Vanavanemate suhtlus lapselastega - Perekooli Foorum\nEsileht › Pereelu ja suhted › Vanavanemate suhtlus lapselastega\nNäitan 30 postitust - vahemik 31 kuni 60 (kokku 70 )\nTeema: Vanavanemate suhtlus lapselastega\nMinu kassis ei olnud kedagi, keda vanavanemad oleksid suurema osa ajast kasvatanud. Nad käisid ju tööl! Tollal saadi lapsi ju noortena, mitte keskeas, nagu praegu. Aegajalt hoidnud, seda olid vanavanemad küll. Sünniaasta 1959.\nMina olen seitsmekümnendatel sündinud ja sellest perioodist on jutt, et vanaemad hoidsid palju. Siis said vanaemad viiekümneselt pensionile, mitte ei töötatud seitsmekümneni nagu nüüd.\nSiis said vanaemad viiekümneselt pensionile,\nSoh? Minu kõik lapsed on 70-tel sündinud (72, 73, 2×75 ja 77)ja mitte keegi ei lasknud mind 50 aastaselt pensionile 🙂\nVabandused, parandada ei saa. Soovisin kirjutada mitte mind vaid minu ema. Minu ema ei lasknud keegi 50 aastaselt pensionile, kui mina sain 70. aastatel lapsed.\nÕige, vist oli siiski 55 aastaselt pensionile. Aga igatahes tunduvalt varem kui tänapäeval.\nÜldiselt oli sünnitaja 70. aastatel umbes 22-24 aasta vanune ja tema ema 43-45 aasta vanune. Pensini oli aega minna veel kümme aastat. Või te räägitegi siin 11-aastaste laste hoidmisest?\nEsimese lapse sünnitaja seitsmekümnendatel võis ju olla noor, aga said nii nemad kui nende enda emad ka vanemast peast lapsi. Minu vanaema sai ema, kui ta oli 40+, see oli ta neljas laps, ema sai minu, kui ta oli 25, seega oli mu vanaema juba piisavalt vana, et lapselastega tegeleda.\nMuidugi oli erandeid. Minu ema sai minu 32-aastaselt (3. laps) ja teda koheldi kui eakat sünnitajat.\nSee polegi ju antud juhul tähtis. Oluline on vanaemade vanus ja nemad sünnitasid üpriski vanalt. Oma klassist mäletan, et mingeid 40 aastaseid vanaemasid küll kellelgi ei olnud.\nKui mina sündisin, oli mu vanaema 63. Kui minu esimene laps sündis, oli minu ema 55 ja mehe ema 65.\nMe ei näinudki neid vanaemasid ega ei olnud neist klassikaasastega eriti kunagi juttu, nad olid ju tööl. Neil polnud mahti lapsi kooli viia ega tuua. Keskkooli klassides juba sai ka mõnikord kellegi vanaema näha.\nMul endal oli ka üks vanaema päris eakas, jäi pensionile siis juba, kui ma olin 9.\nOn-on tavaline ja tõesti PALJUD ei kasvatanud oma lapsi ise NL ajal.\nMina kolisin vanaema poole 6kuusena…\nMu mehe ema elas koos ämmaga, kes tema lapsi hoidis sünnist saati…\nMu onu lapsi kasvatas mu vanatädi…\nAinsana meie laiemas peres kasvatas oma lapsi ise mehe tädi.\nKõik siiski ühe perekonna näited ja ilmselt pigem vanema põlvkonna omad kui teemaalgataja enda noorusaeg. Teemaalgataja oli laps ilmselt 80.-tel või lausa varajasel taasiseseisvumisajal, sina räägid 1950.-60.-test.\nOkei… Siis ma väidan kindlalt, et emade käitumine sinu pere ja sugulaste tingis üldlevinud küll polnud.\nMinu ema suhtleb ise lastega hea meelega aga ta ei oska ja lapsed temaga suhelda ei soovi. On saamatu inimene ja endal lastega kogemus puudub, pole parata.\nÄmm jälle saab meie lastega hästi läbi aga ei viitsi. Tal on selline iseloom, mis meeldib kõigile, meie lapsed olid tema neljas ja kuues lapselaps. Saan aru, et tema suhtlusvajadus on kaetud ja lapselapsi on jalaga segada.\nSünnipäeval käivad mõlemad vanaemad, aga sellist muinasjutuvanaema kelle pool suvel nädalat veeta või kellega koos loomaaias käia pole kummastki.\nOlen juba neljas sarnase looga, palun ära vähenda minusuguste kogemust ega osatähtsust.\nLaulva revolutsiooni ajal lapsed saanud ema läks tööle esimesel võimalusel vastsündinute kõrvalt ja lükkas lapsed enda emale. Väikesed lapsed on nii rasked, arusaadav et tööl oli, eriti nõuka ajal, lihtsam käia kui mähkmeid keeta kodus.\nNõukaajal oli tööl lihtsam käia?! Mul hakkab kõht ka valutama nii lolli jutu lugemisest! Tuletan siis, meelde, et esiteks oli nõukaajal väga palju füüsilisi töid. Ja isegi kontoris või poes töötades arvuteid ei olnud, oma pea oli arvuti asemel. Mobiile ei olnud, et kohe ja kähku teise osakonna inimestega infot vahetada. Ei olnud mingeid euronõuded, milline peab olema kontoris tool või valgustus või mitu kraadi sooja. Mingeid konditsioneere kuskil ei olnud. Ohutusnõudeid polnud, ise pidid vaatama, et kuskile alla või vahele ei jää. Autod olid väga vähestel, tööl käidi bussiga või jalgsi. Tänapäeva s.tahädad oleks kahe nädala pärast haiguslehel, kui nad nõukaaja tingimustesse tööle panna.\noli nõukaajal väga palju füüsilisi töid.\nNõukaaeg iseenesest ei tekitanud füüsilisi töid küll juurde, kõik need füüsilised tööd on ka tänapäeval alles. Näiteks kokkasid on praegu kindlasti rohkemgi kui nõukaajal, sest erinevaid toidukohti on palju rohkem. Töö restorani või kohviku köögis on raske füüsiline töö ka tänapäeval. Põllumeeste töö on füüsiline ka tänapäeval. Teid ehitatakse ka praegu, tehased ja vabrikud – ikka sarnane füüsiline töö.\nNõukaaja kontorid – no seal nii hirmus ei olnud kui sa kirjeldad, näiteks ei olnud seal mingeid suuri avatud kontoreid, inimesed nägid päevasel ajal ka päevavalgust. Ka kauplused olid väiksemad ja suurte akendega, mis paistsid läbi, mitte ei olnud kinni müüritud nagu tänapäeval, nii et ka poemüüjad nägid oma tööpäeva jooksul päevavalgust. Kauplused olid lahti palju lühemat aega ja lõuna ajal oli tund aega pausi, nädalavahetusel oli üldse suurem osa kohti suletud või kui oligi lahti siis ainult lõunani.\nSee, et ei olnud mobiiltelefone – see on tegelikult pluss, mitte miinus. Tööd tegid tööajal töökohas ja mitte üks ülemus ei ajanud sind töövälisel ajal mingite telegrammidega hulluks (vrdl e-kirjad, smsid, sotsmeedia teated jms). No raamatupidajate töö oli keerulisem, trükimasinad kolisesid rohkem kui praegu arvutiklaviatuur, aga midagi niisugust, et nõukaajal oli dramaatiliselt hullem näiteks kontoritööd teha, ei olnud. Istusid mõnusalt oma kabinetis, no mõned jagasid seda paari kolleegiga, sünnipäevadel lasti vahuveinil voolata ilma hirmuta, et kohe ruttu peab tööd edasi rabama, kui oli palav, tegid akna lahti (tänapäeval on hea, kui sul kontoris üldse aken on või siis selline aken, mida avada). Tööga seotud stressi oli palju vähem. Argielust tingitud stressi oli küll kindlasti rohkem, aga nõuka ajal töötamine, kui sa tõesti just kuskil laudas või tehases ei olnud, polnud küll kuidagi eriliselt hullem.\nNõukaajaga paralleelselt oli ka mujal maailmas (vabas maailmas) samamoodi – ei olnud mobiile, füüsilised tööd jne. See polnud ainult siin kohalik eripära.\nArgielust tingitud stressi oli küll kindlasti rohkem, aga nõuka ajal töötamine, kui sa tõesti just kuskil laudas või tehases ei olnud, polnud küll kuidagi eriliselt hullem.\nEi olnud jah. Minu isa näiteks oli ülemus, tal oli väga ilus kontor. Hommikul tõi sekretär kohvi ja saiakese, siis hakkas lehti lugema. Tegi akna lahti, pani suitsu ette. Siis tuli autojuht, viis teda Volgaga objekte mööda käima. Eks natuke jama oli, et plaane täis saada, aga töötingimused olid tänasest päevast isegi paremad ja palju lõdvemad. Korter anti, mitte ei pidanud eluaeg laenu maksma.\nEks selliseid oli vähe. Tavalised töölised ja töötajad ei elanud nii.