid on äärmiselt ebatüüpilised. Seega, et teha täpset diagnoosi, on vaja läbi viia diferentsiaaldiagnoos mõnede seedetrakti haigustega, eriti pankreatiidi ja koletsüstiidi korral. Lisaks patsiendi uuringule ja uurimisele on sellise diagnoosi väga oluline punkt kõhu kontrollimine, mille jooksul arst tuvastab kõhu seina valu ja pinget. Samuti on vaja läbi viia mõned laboratoorsed testid, mille tulemused võimaldavad teha täpset diagnoosi. Sellised uuringud hõlmavad järgmist:\nSamuti on müokardiinfarkti kõhu vormi näitaja hemorraagilise šoki olemasolu, mida täheldatakse peaaegu kõigil selle haigusega patsientidel. Seega, kui inimesel on peale tugeva valu, madal vererõhk, tahhükardia ja äge hüpoksia, siis võib olla kindel, et patsiendil on südamelihase nekroos.\nKui teil on tugev südame- või kõhuvalu, mis kestab pikka aega ja kui kahtlustatakse südameinfarkti, peaksite kohe haiglasse minema. Müokardi infarkti mis tahes vormi, kaasa arvatud kõhuõõne, peetakse südame ägeda nekroosiks, mistõttu on vaja alustada ravimeetmeid patoloogia arengu algusest.\nKuidas avaldub kõhuvähi infarkt?\nKõhu-südamelihase infarkt esineb gastrointestinaalsete häirete tüüpiliste sümptomitega. Sümptomite sarnasuse tõttu ei pruugi patsient ja isegi spetsialist eristada haigust kõhuõõne probleemist.\nSüdameinfarkti kõhu tüüpi iseloomustab ülekaalulised inimesed, rasvaste toitude kuritarvitamine, alkohol ja suitsetamine. Sellised patsiendid on harjunud seedetrakti häiretega ja atüüpiliste nekroosi sümptomite ilmnemisel süüdistatakse neid mürgistuse eest. Sellega on seotud kõhu vormi peamine probleem: on raske diagnoosida ja seetõttu on ravi edasi lükatud.\nKõrgenenud kolesterooli taseme suhtes kalduvates südametes on täheldatud kõhu vormi. Vanuserühmade lõikes on haigus ühtlaselt jaotunud ja sama levinud nii täiskasvanutel kui ka eakatel.\nMõnede tegurite põhjal on haigusel patsiendi soo taustal erinevusi. Näide: selle patoloogia toitumise iseärasuste tõttu on mehed sagedamini vastuvõtlikud. Nad on alkoholist sõltuvamad, mis lööb südamesse ja põhjustab liigset täiuslikkust (eriti kui see on õlu) ja kuritarvitab ka rasvaseid toite.\nKõhu müokardiinfarkt esineb pärast ühe südame piirkonna olulise veresooni vähenemist. Selle tulemusena algab lihaskoe hapniku nälg ja rakud, mis ei ole toiduga varustatud, järk-järgult surevad. Seda nähtust nimetatakse nekroosiks.\nKui kõhutüüp (mida nimetatakse ka gastralgicheskyks) südameatakk areneb müokardi alumises osas, mis asub diafragma lähedal. Selle tulemusena läheb valu, mida kahjustatud süda tekitab, kõhuõõnde.\nNekrootilised muutused mõjutavad diafragmat, seega algavad tugevad valud tema piirkonnas ja nendega koos seedetrakti häired.\nEbaõigesti töötades purustab see partitsioon elundeid, põhjustades ebameeldivaid tundeid ja kõrvalekaldeid. Ja intoksikatsioon nekroosi algstaadiumil põhjustab soole düsfunktsiooni, oksendamist.\nMüokardiinfarkti avaldab esmalt väljahingamata hingamisraskused ja vähenenud aktiivsus. Isik kaotab jõudu dramaatiliselt, tal on raske liikuda. Neerude piirkonnas areneb “imemiseks” tunne, mis kujuneb torkavaks ja igavaks valu.\nLisaks avaldub järgmine mittespetsiifiline sümptomite kimp, milles haiguse patogeneesi väljendatakse:\nmittetäielik hingamis sündroom;\nvalu kõhus, eriti talje;\nTavaliste sümptomite rohkuse tõttu, mis on väga sarnased mürgistusega, segatakse peaaegu alati kõhuinfarkti seedetrakti probleemiga.\nPika abi puudumise taustal tekivad järgmised probleemid:\nsuurendab koomasse sattumise ohtu;\nSüdameinfarkti taustal võib tekkida insult või teine südamepuudulikkuse rünnak, mis „lõpetab” patsiendi. Südameoperatsioon tuleb teha 6 tunni jooksul alates vigastuse hetkest, vastasel juhul on surm võimalik.\nRaskused haiguse diagnoosimisel\nAbdominaalse infarkti peamiseks raskuseks on selle sarnasus täiesti erineva keha probleemiga: seedehäirete häire. Kui me haigusi segame, siis vale või tugevalt hilinenud operatsiooniga patsiendil on vältimatu surm. Seetõttu uuritakse haiglasse sisenemisel tingimata südame ja kõhuõõne kahjustumist.\nEsialgse diagnoosimise peamine meetod on kõhupiirkonna lihtne palpatsioon, kus võib olla kerge valulikkus. See võimaldab teil mõista, millises keha piirkonnas on valu, kas teatud piirkondades on turse. Südameinfarkti esinemisel ei leitud tõsiseid kõrvalekaldeid kõhuõõnes, kuid nad näitavad tugevat ja esmapilgul ebamõistlikku diafragma valu. See tähelepanek võimaldab teil minna peamisele diagnoosimismeetodile - pärgarteri angiograafiale.\nKoronaarne angiograafia ja muud südameatakkide diagnostilised meetmed\nKõhuvigastust peaks diagnoosima peamiselt kõhu palpatsioon, koronaar angiograafia ja anamnees vastavalt patsiendile, EKG. Kontrollalgoritm on järgmine: laekunud kaebus, tema haiguslugu, palpatsioon, EKG, koronaar angiograafia. Spetsialisti peamine ülesanne erinevate diagnostikate ajal on eraldada kõhuõõne haigus südameinfarktist. On olulisi eristavaid tunnuseid:\nSüdameinfarkti iseloomustab hingamisraskused, õhupuudus, mida ei esine seedetrakti probleemide korral.\nSüdameinfarkti koronaarne angiograafia näitab südamelihase nekroosi.\nPatsient kipub ilma tugevate mürgistuste ilminguteta.\nSüdamelöök on segaduses, ebaühtlane.\nSelle tagajärjel tekib näo ja alumise jäseme vere väljavool, mis põhjustab naha blanšeerumist nendes piirkondades.\nKoronaarse angiograafia kui diferentseeritud meetod südameinfarkti kahtlusega patsiendi uurimiseks on ainus tõhus meetod, mis aitab täpset diagnoosi teha.\nMüokardiinfarkti kõhu vormis võivad ülejäänud sümptomid või isegi nende kombinatsioon olla ebapiisavad või põhjustada vale diagnoosi. Seetõttu tuleb iga sümptomi uuesti kontrollida EKG või koronarograafia abil, eelistatavalt nende meetodite kombineerimisel.\nKõhu südamehaigus nõuab operatsiooni ja teatud ravimite kasutamist. Nagu adrenaliini süstid (ajutised meetmed), võetakse vereringe vähendamiseks trombootilisi aineid (aineid, mis aitavad toime tulla veresoonte ummistusega). Selle tulemuste kliiniline uurimine ja kirurgiline ravi on vajalik.\nKirurgide sekkumine peaks toimuma pärast ravimite süstimist. Spetsialistide ülesanded:\nLikvideerida nekrootilised muutused.\nTaastada vereringe (kõrvaldades verehüüve või transplantatsiooni).\nTuvastage müokardi piirkonnas kapillaarid ja veenid, et mitte viia keha verejooksu.\nTehke sisselõige õigesti ja seejärel õmble see, periosteum ja rindkere.\nSobivad tööriistad loetakse elektrokirurgiliseks üksuseks ja tavaliseks skalpelliks, klambriks. Rasvased või kõrge kolesteroolitasemega patsiendid peavad kõigepealt tegema kaudse südame massaaži ilma rinnuseta. See võimaldab laevadel saada nähtavamaks, mis ei võimalda arstidel kogemata kahjustada olulist vereringet.\nKõhuvigastuste korral võib müokardist nekroosi edasi kanda diafragma. Sellisel juhul kasutatakse ka seda kehaosa surnud koe eemaldamiseks ja operatsioon muutub hädavajalikuks. Protseduuride ajal on hädavajalik tagada õige vereringe säilimine. Nii et operatsiooni ajal ei esine komplikatsioone, südame funktsiooni täidab ajutiselt kunstlik pump.\nPärast operatsiooni on väga oluline kinnitada kõik sisselõigatud elemendid. Rindkere on oma suure kaalu ja vähese paindlikkuse tõttu ühendatud traadiga. Epiteelsed koed - välimine kiht, mis on kõige lihtsam taastada, on õmmeldud ise absorbeeruvate lõngadega. Periosteum on ühendatud tugevdatud kiudude abil.\nEduka toimimise korral jääb patsient intensiivravi osakonda 7-10 päeva. Kliinik pakub seda kõike, mida vajate, alates meditsiinist kuni ajutiste elamistingimusteni. Sel ajal taastatakse südame ja diafragma funktsioonid. Korduva katkestuse korral viibib ta taaselustamiseni, kuni märgatakse planeeritud taastumise märke. Selle perioodi jooksul on isegi sugulased patsiendi puhkusesse harva lubatud, kuna nende külastamine võib patsienti häirida.\nArstid jälgivad patsiendi seisundit:\nTagada kopsude kunstlik ventilatsioon (vajadusel).\nTehke korrapäraselt profülaktiline koronaar angiograafia.\nKäsitle õmblust antiseptiliste preparaatidega.\nPüüdes kiirendada patsiendi rehabilitatsiooni.