\nTööd tegid tööajal töökohas ja mitte üks ülemus ei ajanud sind töövälisel ajal mingite telegrammidega hulluks (vrdl e-kirjad, smsid, sotsmeedia teated jms).\nSee-eest aeti sind mitu korda aastas sotsialistlikule laupäevakule. Lisaks punalipuparaadid, samuti absoluutselt kohustuslikud, sinu enda vabast ajast. Rahvamalevlasena PIDID käima ühtul tänavatel patrullimas ja sa ei saanud keelduda rahvamalevlaseks saamisest, kui asutuses nii kombeks oli. Lõpmatud koosolekud, pidulikud ja nn töökoosolekud partei viimase kongressi otsustega tutvumiseks, Lenini ja Brežnevi sünnipäevadel, viisaastakute aruandekoosolekud ja kui oid parteilane (mõnes ametis teisiti ei saanud), ka parteikoosolekud. Nendest rõhuv enamus sinu vabast ajast. Aegajalt pidid istuma seltimeheiku kohtu istungitel ja kuulama või aru andma, miks sul või seltsimees Kasekännul oli kuusk toas 23. detsembril või miks seltsimees Mänd pargis viina jõi. Või hoopis kurjaks läks asi, kui seltsimees Jalakas käis J. Kuperjanovi haual või üldse samal ajal viibis samal kalmistul. Kui julgesid kirikusse sisse astuda, keegi kindlasti kaebas ja…kirjutasid jälle seletuskirja.\nJa siis peaaegu kõik see sama ka oma laste koolides. Paraadid. Mitu korda aastas laste agitbrigaadid Majakovski luulest põimitud punalipu taga marssimise ja lipuvalvega (mida emad-isad pidid kohustuslikus korras vaatama), lipule vaat! Ja emad-isad käisid koolis vaibal, miks lapsel polnud kolmapäeval kaelarätti kaelas või miks tal oli sini-must-valge sall.\nSa ei kujuta ette, KUI PALJU pereajast või lihtsalt tööväisest ajast võttis see kõik aega. Kümneid ja kümneid puhkepäevi ja õhtutunde aastas.\nNõukaajal oli tööl lihtsam käia?! Mul hakkab kõht ka valutama nii lolli jutu lugemisest!\nAga kas sa tead ka kuidas oli nõuka ajal imikut hooldada?\nRinnaga toitmine juurutati välja, rpa saadavus oli kohatine, saadaolev rpa tekitas lastel seedeprobleeme. Kõige selle pärast keedeti kaerast ja riisist tummi. Hommikul hakati keetma ja pärastlõunaks sai valmis.\nVannivett pidi tolle aja standardite järgi läbi keetma. Iga päev vanni täis vett gaasipliidi peal. Pärastlõunal kui riisitumm valmis sai, ei võetud pliidil tulidki alt, sest vannivee keetmine hakkas pihta.\nJa nüüd parim osa, marlimähkmed. Need tuli pesta, keeta, triikida. Pesumasinaid ei olnud kõigil, pesti palju käsitsi. Pesu pesemise lõpuks oli vannivesi ära keenud, sai kohe sama soojaga pestud mähkmeid keetma hakata. Kui laps oli vannitatud ja magama pandud, sai mähkmed kuivama panna, enda magamistuppa sest elati ühiskorteris ja rohkem tube polnud perel. Ja siis hakkas eelmise päeva mähkmete triikimine.\nJa selle kõige vahelt pidi jõudma süüa teha, poes talongijärjekorras seista ja võibolla isegi lapsega tegeleda.\nKumb nõuka ajal siis ikkagi lihtsam oli, ilma arvutita tööl käia või päev läbi keeta ja pesta..\nMinul polnud last kellelegi teisele jätta ja kui ühe lapsega selle õuduse läbi olin teinud, otsustasin lapsi rohkem mitte saada ja käia seal kohutavas raskes füüsilist tööd nõudvas kooperatiivis puhkamas.\nTööl käia oli tihti siis lihtsam, aga kodumajapidamine oli muidugi raskem, ka imiku eest hoolitsemine. See värk oli loomulikult sajaprotsendiliselt naiste teema, mees laekus koju ja küsis, miks õhtusöök hilineb. Seega meeste elu oli siis lihtsam, naiste oma raskem, Sellepärast need keskealised mehed praegu vahutavad, et ei ole oma positsiooni kaotamisega nõus. Nemad olid kõrgemal positsioonil ainult sellepärast, et till oli küljes ja kodune elu neid karvavõrdki ei puudutanud. Mu äigi just ütles, et imelik, oma lastega ma ei tegelenud üldse, aga nüüd vaatan, et lapselapsed on ju nii toredad. Armukesepidamine oli ka siis täiesti okei tegevus, aga seda muidugi meeste puhul, mitte naiste, armukest pidav naine oli muidugi lits ja ühiskonna põlguse all. Naised kodust ära ei läinud, sest kuhu neil minna oli, lahutus oli pigem erand. Loomulikult on nüüd vanad mehed pahurad, et nüüdseks on asjad muutunud ja seda sitta käitumist enam ei kannatata. Siingi nende nõukaaegsete papide suhtumisest on seda näha, mitu tükki figureerib siin.\nMa mõtlesin nii, et tol ajal oli kodust ära minek lihtsam, kuna said töö kaudu ikka väikese korteri. Muidugi mitte suurtesse linnadesse, ikka enamasti väikestesse kohtadesse, alevikud, külad ja majandid. Sai ka sümboolse hinnaga masina, millega kolida tellida majandist. Lihtsalt sellepärast ei mindud väga, et see polnud nii levinud ja kombeks, kui nüüd, kuigi nüüd on oma elamise saamine kordi raskem.\nElasin kooli ajal ühes alevikus, kus oli suur seafarm ja sinna tuli nii noori paare, kes kooselu alustasid ja said siis paneelikasse korteri, kui ka üksikuid lastega naisi, kes siis ilmselt nii tulidki. Ka vene aja lõpul oli päris sage saalimine, ja need, kes siis tulid, said ka erastad, kuigi olid alles vähe seal elanud.\nKui siin enne keegi nimetas, et vanavanemad ei taha, et lapselapsed neil midagi segi ajaksid jne… siis soovitus selleks puhuks oleks see, et vanavanemad ei peaks enne lastelaste tulekut väga koristama. Kuna seda ei peeta oluliseks ja see pole esmatähtis. Ja panna rõhk koristamisele hoopis peale lastelaste käimist.\nKoolikohustus algab meil 7-aastaselt. Isegi 7-aastastel ilmselgelt ei saaks olla 40-aastast vanaema kui just kõik naisliinis hikjemalt 16-aastaselt emaks ei saa…\nMiks? Kilplased olid või?\nPaljud läksid tööle, kui laps kolmekuune oli, muidu katkes staaž. Lapse sai sõime anda. Mis asja sa seal siis imetad, kui tööl käid.\nSõimes siis keedeti seda tummi ja pesti neid marlimähkmeid?\nMina ei tea, mis seal sõimes tehti, aga ega imik 24 tundi seal sõimes ei olnud, kuigi olid vist nädalasõimed ka. Kodus keedeti tummi, kui RPA-d ei olnud.\nMinu ema oli meie vanemale lapsele väga hea vanaema (hoidnud küll ei ole, kuna käis tööl ja elasime üksteisest kaugel), teise ja kolmanda lapse sündides oli ta juba surnud. Minu isal on oma uus elu, lapselastesse suhtub hästi ja ükskõikselt – kui vahel harva kohtume, siis lastega ikka räägib, aga hoidjat ja sellist “päris vanaisa” temas ei ole.\nMehe ema hoiab mehe õdede lapsi, meie lapsed on “oma pere” ainult siis, kui tema juures midagi teha on vaja.\nTööl käia oli tihti siis lihtsam, aga kodumajapidamine oli muidugi raskem, ka imiku eest hoolitsemine. See värk oli loomulikult sajaprotsendiliselt naiste teema, mees laekus koju ja küsis, miks õhtusöök hilineb. Seega meeste elu oli siis lihtsam, naiste oma raskem, Sellepärast need keskealised mehed praegu vahutavad, et ei ole oma positsiooni kaotamisega nõus. Nemad olid kõrgemal positsioonil ainult sellepärast, et till oli küljes ja kodune elu neid karvavõrdki ei puudutanud.\nSee vist olenes ikka konkreetsest mehest ja pere harjumustest. Minu isa ja ema käisid peale minu sündi kuni lasteaeda minekuni vaheldumisi tööl – ema töötas päeval, siis hoidis mind isa ja kui ema töölt tuli, läks isa öövahetusse. Pesu pesid ja süüa tegid mõlemad, ei olnud reeglit, et naise õlul oli kogu kodune elu ja mees käis kodus ainult ilus olemas.\nSelliseid mehi oli ikkagi väga vähe.