\nVeenduge, et patsient sööb korralikult ja väldib närvisüsteemi pingeid.\nMäärake taastavad ravimid.\nPärast esialgse ravikuuri lõppu saadetakse patsient 2 nädala kuni ühe kuu jooksul haiglasse.\nPärast ravi peab patsient oma tervisele rohkem tähelepanu pöörama. Kõhukrambid esinevad alatoitluse, keha raskest töö või stressi tõttu ülekoormuse taustal. Kõiki neid tegureid tuleb probleemi ohu vähendamiseks kõrvaldada.\nKardioloogia valdkonna eksperdid, et vältida komplikatsioone, soovitavad:\nJäätmete ohtlik (vürtsikas, soolane, rasvane) toit.\nVähendage kolesterooli suurendavate toiduainete tarbimist.\nPiirake rasket treeningut, asendage need perioodilise kardioga.\nSeoses õmblemisega on olemas järgmised soovitused:\nTe ei saa rindkere üle koormata.\nKeelatud on järsult painutada ja teha muid ootamatuid liigutusi.\nOn vaja kogu aeg jälgida päikesepõimiku hingamise ja tunnete seisundit.\nKui esineb hoiatavaid märke (valu, ebamugavustunne), peate haiglasse uuesti pöörduma.\nIlma läbikukkumiseta peaks patsient võtma kardiovaskulaarseid preparaate. Sellised ravimid nagu "Cardiomagnyl" peavad olema ette nähtud ainult arsti poolt ja neid tuleb rangelt kasutada vastavalt spetsialisti soovitustele.\nKuidas vähendada südameinfarkti riski?\nKõhuvigastused südamele tekivad vale elustiili taustal, mis on tingitud laigude ja verehüüvete ilmumisest. Südameatakkide riski vähendamine toimub järgmistel tingimustel:\nkaalulangus üldtunnustatud meditsiinilistele standarditele;\nSüda peab saama piisavalt toitaineid. Nende pidevat voolu saab tagada ilma eripreparaatideta. Kasulik, et vältida mikroelementide rünnakuid kuivatatud aprikoosides, kreeka pähklites, rohelises tees. Arst määrab müokardi tugevdamiseks soovitatavate toodete täieliku loetelu.\nKõhuhaigus on tõsine haigus, mida ei saa tähelepanuta jätta. Probleemi esimeste märkide puhul peate helistama kiirabi ja aitama ohvril diagnoosimiskohta pääseda. Õigeaegne abi aeg-ajalt vähendab surmaohtu.


Hea Laps | Türi Põhikool\nAjakiri "Hea Laps"\nHea Lapse aprillikuunumbris lk. 14 - 15 on rubriigis "Päevik" meie kooli VI B klassi õpilaste muljed esimesest koduõppepäevast.\nMuljetasid Lisete Valkenklau, Tomi Välimäe, Annabel Makotkina, Brenet Junolainen, Elise Zinovjev, Ott Artur Ollik ja Kärolyn Metsalu.\nJuhendaja õpetaja Anneli Talviste\nVeebruaris kirjutati ja joonistati oma lapsepõlve armsatest kaisukatest ning viimasel lehel on ära trükitud paljude meie kooli õpilaste värvikirevad joonistused lapsepõlveleludest: Markus Tiiter VI B\nVeebruarikuu Hea Laps on täis meie kooli õpilaste võite ja tegemisi.\nHea Lapse Klubi lehel on 4. c ja 6.b klassi kohtumisest peatoimetaja Kätlin Vainolaga.\nValiti välja hulk autoreid, kelle motod trükiti: Annabel Makotkina, Tomi Välimäe ja Aleksia Sivtšik 6.b klassist ja Kirke-Elisabet Kaljas, Jane Orren, Marta Roosme ja Elise Veiermann 5.a klassist. Juhendaja õpetaja Anneli Talviste.\nDetsembrikuu loomevõistlus kutsus üles kirjutama värvidest. Auhinnasaajateks on 4.c klass (juhendaja õpetaja Anneli Talviste) ja Kirke Renke 2.a (juhendaja õpetaja Kati Sagar). Ergutusauhinna sai Marta Roosme 5.a (juhendaja õpetaja Anneli Talviste). Teistele lugemiseks on ära trükitud Marta luuletus "Sinine" ja Kirke lugu "Kui värvid kõneleksid".\nAuhinnasadu tõi 4.c klassi õpilasele ROBERT ZINOVJEVILE ergutusauhinna jutuvõistlusel "Mis kõik oleks võinud juhtuda" samanimelise loo eest.\nTore on leida ajakirja veergudel noorte omaloomingulisi tekste, ent veelgi uhkem, kui kellegi loost on kujundatud pilkupüüdev artikkel. 6.b klassi õpilase KIRKE PINDMAA reisijutt avaldati rubriigis "Minu reis" lk 8 - 9.\nÕpetaja Anneli Talviste ja IVc ning VIb ühinesid Hea Lapse Klubiga. 15. jaanuaril tuleb külla Hea Lapse peatoimetaja Kätlin Vainola.\nOktoobrikuus toimus reisilugude võistlus, kahe peaauhinna saajate hulgas oli meie kooli 6.B klassi õpilane KIRKE PINDMAA, kes kirjutas põhjaliku ja põneva loo sügisvaheajal toimunud Londoni reisist. Juhendaja õpetaja Anneli Talviste\nAjakirjas iImus üleskutse rubriigis "Hea mõte!", milles tutvustati meie kooli 6.b klassi hoolivusnäidet, kuidas nad sel aastal jõulupaki asemel hoopis varjupaiga kasse toetasid.\nTean, et nii mõnedki teised meie kooli klassid tegelevad heategevusega, tore on tõdeda, kuidas hoolivus on koolis kohal, et me päriselt hoolime.\nNovembrikuu ajakirja Hea Laps omaloomingu rubriigis avaldati uudis "VI B maisilabürindis", mille autoriks KRISTIN PIPAR (6.b) ja seda ilmestama oli valitud KARDO KALLASe (5.a) illustratsioon.\nÕpilaste juhendaja Anneli Talviste\nSeptembrikuu Hea Lapse auhinnasaajad:\nJutu- ja pildivõistlusel "Minu hobune" saavutasid auhinnalised kohad Kirke Renke ja Annaliisa Aren 2.a klassist.\nÕpilaste juhendaja Kati Sagar. Nende õpilaste tööd on avaldatud ka ajakirja septembrinumbris.\nMaikuus toimus Triibu-Liine loomekonkurss.\nFantaasialugusid Hea Lapse vapilooma Triibu-Liine tegemistest ja tema sugulastest kirjutasid õpilased kevadel, nüüd on teatavaks tehtud tulemused.\nEripreemia vääriiseks kuulutati õp. Anneli Talviste ja tema õpilased MARTA ROOSME 5.a klassist; KÄROLYN METSALU, ANNABEL MAKOTKINA, KIRKE PINDMAA, OSKAR MÄNNA; ELISE ZINOVJEV, TOMI VÄLIMÄE, KRISTIN PIPAR ja LISETE VALKENKLAU 6.b klassist. Hea Lapse septembrikuu numbrist saab lugeda Kirke Pindmaa ja ja Oskar Männa lugusid\nMaikuu Hea Lapse lehekülgedelt võib leida nii joonistusi kui toredate mängude kirjeldusi, mida saab soojade ilmade saabudes juba proovima hakata.\n"Kõik õue mängima!" (lk 8 - 9) on ära trükitud LISETE VALKENKLAU 5.b klassist; ELIISE VEIERMANNi, CARLIS RAKi ja JANE ORRENi 4.a klassist (juhendaja õpetaja Anneli Talviste) ja MARINA JASSONi (1.a klass) vahvate mängude kirjeldused.\nKirjutisi illustreerivad MARINA JASSONi ja LYSANDRA KAUGERANNA joonistused.\nMARINA JASSON sai märtsikuu kirjutis- ja joonistusvõistluse "Õuemängud" võiduauhinna koos MARI ROOSME ja MARITTE MALLASEga (... ? klassist), kelle kirjutised on ära trükitud lk 42 rubriigis "Õuemängud". Juhendaja õpetaja Marju Mei.\n25. aprillil pidas ajakiri Hea Laps Eesti Lastekirjanduskeskuses oma 25. sünnipäeva.\nAktiivse kaastöö eest sai kutse meie koolist õpetaja Anneli Talviste, kes võttis kaasa Hannah Kaljuri VIIa klassist.\nSaal oli rõõmsaid külalisi täis, oli muusikat ja mustkunsti, lilli, kingitusi ja imemaitsev tort.\nHannahi kommentaar: "Minu meelest oli huvitav, eriti meeldisid mustkunstniku trikid. Õpetajagi pidi läbi elama võlukunsti omal nahal ning pani ikka mõtlema, kuidas neid trikke su oma silme all tehakse. Tort oli ülihea!"\nAprillikuu Hea Lapse AUHINNASADU tõi kirjutise "Minu haruldane sõber" eest peaauhinna JAAN MARTIN OJAle (4.a ), kes kirjutas lennuvõimelisest raamatust, juhendaja õpetaja Anneli Talviste. Tema kirjutis avaldati ajakirjas ning illustratsioonideks on meie kooli õpilaste RASMUS JÕESUU, KARL KÜNNAPU ja EGERT VAHTRE joonistused.\nHea Lapse peatoimetaja palus kaastööd põnevate sõnadega luuletamisel ning kuna aprill on naljakuu, on meie kooli õpilaste naljakatest luuletustest avaldatud lausa paarislehekülg. Ajakirja lehekülgedelt 3 - 4 leiab lõbusat loomingut järgmistelt noortelt sõnamänguritelt:\nANNABEL NARITS (5.b), SANNA LUISA TÕRV (7.a), EGLE ŽUKOV (7.a), KAROLIN SURVA (7.a) ja HANNAH KALJUR (7.a).\nÕpilaste juhendaja Anneli Talviste.\nJaanuarikuu loovülesande - leiutiste väljamõtlemise eest sai peaauhinna\nMARTA ROOSME 4. a klassist, juhendaja õpetaja Anneli Talviste ja\nREIGO ISAKARI 2. b klassist, juhendaja õpetaja Marju Mei.\nUueks rubriigiks on ajakirjas arvustused raamatute kohta ning paluti kaastööd mõnelt meie kooli õpilaselt.\nAvaldamiseks valiti HEIDY JALLAI (8.a) kirjutatud arvustus Mark Haddoni raamatu "Kentsakas juhtum koeraga öisel ajal" kohta. Ajakirja poolt on arvustajale auhinnaks raamat.\nVeebruarikuu „Hea Laps“\nJoonistuskonkursil „Missuguse hoone paneksid sina tuledest särama?“ võitsid auhinnad LAURETE MÄNNIMETS ja ARTON TATRIK 2.a klassist, juhendaja õpetaja Ülle Värnik ning DANIEL HILKO ja JARMO LEHTLA 2. c klassist, juhendaja õpetaja Marika Roosileht.