KIRI TEENINDUSETTEVÕTETELE I Lauri Laats: oluline informatsioon ei tohi jääda keelebarjääri taha! – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Eesti elu KIRI TEENINDUSETTEVÕTETELE I Lauri Laats: oluline informatsioon ei tohi jääda keelebarjääri taha!\nMustamäe linnaosa vanem Lauri Laats rõhutas oma tänahommikuses kirjas Mustamäe teenindusettevõtetele eriolukorra reeglitest kinnipidamise olulisust ja informatsiooni kättesaadavuse tähtsust.\nMustamäe linnaosa vanema Lauri Laatsi kontrollreidid Mustamäe toidupoodidesse on seni näidanud, et Mustamäe kauplustes järgitakse eriolukorra reegleid, aga arenguruumi muidugi on. „Näiteks nädalavahetusel tuvastas politseikontroll Mustamäel kolm kauplust, kus oli probleeme desovahendite olemasolu ja paigutusega,“ rääkis Lauri Laats. „Kiili tänava Maximas näiteks oli desovahend kättesaadav ainult kauplusse sisenejatel, Magistrali Keskuse Euroapteegis ei olnud desovahendit üldse, nagu ka Mustamäe Keskuse poes „Muhu pagarid“, kus lisaks sellele puudus veel ka müüjaid ja ostjaid eraldav turvaline sirm. Need puudused on vaja kõige kiiremas korras kõrvaldada.“\nEriolukorra juhi, EV peaministri Jüri Ratase 4. aprillil allkirjastatud korraldusega jõustusid teenindusasutustele täiendavad piirangud: reegli 2+2 täitmiseks tuleb müügi- või teenindussaali pindala järgi välja arvutada, kui palju kliente tohib poes korraga olla ning tuleb tagada ka see, et ukse taga ootavad inimesed 2+2 reeglit järgiksid; et desovahendid oleks kliendile kättesaadavad nii kauplusse sisenemisel kui väljumisel jpm. Linnaosa toidupoode kontrollides on Mustamäe linnaosavanemale aga selgeks saanud veel üks tõsiasi, millest liiga palju rääkima ei kiputa.\nNimelt see, et tihtipeale ei ole hügieeni- jm reeglite eiramisel tegemist tahtliku hooletusega, vaid hoopis sellega, et eestikeelne info ei ole sageli kogu personalile ega ka klientidele mõistetav.\n„Mustamäel elab üle 80 erineva rahvuse,“ ütleb Laats, „ja praeguses eriolukorras on lubamatu, et osale neist oluline teave ei jõuagi. Minu tungiv palve ettevõtete juhtidele on: kandke hoolt selle eest, et kogu oluline informatsioon oleks asutuses olemas nii eesti, vene kui ka inglise keeles ning kättesaadav nii klientidele kui personalile. Eesti ja vene keeles on „COVID-19 käitumisjuhised kauplustele, kaubanduskeskustele ja toitlustusasutustele, sh restoranidele ja kohvikutele“ leitavad SIIT.\nSamas tahaksin ka Terviseametile südamele panna oma materjale kaasajastada ning tingimata kindlustada, et informatsioon oleks olemas nii eesti, vene kui ka inglise keeles – sest meie kauplustes töötavad ja neid külastavad erinevas keeleruumis elavad kodanikud.\nMa usun meie inimestesse ja Mustamäe ettevõtetesse ning olen kindel, et kitsaskohad saavad likvideeritud. Ja otse loomulikult hoian ma olukorral igapäevaselt ka silma peal.“\neelmine ÜLEVAADE ERIOLUKORRAST I Riigikogu väliskomisjon saab tänasel istungil välisminister Urmas Reinsalult värske ülevaate eriolukorrast\njärgmine OLE TEADLIK I Maaelukomisjon toetab välismaalase töölubade pikendamist eriolukorra lõpuni


Rauno Heinla: Kui tahad, siis võitle selle nimel! – Melu | GoodNews\nAvaleht Videolood Rauno Heinla: Kui tahad, siis võitle selle nimel!\nRauno Heinlal käis külas saade „Kas tohib?“ ja uuris selle hetkeseisuga Eesti kõige vägevama rammumehe igapäeva- ja pereelu kohta.\nSaatejuhi sisenedes Rauno uhkesse ja uude, ent kodusesse palkmajja ühes tordiga, tehti kohe selgeks, et rammumees tohib süüa kõike. Rauno peab end siiski pisut teistsuguseks rammumeheks, sest ei söö nii palju liha ja eelistab piimatooteid.\nMees elab oma naise ja kahe lapsega Kõrveküla lähistel. Kõrveküla on Raunole alati südamelähedane olnud, sest see on koht, kust on ta pärit. Aga miks just maja ja veel palkmaja – just seepärast, et korteris ta elada ei taha ning kuna sai pakkumise healt sõbralt rammumees Lauri Nämilt, kellel on palkmaju tootev firma, siis nii võetigi ette just selline projekt. Maja valmis lõplikult käesoleval aastal, millega täitus ühtlasi ka Rauno unistus.\nKaunis kodumajas on mõeldud kõigele, ka lastel on oma multikavaatamistuba, sest kaua see täiskasvanu ikka jõuab neid multikaid vaadata! Lisaks on Rauno muretsenud kõvakettale meeletus koguses multikaid, mida koolieelikuist tütar ning poeg vaadata saavad. Loomulikult oli lastel sõna öelda ka oma tubade disainis – tüdukul tütarlapselikult heleroosa ning poisil ilus roheline tuba.\nRauno magamistoast pääseb rõdule, mis on vaatega aeda. Seal on rammumehel oma saunamaja ning tünnisaun. Varsti loodab pere ehitada lisaks grillimaja, kuhu Rauno tahab ritta laduda kõik oma karikad.\nRammumehe perekond on sportlik. Ka naisega peeti esimesed kohtingud jõusaalis. Poeg sai oma esimese karika ATV krossi võistluselt, kus teenis kolmanda koha oma elu esimeselt võistluselt. Tütar tegeleb aga iluvõimlemisega, kuhu oma seletamist järgi alati minna ei tahakski, aga kui juba on kohale mindud, siis meel on ka alati superhea.\nRauno jaoks tähendab tipptasemel rammumeheelu elamine täiesti tavalise elu elamist, sest näiteks tõstmisega alustas mees juba 10-aastaselt. „Rammumehendusega“ on ta tegelenud tervelt 14 aastat! Nädala sees töötamise ning viis korda nädalas trennis olemise kõrvalt püüab tubli tegija ka võimalikult palju aega perele pühendada – võistlusvälisel ajal tuleb pere viia mõnda imelisse huvitavasse paika ja nautida kvaliteetaega.\nSaatejuhi küsimuse peale, et kas siis spordist ära ei ela, vastas Rauno, et saab tänu sponsoritele küll teise palga lisaks, aga seda tänu pidevatele esimeste kohtade võitmisele. Rauno teadvat terves maailmas vaid paari inimest, kes tõesti sellest spordist end ära elatavad.\nKuna tegu on tippspordiga, tuleb aeg-ajalt ette ka vigastusi. Raunol on päris palju vedanud, kuna ta on enamasti treeningperioodidel tervena püsinud. Üks suurem tagasilöök siiski oli, kui kannakõõlus läks katki ning arstid väitsid mehele tõsiselt, et enam ta spordiga tegeleda ei saa. Tulihingeline Rauno oli endale aga pähe võtnud, et temaga nii ei lähe – saagu mis saab, tema teeb trenni edasi. Teebki ja võidabki!\nRauno lemmikala rammumeeste võistlustel on jõutõmme, milles on ta võitnud kõiki maailmas. Kehvemapoolsemaks peab ta ülessurumisi, kuid aeg näitab, et kõik liigub paremuse poole.