\nSama konkursi joonistustest on ajakirjas avaldatud veel 2.c klassi õpilaste JADE RAJASAARE, MIRJAM LINNUKÜTI, ANNI – MARII AARE ja RASMUS GRUPMANNI tööd, juhendaja õpetaja Marika Roosileht ning 2.a klassi õpilase MIA JOANNA NAUTSI joonistus, juhendaja õpetaja Ülle Värnik.\n4. jaanuaril toimus ajakirja Hea Laps uusaastapidu, kuhu Leelo Tungla kutsel paluti ainsana Eestimaa koolidest välja valituna ka õpetaja Anneli Talviste oma õpilastega.\nKirjanike majja olid oodatud ELISE ZINOVJEV, KÄROLYN METSALU ja ANNABEL MAKOTKINA 5.b klassist ning ANET IVANOV, HANNAH KALJUR ja KAMERON PUKKA 7.a klassist.\n"Kõik olid elevil, sest ei teadnud, mis ees ootab. Elasime kaasa põnevate numbritega kontserdile, kust ei puudunud ka mustkunst. Seal oli soe ja hubane atmosfäär ning meil on hea meel, et sellest osa saime, " võttis sündmuse kokku Annabel Makotkina.\nPilt on pärit Hea Lapse ajakirja veebruarikuu numbri leheküljelt, kus on fotoreportaaž uusaastapeost\nJaanuarikuu numbris avaldati järgmiste 7.a klassi õpilaste viie minuti jooksul sündinud esimese lume teemalised piltluuletused:\nHELIS KÖHLER, EMMA KÜNNAPU, HANNAH KALJUR, KAROLIN SURVA, ANET IVANOV, SANNA LUISA TÕRV, SERGO MILJAN.\nKirjutise "MInu lemmikspordiala" eest sai peaauhinna OSKAR MÄNNA 5.b klassist ning kirjutise "Kuidas rõõmustaksin isa" auhinna KEVIN SAVI 4.a klassist.\nJoonistuste ja kirjutiste konkursil „Minu lemmikspordiala“ võitsid peaauhinna LAURETE MÄNNIMETS 2.a klassist, juhendaja õpetaja Ülle Värnik ja ELIISA MIADZIELES 2.c klassist, juhendaja õpetaja Marika Roosileht.\nSamal konkursil said ergutusauhinnad SEBASTIAN JÕGISALU ja OLIVER LAVRINENKO 2.a klassist, juhendaja õpetaja Ülle Värnik, MIHKEL AREN 2.c klassist, juhendaja õpetaja Marika Roosileht ja REVO MARTEN OJA 2.b klassist, juhendaja õpetaja Marju Mei.\nJoonistuste ja kirjutiste konkursil „Missuguse kingitusega tahaksid rõõmustada oma isa või vanaisa?“ sai peaauhinna RASMUS GRUPMANN 2.c klassist, juhendaja õpetaja Marika Roosileht.\nAjakirja rubriigis „Ise tehtud- hästi tehtud!“ (lk 42, 43) on avaldatud 2.c klassi õpilaste Mia Martha Aasaväli, Marianne Veebergi, Mihkel Radala, Eliisa Miadzielese ja Daniel Hilko lemmikretseptid. Õpilaste juhendaja õpetaja Marika Roosileht.\nDetsembrikuu „Hea Laps“\nJoonistuste ja kirjutiste konkursil „Minu unistused ja ettevõtmised koos robotitega“ said ergutuspreemiad HEILI ALLJÄRV 2.a klassist, juhendaja õpetaja Ülle Värnik ning MIRJAM LINNUKÜTT ja JARMO LEHTLA 2.c klassist, juhendaja õpetaja Marika Roosileht. Tööd on ajakirjas ka avaldatud.\nSama konkursi joonistustest on ajakirjas avaldatud veel 2.c klassi õpilase ANNI-MARII AARE, juhendaja õpetaja Marika Roosileht ja ANNA-LIISA FREI, juhendaja õpetaja Ehte Kurrikoff, tööd.\nNovembrikuu Hea Laps\nSeptembrikuus kirjutati mängudest ning pika loo "Mängin oma sõpradega" eest saab (pea)auhinna (üks viiest) MARTA SOOSME 4. a klassist, juhendaja õpetaja Anneli Talviste.\nJoonistuste ja kirjutiste konkursil „Missuguseid mänge mängin koos sõpradega“ saavutasid auhinnalised kohad INDRE KAREL PALMEOS 4. klassist, juhendaja Ehte Kurrikoff ja STEVEN MARKUS LUKJANOV 2.b klassist, juhendaja õpetaja Marju Mei.\nOma lemmiktoitude valmistamisest koostasid vahvad retseptid ja said auhinnalised kohad MIA MARTHA AASAVÄLI, JADE RAJASAAR JA ELIISA MIADZIELES 2.c klassist, juhendaja õpetaja Marika Roosileht.\nПоследние изменения: 12.04.2020\nF.J.Wiedemanni 3a, Türi\n+372 38 78 462\nDirektor 387 8452\nÕppealajuhataja 383 8270\nHaldusjuht 383 8268\nKooli kantselei (Viljandi 13b 3. korrus) 387 8462