\nKui paljud mehed peavad end enne võistlust vihale ajama, et teenida paremaid tulemusi, siis Rauno arvab, et tal läheb hästi, kuna on suur närveerija – enne esimest ala on võistlusel närv nii püsti, et ajab lausa öökima, kuid viimase ala lõppedes valitseb tema sees aga tõeline rahutunne. Kindlasti aitab Rauno headele tulemustele kaasa elukaaslane, kes käib enamasti kõik võistlused kaasas, et meest iga etapi vahel vajadusel abistada.\nValdav osa karikatest on Raunol teenitud Eestist, Lätist, Leedust ning Soomest. Kõige kaugem maa, kus on auhinnalisi kohti võidetud, on Austraalia. Nimelt elas rammumees mõnda aega just seal kontinendil.\nRauno arvab, et unistada tuleb ja kui täitub üks unistus, siis tuleb võtta ette kohe järgmine. Kuna tema ammune unistus päris oma majast on täitunud, siis nüüd võtab mees ette unistuse pääseda maailma TOP 10 rammumehe hulka ning kunagi ka esimeseks. Loomulikult!\neelmine VAATA VIDEOT! Raskused on ületamiseks!\njärgmine Väikesed asjatundjad: uimane Olav, pusaga Marju ning Luisa, kes ei saanud maha


Tops tähistas esimest juubelit turniiriga\nEelmisel laupäeval toimus Kuressaare lauatenniseklubi Tops mängusaalides klubi 10. sünnipäevale pühendatud lahtine lauatenniseturniir, kus kavas oli paarismäng.\nArgele Rapla rahvasprindilt neljas koht\n12. aprillil sõideti Rapla kardirajal Hepa karikasarja teine etapp rahvasprindis. Sõidu võitis tänavu varemgi Raplas poodiumi kõrgeimale astmele tõusnud Allan Kiviselg (Mitsubishi Lancer Evo 8).\nValdade talimängud võitsid Kärla ja Salme vald\nXVI Saaremaa valdade talimängudel olid erinevates suurusgruppides kokkuvõttes võidukad Kärla vald (üle 1500 elaniku) ning Salme vald (alla 1500 elaniku).\nNaisjalgpallurid langesid karikavõistlustelt välja\nFC Kuressaare naiskond kaotas Eesti naiste jalgpalli karikavõistluste 1/8 finaalis 0 : 5 valitsevale Eesti meistrile FC Levadiale ning lõpetas seega karikavõistlused.\n“Hakkame, mehed, minema!” “Hakkame! Aga kuhu?” “Eks ikka üldlaulupeole.” “Eks hakkame siis minema. Aga millega? Pole meil enam õiget meeskoori ega midagi.” “Kui pole, siis teeme! Kus selle häbi ots, kui järgmisel üldlaulupeol saarlaste esinduses enam meeskoori ei ole...”\n“Ruudi” autorid sai Nukitsa konkursil teise koha\nSaaremaa-ainelise lasteraamatu “Ruudi” autorid Aare Toikka ja Aarne Mägi said üle-eestilises lugejaküsitluses kirjanike arvestuses Andrus Kivirähki järel teise koha.\nPiia peatub Poolas (2)\nAafrikast tagasi rändav raadiosaatjaga varustatud Saaremaa must-toonekurg Piia asus eilehommikuse seisuga Poola kirdeosas.\nMaavalitsus otsib Abrukale saarevahti\nAprillikuu alguses kuulutas Saare maavalitsus välja avaliku konkursi leidmaks Abrukale saarevahi.


Posted on 12/03/2017 by rahakratt\nKas olete juba veitsa närvilised ka, et kuhu novembri numbrid jäävad? Pean vägisi kuskilt aega võtma, et kokkuvõtet teha, sest kes veel ei märganud, siis jõulukuul on võimalus mu feisbukist endale igast harivat või raha säästa aitavat näärimanti võita. See tähendab mulle lisatööd – linnapeal auhindade kokkukorjamine, nende spiooni kombel anonüümne laialijagamine, mängude väljamõtlemine, postitamine jne. Kõlab väiksemalt, kui see tegelikult on, aga võtab usinalt aega. Miks mängud ja kas mu blogi muutub nüüd kommertskanaliks? Ei. Korra seletan kiirelt ära, et mängude ainus mõte on teile üks virtuaalne aitäh toetuse ja lugemas käimise eest öelda. Need kaks inimest, kes mulle kirjutasid ja oma nänni pakkusid – neil on endal way suuremad turunduskanalid ja –rahad jne ja pigem võidan siin ainult mina ja teie. Ehk siis keegi mind kinni maksnud ja ära ostnud ei ole. Samuti pole mulle keegi öeldnud, kuidas peaksin auhindu andma või kuidas neid loosima. Sellepärast ei ole loosimängude küsimustel ka õigeid või valesid vastuseid ja laikimine või jagamine on rangelt vabatahtlik. Anna mingi liigutusega märku, et tahad osaleda ja oledki mängus. Ühtegi kinki ei ole ma ka Tallinna Linnaviletsuse esindajate kombel endale “unustanud”. Kõik 50x3h Europark tasuta parkimiskaarti, 4 autorite originaalallkirjadega raharaamatut Investor Toomaselt ja kodumaise rahafestivali pilet – need kõik saavad teie omaks. Siseinfona saan öelda, et järgmisel teisipäeval algaval lotol on eriti äge auhind: pilet jaanuaris toimuvale suurele rahafestivalile, kus on nii boss line-up, et ma ei oska seda ära kiita. Vaata ise, noh https://pood.aripaev.ee/investor-toomase-konverents-2018/\nRahade mõttes astusin novembris kaks väga suurt sammu. Ammu olen sihtinud, et saaksin Mintose sotsiaalrahastuse internetilehel 10k eesmärgi täis ja sellega on nüüd okeika. Olen saavutanud mingi psühholoogilise klaaslae (vähemalt hetkel) ja hakkan vaatama, kuidas see 10k ennast ise edasi ehitab.\nTeiseks sain oma aastase kolmanda ehk viimase seatud ametliku blogieesmärgi lukku – kolmekordistada eelmise aasta higivaba sissetulek. Pidin saama hakkama 3×811 euro teenimisega ja praeguse seisuga on täis 2 683 eurot. Olen umbes 250 oiroga eesmärgist üle ja üks kuu on veel jäänud. Täitsa korralik tšällends on mõelda, et millega 2018. aastal maha peaks saama… Teie soovitused on teretulnud. Suvel nägin ühte stiilset mersut lasnagorskis, ei teagi, kas peaks sellise omale eesmärgiks võtma, mis?\nRegulaarselt olen ennast sundinud ühe uue harjumusega kohanema. Olen varem pasundanud targa näoga, kuidas ikka õige oma pappe planeerida oleks, aga ise seda ette näidata ei suuda. Nüüd ongi märkamatult nii juhtunud, et kannan palgapäeval kõik papi kuhugi laiali ja üks konto on selline, kust kannan iga pühap omale 250 eurot. See on kõikideks kuludeks ja sellest püüan väikeste kuludega nädalal libistada veel osa mõnele tagavara- või investeerimiskontole või reisikontole vms. Tseki seda linki, mille pealkiri on rahafännidele vägagi ligitõmbav “I took a neuroscientist’s advice for saving money, and it’s transformed my finances”. See on hästi lühike ja ladus jutt. Ma ei ole nii hästi kulutatud ühte minutit ammu kohanud ja mina püüan oma müntidega just sedapsi talitada: https://buff.ly/2zVbBdU\nSissejuhtaust on nüüd küllaga olnud. Ma loodan, et teil on nii põnevam, kui numbrite vahele muud mulli ajan. Mida ja kui palju november mu rahakotis tegi ja mis on värske Krati väärtusnumber (jätsin nüüd külma kõhuga pensionihambad siit välja, sest teised ka seda ei kajasta ja sambal puudub realiseeritav likviidsus):\nUmbestäpselt 39512 eurot.\nwww.nasdaqbaltic.com Balti börsil (kuu alguse seisuga krattimas 6 653,10 eurot);\nwww.mintos.com Mintose ühisvõlgade platvormil (kuu alguse seisuga krattimas 10 000,00 eurot);\nwww.twino.eu Twino ühisrahastuse keskkonnas (kuu alguse seisuga krattimas 6 167,44 eurot);\nwww.estateguru.io ühisrahastatavas kinnisvaras Estategurus (kuu alguse seisuga krattimas 1 644,30 eurot);\nwww.viainvest.com Viainvest ühisrahastuses (kuu alguse seisuga krattimas 1 008,45 eurot).\nKokku on Rahakrati kõikide kontode, hoiupõrsa ja investeeringute väärtus ca 39 512,00 eurot, lisaks osalus väikefirmas, mis tekitab paarile inimesele higivaba üüritulu.\nPURGIS (novembrist) kolmekordistada 2016. aastal teenitud passiivne raha (3 x 811 = 2 433 EUR) ehk Rahakrati projekt “Kahe aastaga üks tasuta lisapalk”. Novembri seisuga on koos 2 683,85 eurot.\nRaha suutsin novembris teenida 3 244,42 eurtsi. Arvate, et kirjutan seda numbrit siin kivinäoga? Kaugeltki mitte! Voodi vedrud on rõõmuhüppamisest ammu saba andnud ja veedan oma öid diivanil. Kuniks vanus liiga kõrge pole ja vunki jagub, siis tuleb kütta nii, et küünal põleb kahest otsast. Kindlasti hakkab mingi hetk entukas raugema, seega tuleb head vanust ära kasutada.\nSellest papist oli 310,42 eurot see, mis küsimata ise sisse tuli. Kuidas noored ütlevad – mega? Olen megarahul? Kõlab veits imelikult…\nJa uuele ringile läks ca 41% ehk jämedalt 1330 eurot. See summa peaks suurema olema, ma tean. Aga ma ei hakka midagi ilustama ja olen tegelikult rahul, kuna tatrale vahelduseks olen hakanud juba pihve ka sööma.\nNüüd siis jooksuga värsket palka kulutama. Kuna suutsin okt-nov teistele jõulukingid ära osta (ja teie omad lunisin linnapealt välja), siis nüüd on aeg endale kulutada. Valin omale ilmselt midagi siit 1. dets Äripäevas ilmunud kinginimekirjast:\n← Jõulunänni loos volüüm 1!\nJõulunänni loos volüüm 2! →


Ärilaen EstateGurust - Alo Arumäe kogemus - EstateGuru P2P lending Blog\nIntervjuu Alo Arumäega\nEG: „Tere Alo! Palun räägi veidi endast – kes sa oled ning kui pikalt oled tegelenud kinnisvara arendamisega.“\nAlo: „Tere, mina olen Alo Arumäe ja olen A&D Invest osaühingu tegevjuht. A&D Invest on tegutsenud kinnisvaraarendusega 2 aastat. Mu isiklik kogemus selles valdkonnas on peaaegu 15 aastat. Varasemalt olen tegutsenud ehituse ja kinnisvaraarendusega läbi teiste ettevõtete ja koos teiste partneritega“\nEG: „Mis seob sind EstateGuruga?“\nAlo: „EstateGuru abi olen kaasanud kahe projekti rahastamiseks. Esimene on Jõe 2b, nelja perekorteriga maja Tartus. Teine on Pärna 33a, 12 korteriga maja Tartu linnas.“\nEG: „Tutvusta palun Jõe 2b projekti.“\nAlo: „Tänaseks on Jõe 2b projekt edukalt lõpetatud. Projekti eesmärk oli pakkuda kvaliteetseid ja madalate ülalpidamiskuludega perekortereid hinnatud piirkonnas. Majas on 4 ligi 100m2 korterit ja majas on B-energiaklass, mis tagab korteritele madalad ülalpidamiskulud. Tänaseks on Jõe 2b arenduse kõigi nelja etapi rahad investoritele tagastatud.“\nEG: „Suur tänu selle info eest Alo! On meeldiv kuulda, et projekt on investoritele edukalt tagastatud. Kuidas läheb aga teise EstateGuru kaudu rahastust saanud projektiga – Pärna 33a?“\nAlo: „Teine EstateGuru kaudu rahastust leidnud projekt on Pärna 33a, 12 korteriga maja Tartu linnas. Projekt algas juulis 2017 ja saab valmis juunis 2018. Projekti eesmärk on pakkuda klientidele kvaliteetset ja moodsat elukeskkonda. Antud maja ehitamisel saavad tööd üle 20 kohaliku ettevõtte. Kõigile huvilistele: Pärna 33a korterid on leitavad lindenkodu.ee aadressilt“\nEG: „Nüüd, kui oleme projektidest kuulnud, tekib küsimus, mis pani Sind eelistama EstateGuru teistele rahastusallikatele?“\nAlo: „Alustava väikeettevõtte jaoks on EstateGuru peaaaegu ainuke rahastusallikas. Reeglina tavapangast alustav väikeettevõte laenu ei saa.“\nEG: „Milline on Sinu arvamus – mis muudab EstateGuru laenuvõtjate jaoks atraktiivseks?“\nAlo: „Minu arvates muudab EstateGuru laenuvõtjate jaoks atraktiivseks just oma ala professionaalsus. Lisaks sellele iseloomustavad EstateGuru koostöövalmidus, laenude rahastamise kiirus ja adekvaatsus.“\nEG: „Millised on Sinu plaanid tulevikuks?“\nAlo: „Edasised plaanid on kindlasti samas tegevusvaldkonnas jätkata. Kui kõik plaanikohaselt läheb, peaks peagi uus projekt algama, milles kindlasti kasutan EstateGuru abi.“\nEG: „Äitäh intervjuu eest, Alo!“\nKui soovid saada EstateGurust rahastust, mine siia: https://bit.ly/2IQVLTf\nVõi kontakteeru meiega: info@estateguru.co\nPärna 33a ja Jõe 2b projektidest tegime ka koos intervjuuga video. Videot saad vaadata siit:\nAutor EstateGuruPostitatud aprill 2, 2018 Rubriigid Case Study'id\nEelmine Eelmine postitus: EstateGuru platvormi uuendused\nJärgmine Järgmine postitus: Oleme TOP50 seas! – Real Estate Innovation Contest 2018


Hanneli Rudi: noored joogu viina? - Arvamus\nHanneli Rudi: noored joogu viina?\n31. juuli 2011, 10:53\nSee, et eestlased muutuvad üha sallimatumaks, ei ole enam mingi uudis. Viimase kümne aastaga on märgatavalt kasvanud nende hulk, kes ei soovi oma naabriks juuti või moslemit.\nAina kasvava sallimatusega ei tule silmitsi seista mitte ainult välismaalastel või muu-usulistel, vaid ka siinsetel noortel. Eelmise nädala Sakalas ilmus lugu Viljandi koolipoistest, kes meisterdasid ise endale rulapargi, kuna kohalik ekstreemspordikeskuse sisehall on suvel suletud ja senised väliplatsid lagunenud. Kõrvalasuvale hulgifirmale noorte ettevõtmine ei meeldi ning nende arvates algab noorte rulatajate pattude nimekiri prahi mahaloopimisest ja lõpeb hoonete lammutamisega.\nEga Viljandi pole ainus paik, kus noorte sporditegemisele viltu vaadatakse. Kui Tallinnas Pääsküla raba äärde, elumajadest veidi eemale rajati uus rulapark, siis hakkas keegi anonüümseks jäänud aktivist agaralt selle vastu võitlema, kuna noorte trikitamine halvendavat elukeskkonda ja see kiskuvat alla kohaliku kinnisvara hinnad.\nMitte väga ammu kurtis üks mustamäelane internetis selle üle, et majade juurde rajati korvpalliplats ning nüüd on tema rahu ja vaikus rikutud. Sellised spordiplatsid tulnuks kurtja arvates rajada elumajadest eemale. Aga ei sõdita mitte ainult korvpalliplatside ja rularampide rajamise vastu.