VIDEO | Marti Kuusik: Eesti majandus vajab suurt digipööret - DELFI\nVIDEO | Marti Kuusik: Eesti majandus vajab suurt digipööret\nTäna õhtupoolikul president Kersti Kaljulaidiga kohtunud Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) liikmest ettevõtlus- ja infotehnoloogiaministri kandidaat Marti Kuusik leiab, et Eesti majandus vajab suurt digipööret. Suhtlemisel olevat riigipea soovitanud EKRE poliitikutele viisakat ja tsiviliseeritud joont.\nTäna viimasena presidendi juures käinud Kuusiku kohtumine riigipeaga vältas ligi tund aega ja pärast seda ütles ta ajakirjanikele, et kõne all oli ka EKRE retoorika. "President soovitas hoida viisakat, tsiviliseeritud joont ja mul kahtlemata ei ole ka mingit põhjust sellega mitte nõustuda," sõnas Kuusik ja lisas, et suhtlus peaks olema mõlemalt poolt konstruktiivne, inimlik ja partnereid austav.\nKüsimusele, kumb on tema jaoks olulisem, kas ettevõtlus või infotehnoloogia, vastas Kuusik, et infotehnoloogia on väga suur ettevõtluse osa ja Eesti jaoks väga suur võimalus. "Meil on vaja teha ära suur digipööre majanduses ja see hõlmab kõiki majandussektoreid," sõnas ta.\nPresident Kersti Kaljulaid kohtus täna ja kohtub ka homme uue valitsuse ministrikandidaatidega, kellele tal on enne ametissekinnitamist täiendavaid küsimusi. Täna olid Kadriorgu kutsutud Isamaa liikmest rahvastikuministri kandidaat Riina Solman ja Eesti Konservatiivse EKRE liikmetest maaeluministri kandidaat Mart Järvik, keskkonnaministri kandidaat Rene Kokk ning ettevõtlus- ja infotehnoloogiaministri kandidaat Marti Kuusik. Homme kohtub riigipea aga Isamaasse kuuluva välisministri kandidaadi Urmas Reinsalu ja EKRE-sse kuuluva siseministri kandidaadi Mart Helmega.


Viljandi Linnaraamatukogu tegemised, lugemissoovitused ja maakonna kodulugu: 9. märts - Villem Reiman 155\n(25.02 (vkj) / 9.03.1861 Suure-Kõpu vald – 25.05.1917 Kolga-Jaani)\nÜhiskonnategelane, ajaloolane, pastor, Eesti kultuuriloo uurija\nRahvusliku liikumise perioodi keskseid tegelasi, kirjandus- ja kultuuriloolane ning ühiskonna ja kultuuri vaimsete ja moraalsete väärtuste eestseisja Villem Reiman sündis 25. veebr 1861 Viljandimaal Suure-Kõpu vallas sündis renditaluniku sügavalt religioosses ja askeetlikus perekonnas, kus valitses range vennastekoguduse vaim.\n1872-1877 õppis ta Viljandi elementaar- ja kreiskoolis, seejärel 1878-1882 Pärnu gümnaasiumis, kus sai hea klassikalise hariduse.\n1882. aastal astus Tartu Ülikooli usuteaduskonda, kus õppis teoloogiat ja kujunes rahvuslikult meelestatud noorte vaimseks juhiks. Lõpetas Tartu Ülikooli 1887 kandidaadi kraadiga. Prooviaja vaimulikuna sooritas J. Hurda juures Peterburis, kus oli ka abipastoriks. Seal süvenes temas huvi rahvaluule, kirjandusloo ja ajaloo vastu.\n1889 sai Villem Reiman Kolga-Jaani kirikuõpetaja asetäitja koha. 3. detsembril 1890 õnnistati ta kohalike mõisnike vastuseisust hoolimata õpetajaks ning ta töötas seal pastorina kuni surmani 12. mail 1917. Kirikuõpetaja töös hindas Villem Reiman sisulist külge, tema jutlused olid väga põhjalikud ja raskepärased. Sageli kõneles ta karskusest ja kõlblusest, hurjutas ja noomis kõlvatust. Oma Kolga-Jaani koguduse jaoks oli Villem Reiman pühendunud hingekarjane. Ta oli Johan Kõpu sõnul “sirgjooneliselt mõtlev usuteadlane”. Jutlust ette valmistades jälginud ta alati, “et oleks midagi öelda”. Mõtterikkad ja tundesügavad jutlused olevat olnud kuulajaskonna jaoks ehk liigagi kõrged.\nTema hallata oli Kolga-Jaani kirikumõis, mis oli tol ajal suuremaid (üle 1600 hektari) ja tulukamaid Eestis.\n1890. aasta suvel abiellus ta Paula Normaniga (26.04.1869–4.07.1945). Neist sai üks esimesi eesti perekonda, kus kodune keel oli eesti keel. Paaril oli kuus last: Helmi (1892–1920), Ilmari (1897–1984), Linda (1898–1942), Aino (1899–1986), Hella (1902–1968) ja Mai (s. 1907).\nVenestamisvastased väljaastumised, luteri usu kaitsmine ja ametliku riigiusu ründamine tõid Reimanile kaela sandarmid, kaebused ja kohtuprotsessid. 1891-1894 oli ta politsei järelvalve all ja kümme kuud koduarestis. Kurikuulsal pastorite protsessi ajal 1893 (kohtu all oli üle 100 pastori) mõistis Riia ringkonnakohus Reimani vaimulikuseisusest lahti ja kümneks kuuks vangi. Asi lõppes Villem Reimanile armuandmisega.\nTa suri 25. mail 1917. aastal 56-aastaselt ja on maetud Kolga-Jaani surnuaiale.\nVillem Reiman aktiivse ühiskonna- ja seltsitegelasena\nVillem Reimani eluaastad langesid eesti rahvusliku haritlaskonna kujunemise ajajärku. Ta oli mitmete meie kultuurile oluliste seltside (EÜS, Eesti Kirjanduse Selts ja Eesti Rahva Muuseum) asutajate hulgas. Tema põhihuvi koondus kultuuri, ajaloo ja kõlbluse probleemidele ning Jakob Hurda eeskujul ka eesti vanema kirjanduse ja kirjakeele uurimisele.