\nIlmselt võib iga omavalitsusjuht rääkida värvikaid lugusid sellest, mida kõike on ümberkaudsed inimesed valmis tegema, et nende kodu lähedale ei rajataks uut liivakasti või mänguväljakut. Sest oh õudust, väikesed lapsed ei mängi ju vaikides. Nad kisavad ja kilkavad ega lase pärast väsitavat tööpäeva koju tulnud inimesel rahus puhata ja telekat vaadata.\nNäib, et üldlevinud arusaama kohaselt oleks kõige parem, kui noored jooksid lihtsalt viina. Vahelejäämise hirmus tehakse seda üldjuhul vaikselt ja salaja ning erinevalt mängivatest lastest või sportivatest noortest on Eesti inimene põõsastest kostva joodikujorinaga harjunud ja see teda ei häiri.\nEhk nagu ütles üks Sakala lugeja: kellele neid terveid ja normaalseid noori ikka vaja on, joodikud ongi ju elu edasi viiv jõud! Aga huvitav oleks teada, kes neile praegustele nurisejatele vanaduspõlves pensioni maksma hakkab, kui tänased noored end varakult surnuks või töövõimetuks joovad.\nVahetund Postimehega ⟩ President libastus poliitikute jagamisega Andresteks ja Pearudeks (13) Loe artiklit Kuula saadet\nBLOGI ⟩ Koroonaviirus jõudis Eestisse (35) Loe artiklit


Timexpert Radiance C+ näokreem normaalsele ja kuivale nahale C-vitamiiniga – Kreeten\nKinkekomplekt Tx Radiance Cream normaalsele ja kuivale nahale 124.90 €\nTimexpert Radiance C+ Pure C10 kontsentraat C-vitamiiniga 73.90 €\nTimexpert Radiance C+ silmaümbruskreem C-vitamiiniga 42.30 €\nTimexpert Radiance C+ näokreem normaalsele ja kuivale nahale C-vitamiiniga\nAntioksüdantiivne ja naha luminoossust taastav näokreem C-vitamiiniga, mis sobib normaalsele ja kuivale nahale.\nPretsendenditu ja innovatiivne kooslus C- ja E-vitamiinist, feruulhappest HLG® nanopolümeeris, mis enam kui 6 korda suurendab C-vitamiini imendumist, kollageeni sünteesi ja võimaldab toimeainete järk-järgulist imendumist kuni 36h. Nahk saavutab kaunima ja säravama jumega kui eales. Tagab maksimaalse kaitse naha vananemise vastu ja ühtlustab nahatooni, niisutatades ja pinguldades näonahka.\nTimexpert Radiance C+ näokreem normaalsele ja kuivale nahale C-vitamiiniga kogus\nKategooriad: Kortsud ja jooned, Näohooldustooted, Näokreemid, Normaalsele ja kuivale nahale, Pigmendilaikudega nahk, Sära kaotanud nahale, Timexpert C+ Sildid: kreemc, Kreemid, Normaalne ja kuiv nahk, pakkumine, Radiance\nInnovatsioon C-vitamiini, E-vitamiini ja feruulhappega on dermatoloogide võidukombinatsioon, mis annab maksimaalne antioksüdatiivne kaitse, igapäevase sära ja enargia laengu nahale.\nC-vitamiini aktiivne elujõuline energia kaitseb nahka vananemise eest, taastab rekordajaga näonaha sära ja luminooosuse ning nahk näeb välja nooruslikum kui kunagi varem. Nahatoon on ühtlase jumega ja väimuseilmingud kaovad.\nUuendatud koostises C-vitamiini derivaat (VC-IP), mis imedumisel nahka muutub ehtsaks C-vitamiin kõigi oma kasuteguritega.\nHLG ® nanopolümeer kuuekordistab puhta C-vitamiini efektiivsuse, mis on kliiniliselt tõestatud. Sisaldab niisutavat mitmemõõtmelist hüaluroonhapet, glutamiinhapet, mis tagab aktiivainete järjepideva vabastamise ja erakordse lisaniisutuse, lüsiini, mis rahustab nahka ja toidab.\nE-vitamiin ja feruulhape kombineerutuna C-vitamiiniga suurendavad üksteise koosmõju, kaitsevad vabade radikaalide laastava mõju eest nahastruktuure.\nJaapani ploomi, Ume esktrakt on rikas proteiinidest, mineraalidest, olles tugeva glükeerumisvastase mõjuga, tõkestades A.G.E. molekulide formeerumise ja olemasolevate lagundamise, et säilitada ja taastada kollageeni-ja elastiinikiud. Kaob kahvatu nahatoon, nahk on jumekas ja nooruslik.\nToime ja tulemused:\nKuuekordistab puhta C-vitamiini mõju\nAntioksüdant: Neutraliseerib vabad radikaalid, tugev toime fotovananemise eest\nTuhm, elutu, kahvatu jumega nahk\nSuitsetajate nahk või stressis nahk.\nLuminoossuse taastamine pisut küpsemale nahale, andes noorusliku sära\nPigmendilaikude korrekstioon. Ühtlustab nahatooni, väldib pigmendilaikude teket.\nSobib normaalsele ja kuivale nahale igas vanuses aastaringselt\nKanna eelnevalt puhastatud nahale hommkul ja õhtul, kandes kreemi näole, kaelale ja dekolteele. Toime suurendamiseks soovitame kasutada PUREC 10 C-vitamiini seerumit enne kreemi.\nÜlikuivale nahale, Kuivale ja normaalsele nahale, Vananemisilmingutega nahale, Pigmendilaikudega nahale\nOle esimene, kes hindab toodet “Timexpert Radiance C+ näokreem normaalsele ja kuivale nahale C-vitamiiniga” Tühista vastus


Elu Dementsusega avas infoliini – Heategu | GoodNews\nAvaleht Heategevus Elu Dementsusega avas infoliini\nElu Dementsusega avas infoliini\nInfoliin pakub võimalust anonüümsuseks, aitab peale diagnoosi uues olukorras orienteeruda ning leida kõige parema olemasoleva abi ja nõu võimalikult kodukoha lähedal. Infoliin aitab aru saada haiguse olemusest ja annab nõu kriisis.\nDementsuse infoliini nõustajad on dementsuse valdkonna eksperdid: arstid, tegevusterapeudid, sotsiaaltöötajad, õppejõud ja dementsusega inimeste kogenud lähedased. Kui telefoni teel jääb mõni probleem lahendamata, siis pöörduja loal tegeletakse ja nõustatakse teda edasi juhtumipõhiselt, kaasates vajadusel muid spetsialiste.\neelmine Punane Rist jagas eile 250 toiduabipakki\njärgmine "Ma armastan aidata" annetuskeskkond võtab vastu uusi organisatsioone


EV100 ootab kõikide eestimaalaste portreefotosid - EV100\nEV100 ootab kõikide eestimaalaste portreefotosid\n13. detsember 2017, 16:45\nNovembri lõpust alates saavad kõik eestimaalased saata oma rõõmsameelse portreefoto EV100 ühisesse sünnipäevakutsesse, millega kutsutakse kogu maailm meile juubeli puhul külla.\nTänaseks on fotosid kogunenud ligi pool tuhat. Projekti eesmärk on luua koos kõigi eestimaalastega üks pöörane ülipikk sünnipäevakutse. Osaleda saavad ka e-residendid.\n«Meie käest on nõu küsitud, milline on kõige sobilikum foto sünnipäevakutsesse lisamiseks. Teretulnud on kõik vahvad portreefotod – selfid, vana lemmikfoto, õnnestunud klõps tähtsal või argisel sündmusel või stuudiofoto. Oluline on, et fotol oleks hea resolutsioon ja et see oleks portree formaadis. Ideaalne on, kui fotol naeratav inimene vaataks kaamerasse ja tegemist oleks portreefotoga,» selgitas projekti koordinaator, suhtekorraldusfirmas Alfa-Omega Communications töötav Gretel Heinmets.\nPaljud inimesed on Heinmetsa sõnul kaasanud pildile Eesti rahvuselemente või tutvustanud oma hobi. Mitmetel fotodel on lapsevanemad koos lapsega, kuna viimastel ei pruugi olla omal autentimisvõimalust. «Mingeid karme nõudeid fotodele ei ole, kõrvele jäetakse vaid sündsusetud fotod,» ütles Heinmets. Ta lisas, et foto saatjatel on võimalus oma fotot ka vahetada, kuid iga isik saab saata vaid ühe foto.\nJõulude ajal saavad pered kokku. See on hea aeg selleks, et noorem põlvkond saaks aidata ka vanavanematel oma foto EV100 sünnipäevakutsesse saata. Nimelt eeldab pildi üleslaadimine autentimist, mis tagab selle, et kõik fotodel olevad inimesed on ehedad eestimaalased või e-residendid. Autentida saab ID kaardi, Smart-ID või Mobiil-ID kaudu. Foto üleslaadimisel tuleb valida maakonna nimi, mida soovitakse kutses esindada ehk kuhu külalisi kutsuda. Samuti võib rippmenüüst valida enda iseloomustamiseks mõne toreda eestikeelse sõna.\nKõikidest kogutud fotodest luuakse ülipikk online sünnipäevakutse. Video algab üleskutsega külastada Eestit ja siin toimuvaid juubelipidustusi, millele järgnevad maakonniti grupeerituna inimeste endi poolt üles laetud portreefotod. Fotode vahel on vaheslaidid, mis tutvustavad Eestit maailmale kui turismisihtkoha ja e-riiki.\nSünnipäevakutse hakkab kogu oma pikkuses maailma avalikkuse ees lahti rulluma 24. veebruaril 2018. aastal. Fotosid saab üles laadida portaalil www.EV100kutse.ee.


Mees peenis suurendades video Peenis laienemist massaaž video\nSeks kujutab endast alati riski. Tulemuseks on see, et paljud mehed kannatavad vaikides. Vastasel korral võib selle alla jääda smegmat ehk surnud kudesid, mis võib põhjustada põletikke. Puudutus on inimliku kontakti siiras väljendus, see võib olla kantud lihtsalt rõõmust ja elusolemise tundest. Ühiskondlikud normid nõuavad, et poisid peavad olema agressiivsed, sitked, tugevad, vastutavad ja toimekad. See intiimne tegevus tõstab vastastikust usaldust ja lähendab partnereid.\nTugev ja kestev erektsioon, ka hommikune erektsioon, Mees peenis suurendades video Mees peenis suurendades video mehe heast tervisest ja elujõust. Seda pole vaja häbeneda ega varjata, eriti oma partneri eest.\nIha ee mereliis45, lera Viljandi seks ищу тебя таллинн: foorum69 üksiküritajad\nErektsioonihäired Erektsioonihäireks nimetatakse olukorda, kui peenis ei lähe kõvaks, kuigi sa seda soovid. Samuti olukorda, kus erektsioon ei ole piisvalt tugev või ei Mees peenis suurendades video piisavalt kaua.\nÕrna massaaži ja tundlikku näpuotstega koputamist väärivad kindlasti Mees peenis suurendades video munandid. Võid kasutada ka veidi sobilikku õli, näiteks kookosõli, et muuta massaaži mugavamaks ja mõnusamaks. Regulaarset peenise ja munandite massaaži võib teha mees ise või teeb seda talle Mees peenis suurendades video partner.\nEnneaegset purset kogevad elu jooksul väga paljud mehed. Enneaegse seemnepurske põhjused:vähene teadlikkus oma seksuaalsusest ja seksuaalorganitest noor, kogenematu ja ebakindel mees väga atraktiivne ja ihaldatud või uus partner või väga tugeva seksuaalenergiaga partner enese füüsiline või mentaalne ülestimuleerimine ebasobiv või vahelejäämise võimalusega koht seksimiseks muud ebakindlust tõstvad faktorid suguteede varjatud põletik enneaegne seemnepurse võib olla selle ainsaks tunnuseks lühike eesnahakida Enneaegse purske põhjus võib ka olla selles, et su teadmised oma seksuaalsusest ja seksuaalorganitest ei Mees peenis suurendades video piisavad.\nVõib-olla sa ignoreerid oma seksuaalorganeid ning ei pea neid oluliseks ja tähelepanu väärivaks? Või pead neid suisa räpaseks? Seega enneaegse purske küsimuse lahendamiseks tuleb tõsta teadlikkust ja luua kontakt oma peenise ja munanditega. Lahendused:kõrvalda ebakindluse põhjused teadvusta oma seksuaalsust õpi ja harjuta seksimist rahulda ennast ise harjutamise ja kogemuste Harjutused maja suurendamiseks majas eesmärgil hoia partneriga lähedust Enneaegse purske peamine probleem on, et vähesed mehed suudavad pärast purset erektsiooni säilitada või seda kohe taastada.\nMärjad unenäod Märjaks unenäoks nimetatakse seda, Mees peenis suurendades video mehel toimub magamise ajal seemnepurse iseenesest. Märgasid unenägusid esineb enamikul meestel.\nTavaliselt juhtub seda sagedamini teismeeas, kui keha on alles välja arenemas. Hiljem on märgasid unenägusid harvemini ning vanuse kasvades need kaovad. Märgasid unenägusid võib esile kutsuda ka olukord, mida nimetatakse tsölibaadiks, kus mees on loobunud pikemaks ajaks seksist ja eneserahuldamisest. Sel juhul püüab keha kogunenud spermast vabaneda. Märjad unenäod on meheks kasvamise juures loomulik nähtus, neid ei ole vaja häbeneda ega ennast kuidagi süüdi tunda. See, kui tihti märgasid unenägusid esineb, on väga individuaalne.\nRasputin mansion tallinn sex amoremi haapsalu naine otsib meest


Tallinna Lennujaam pärjati Eesti lennunduse aasta teo tiitliga | Eesti Lennuakadeemia\nAS-i Tallinna Lennujaam sooviks on olla maailma koduseim lennujaam, kus tulijad on teretulnud ja lahkujad taas külla oodatud. Selle kaudu soovitakse aidata kaasa Eesti kui sihtkoha populaarsuse tõstmisele ja anda lennufirmadele kindlust liinide avamiseks Tallinnasse.\nTallinna lennujaam panustab järjepidevalt, et tagada lennujaama ohutu ja kvaliteetne toimimine, pakkuda lennule minejatele võimalikult hubast ning kodust lennu ootamise keskkonda. Üha selgemini on mõeldud reisijate erinevatele vajadustele ning mugavusteenustele, et pakkuda kõigile võimalust oma lennuooteaega võimalikult mõnusalt veeta.\nTiitlile kandideerisid lisaks laureaadile ka järgmised teod:\n- AS Tallinn Airport GH eeskujulik kvaliteedipoliitika – esitaja AS Tallinn Airport GH;\n- Vabalt planeeritavate marsruutidega piiriülese õhuruumi rakendamine Põhja-Euroopa ja Läänemere regioonis 12. novembrist 2015 – esitaja Lennuliiklusteeninduse AS;\n- Ämari lennubaasi positiivse kuvandi loomine läbi piltide – esitaja Gen Vagula;\n- Lennuliiklusteeninduse AS-i tsiviil-militaarkoostööprojekt „Kontrollitava õhuruumi struktureerimine ja lennuliiklusteenused Ämari lennuvälja lennuliikluse otstarbeks“ - esitaja Õhuvägi.\nAuhinnasaaja valiti Eesti Lennuakadeemia nõunike kogu ja lennundusveteranide esindaja poolt salajasel hindamisel.\nAasta teo tunnustus anti välja 11. korda. Varasematel aastatel on rändkotka auhinna saanud Õhuvägi, Eesti Lennuakadeemia/Tartu Lennukolledž, Eesti Lennundusmuuseum, Piirivalve lennusalk, Tallinna Lennujaam ja Tartu Lennujaam.