\n1882. aastal ülikooli astudes sai Villem Reiman ka Eesti Kirjameeste Seltsi liikmeks.\nKogu oma elu oli Reiman seotud Eesti Üliõpilaste Seltsiga. 1883 oli ta EÜS-i põhikirjale alla kirjutanud kaheksa asutajaliikme hulgas, 1884 osales seltsi suure sinimustvalge lipu pidulikul pühitsemisel Otepääl, 1886 oli seltsi esimees. Ülikooli päevil algas Villem Reimani ajakirjanduslik tegevus. Tema esimesed artiklid ilmusid Karl August Hermanni "Postimehes" ja olid suunatud venestamise vastu. Jakob Hurda eeskujul kutsus Reiman eestlasi üles looma kõrgetasemelist rahvuskultuuri kui kindlaimat tagatist rahvuse püsimajäämisel.\n1890. aastast alates osales Villem Reiman karskusliikumises, oli selle vaimne ja tegelik juht. Villem Reimann pooldas täiskarsklust, leides, et karskus tugevdab rahva elujõudu ja hoiab ära mandumise. Ta juhatas pikka aega Karskusseltside Kesktoimkonda.\n20. sajandi algul jätkas Villem Reiman seltskondlikku, publitsistlikku ja teaduslikku tööd väljaspool oma kihelkonda, peamiselt Tartus. Revolutsiooni ja vägivalda Reiman ei pooldanud, ent 1905 astus ta välja karistussalkade poolt surmamõistetud meeste kaitseks. 1905. a. lõpul sai temast Eesti Rahvameelse Eduerakonna rajajaid ja vaimseid juhte. Sel ajal sõnastas Villem Reiman avalikult nõude asendada baltisaksa härraskirik vaba rahvakirikuga koguduseliikmete omavalitsuse alusel.\n1905. aastal alustas Reiman koos J. Tõnissoniga eeltöid Eesti Kirjanduse Seltsi asutamiseks, mis saigi teoks sügisel 1907. Seda seltsi juhtis Villem Reiman ülima kohusetundega 1914. aastani, oli ka seltsi ajalootoimkonna juhataja.\nReiman osales Eesti Rahva Muuseumi asutamisel, asutas 1908 Viljandi Eesti Haridusseltsi (oli selle esimees 1913. aastani), mis samal aastal pani käima tütarlaste progümnaasiumi kursusega erakooli. 1914 halvenes Villem Reimani tervis järsult.\nVillem Reiman publitsistina\nVillem Reimani suurimaks ja hinnatavamaks rahvuspoliitiliseks teeneks oli õhutada ja rahaliselt toetada Jaan Tõnissoni ajalehe „Postimees“ omandamisel. 1896 ostis gupp eesti tegelasi Villem Reimani algatusel K. A. Hermanni "Postimehe", millest J. Tõnissoni toimetamisel sai eesti rahvusluse peahäälekandja. Villem Reiman andis lehe ostmiseks 2300 rubla, mis oli suurim annetus. 1. detsembrist 1896 hakkas leht ilmuma uue toimetuse juhtimisel ja Reiman kulutas kogu oma vaba aja "Postimehele" kaastööd kirjutades ja õhutades sellele teisigi.\nPostimehes alustas Villem Reiman ka tõsisemat karskusteemaliste kirjutiste avaldamist. Karskusseltside esimehena asus ta alkoholivastase liikumise etteotsa. Ta rõhutas, et mitte kõrts pole vaenlane, vaid alkohol. Karske olek, sellega ka oma vara, tööjõu ja perekonna elatusvahendite kokkuhoid on rahvuslik kohustus.\nReiman algatas EÜS-i albumite (I-VII, 1888-1902) ja kalendri “Sirvialauad” (1896-1907) väljaandmise ja oli nende toimetajaks, võttis aktiivselt osa ÕES-i tegevusest ja tegi kaastööd selle väljaannetele. Ta tegutses nii aktiivse publitsisti kui ka süvenenud kirjandusuurijana.\nToimetas ka "Eesti Haridusseltside Aastaraamatut" (1909-1910), Karskusseltside Aastaraamatut, oli kuukirja "Eesti Kirjandus" asutaja ja toimetuse liige. Kõigis neis avaldas ta uurimusi, toetudes algallikatele. Sadade artiklite kõrval, mis puudutasid Eesti elu väga erinevaid külgi, on Villem Reimani panus kõige suurem rahvusteaduste uurimisse. Omas ajas oli tema töödel teedrajav tähendus.\nEesti kirjanduse vanema perioodi läbitöötajana toetus Reiman algallikaile tõi unustusest välja paljusid materjale. Ta toimetas trükki Georg Mülleri jutlused ja avaldas arvukalt uurimusi rahvaluule kogumise ja publitseerimise, kirikukirjanduse arengu ja kirjanduse ajaloo varasema perioodi kohta.\nToimetas sarja “Eesti Kultura“ I–V (1911–1915). Reimani arvukate kirjutiste hulgas on “Eesti piibli ümberpanemise lugu” (1889), biograafia “Jaan Adamson” (1913). Ta kirjanduslooliste tööde valik ilmus kogumikus ”Kivid ja killud” (1907). Publitsistina avaldas ta mitmeid karskusteemalisi brošüüre. Soome ajaloolase Kaarle Olavi Lindequisti "Üleüldise jaloo" tõlke (1903-06, 1910-11) juurde kirjutas ta peatükid Eesti ajaloost, mis 1920 ilmus eraldi raamatuna.\nVillem Reiman on silmapaistev nii teadlase kui rahvusliku ideoloogi ja kõikumatu aatemehena. Eesti ajalukku on Reiman läinud kui rahvusliku liikumise mõõduka suuna liidreid ja vaimseid suunajaid iseseisvuseelsel ajal. Tema vaateid iseloomustab teoloogiline ja rahvuslik idealism, etnotsentrism, kaldumine pietismi ja askeetlusse, vägivalla eitamine. Eriti olulisteks aadeteks pidas ta kõlblust, kohusetäitmist, õigust ja seadust, inimese käitumise eetilist motivatsiooni, seotust maaga, rahvusliku eluruumi kaitsmist võõraste eest. Koos J. Tõnissoniga, kellele ta oli suureks autoriteediks, püüdis ta sõnastada eestlaste elu reguleerivaid norme ja reegleid, nõudis karskust ja sugulist kasinust. Eestlaste tuleviku suhtes oli Villem Reiman optimist. Tal oli vääramatu usk sellesse, et Jumala abiga liigub eesti rahvas iseseisvuse poole, "valgusele ja vabadusele vastu".\nKaasaegsed ja aatekaaslased Villem Reimanist:\n„Nagu elus tulesäde, mis alaliselt liikvel; mis imelikul säral ümbrust valgustab… Ilma Villem Reimanita ja tema vaimlise, kui ka tegeliku kaastegevuseta ei oleks meie tööd mitte olnud.” (Jaan Tõnisson).\n“Sügavalt religioosne hing, kelle juure usuline tunne ühte sulab rahvuslikuga, nii, et mõlemate vahel raske piire tõmmata. Julge oma arvamiste eest välja astuma, ausale vastasele ka lugupidamist mitte keelav, kuid oma vaadete kaitsmisel ägedalt pealetungija kuni sallimatuseni” (Peeter Põld).\n“Villem Reiman on lihtne oma loomuses…ja nii sisurikas ja keeruline vaimus, nagu iga täis and. Reimani mure rahva pärast oli orgaaniline, oli tegelik ja mitte sõnaline. Ta tundus tülitajana, märatsejana oma ümbruskonnas, rahurikkujana uimtukkuvas õhkkonnas.” (Juhan Luiga)\nEE 14. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000. Lk. 421\nKarjahärm, Toomas. Eesti ajalugu elulugudes. 101 tähtsat eestlast. Koostanud Sulev Vahtre. Tln., 1997\nPalm, August. Villem Reiman (1937, 2005)\nVikipeedia. URL: https://et.wikipedia.org/wiki/Villem_Reiman\non märts 09, 2021\nSildid: biograafiad, Koduloolised tähtpäevad 2021, kodulugu, R, Reiman Villem (9.03.1861-25.05.1917), Villem Reiman


Õhtuleht: Hirm on kui metsik hobune – aga kuidas teda taltsutada? - Skyproff\nEhitusalpinist Mihkel Nurm võrdleb hirmu metsiku hobusega, mida tuleb õppida taltsutama. Ta rõhutab, et kontroll oma metsiku hobuse ehk hirmu üle võimaldab meil teha paremaid otsuseid. Kuidas hirmu taltsutada?\nMiks on hirmu taltsutamine oluline?\nTänapäeval on vähe neid situatsioone, kus ürgne instinkt – tardu, põgene või võitle – meid tegelikult aitaks. Ohuga silmitsi olles on meil vaja analüütilist mõtlemist. Näiteks kõrgtöödel hätta sattunud inimese päästmisel tuleb läbida 12 etappi või liigutust õiges järjekorras, vastasel juhul võib päästja ise ennast ohtu seada. Kõige kriitilisem on see näiteks piiratud ruumides, kus päästmisplaani vastu eksides päästja hukkub koos kannatanuga.\n„Halb on ka see, kui hirmu kasutakse inimestega manipuleerimiseks, mis viimasel ajal paistab eriti tugevalt silma. Hirmutamiseta elamine on üks vaba ühiskonna oluline alustala,“ arvab Nurm.\nNurm selgitab, et hirm on ellujäämismehhanism, mille eesmärk on hoida sind ohtude eest. Ohtu tajudes viiakse keha erutusseisundisse, mis valmistab meid ette soorituseks. Lihased lähevad pingesse, hingamine muutub, verre paisatakse adrenaliini ja inimese vaateväli muutub väga kitsaks. Mõnedele inimestele meeldib selline erutusseisund (miks muidu õudusfilme vaadatakse), teistele mitte ja see sõltub enamasti geneetilistest isiksuseomadustest. Näiteks mitteempaatilistel inimestel on lihtsam oma hirme taltsutada kui väga empaatilistel.\nHirmu taltsutamine algab hirmu ära tundmisest. Hea viis endale meelde jätta on, et hirm on:\nLoe edasi, kuidas hirmu leevendada siit.