Bundestagi valimised: osalevad nii humoristid kui ka ekstremistid - Saarte Hääl\n– 15/07/2013Rubriik: Välismaa\nNALJAMEES: Satiiriajakirja Titanic endine peatoimetaja Martin Sonneborn asutas 2004. aastal uue pilaerakonna lihtsa nimega Die PARTEI. PARTEI võitleb otsedemokraatia eest ja eelolevatel valimistel kavatseb ta koguda 118% häältest. Foto: internet\n22. septembril toimuvateks Bundestagi valimisteks Saksamaal on registreerinud enam kui 30 erakonda. Registreerunute seas on nii naljamehi kui ka tõsiseltvõetavaid erakondi.\nSaksa valijat ei tasu kadestada. Nimelt on 22. septembril toimuvatel parlamendivalimistel tema valimissedel väga kirev – seal on kirjas enam kui 30 erakonda. Kõik need erakonnad registreeris Saksamaa keskvalimiskomisjon (sks k Bundeswahlausschuss). Asjatundjate hinnangul võib see arv veelgi kasvada, sest erakonnad, keda miskil põhjusel ei registreeritud, võivad valimiskomisjoni otsuse kohtusse kaevata. Tõsi, väljavaated kohtuvaidlus võita olevat neil aga minimaalsed.\nSuurtele erakondadele anti roheline tee\nKõik Saksamaa suuremad ja tuntumad erakonnad eelregistreerimist läbima ei pidanud. Nemad said automaatselt õiguse osaleda eelseisvatel Bundestagi valimistel. Need erakonnad on:\n– Kristlik-demokraatlik Liit (sks k lüh CDU) ja selle Baierimaa sõsarpartei Kristlik-Sotsiaalne Liit (CSU),\n– Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei (SDP),\n– Vaba Demokraatlik Partei (FDP),\n– Vasakpartei (sks k Die Linke),\n– erakond Liit-90/Rohelised (Bündnis90/Die Günen)\n– Piraadipartei (Piratenpartei).\n“Kui erakond on Bundestagis, Euroopa Parlamendis või mõne liidumaa parlamendis esindatud vähemalt viie saadikuga, siis on tal õigus osaleda valimistel, ilma et ta peaks keskvalimiskomisjonis läbima bürokraatlikku registreerimise protseduuri,” selgitas ühes teleintervjuus Saksamaa valmiskorda Berliini vaba ülikooli (Freie Universität Berlin) poliitikateaduste professor Oskar Niedermayer.\nMuide, tänu sellele põhimõttele said kohe õiguse valimistel osaleda ka paremäärmuslik Saksamaa Rahvusdemokraatlik Partei (NPD) ja parempopulistlik erakond Kodanik Vihahoos (Bürger in Wut).


2011. aasta IV kvartali ja 12 kuu konsolideeritud vahearuanne | Ekspress Grupp\n2011 aasta majandustulemust mõjutasid mitmed erakorralised tegevused.\n- Eesti Päevalehe AS täiendava 50%-lise osaluse omandamisega kaasnenud osaluse ümberhindluse kasum ning samas Eesti Päevalehe, Leedu ajakirjade kirjastuse Express Leidyba ja Läti Delfi firmaväärtuste allahindamise tulemusena saime summaarselt erakorralist kasumit summas 790 tuhat eurot;\n- Alla hinnati Eesti Päevalehe AS-s varasematel aastatel tehtud infotehnoloogia arendused summas 270 tuhat eurot;\n- Eesti Päevalehe AS ja AS-i Eesti Ajalehed ühendamise ning toimetuste kolimisega seoses kandsime erakorralisi ühekordseid kulusid summas ca 150 tuhat eurot.\nElimineerides firmaväärtuse muutuse ja osaluse ümberhindluse kasumi, teenisime normaliseeritud EBITDA-d 7,0 miljonit eurot, mis on 15% enam kui aasta tagasi ning jätkuvatest tegevusvaldkondadest puhaskasumit summas 0,9 miljonit eurot, mis on 1,5 miljonit eurot enam. EBITDA marginaal kasvas 2011 aastal 0,6 protsendipunkti.\n2011 aastal jätkus ettevõtte restruktureerimisprotsess, mida alustasime juba kaks aastat tagasi.\nPerioodiliste väljaannete segmendis oli suurimaks sündmuseks Eesti Päevalehe AS-s täiendava 50% osaluse omandamine aasta alguses. Omandamistehingu käigus raha ei liikunud. Senise kaasaktsionäri Jaan Manitski ettevõtte OÜ Vivarone omandas varasemalt Eesti Päevalehe AS-i omanduses olnud kinnisvara (praegused toimetuse ruumid) ning AS Ekspress Grupp omandas OÜ-lt Vivarone viimasele kuulunud Eesti Päevalehe AS-i aktsiad. Aasta teises pooles läbi viidud Eesti Päevalehe AS-i ja AS-i Eesti Ajalehed ühendamise tulemusena õnnestus meil stabiliseerida ajalehe Eesti Päevaleht majandustegevus ning leida kahe ettevõtte liitumise tulemusena olulist organisatsioonilist efektiivsust. Hinnanguliselt annab Eesti Päevalehe AS-i omandamine ning AS-iga Eesti Ajalehed liitumine meile ligi 0,4 miljoni euro suuruse kulude kokkuhoiuefekti aastas, mis väljendub eeskätt efektiivsuse kasvus. Lisaks organisatsioonilise efektiivsuse saavutamisele, võimaldas ühinemine alustada ka seni teineteisest sõltumatu turundustegevuse asemel ühiste turunduspakettidega nii reklaami kui ajalehe müügis. Konkreetselt väljendub see ristturunduses AS Eesti Ajalehed poolt kirjastatavate ajalehtede vahel aga samuti ühiste tootepakettide tegemises, mille parimaks näiteks on Eesti Päevalehe ja Eesti Ekspressi digilehtede ühised tellimispaketid.\nDigitaalsete ajalehtede kirjastamise areng oli teiseks oluliseks fookuseks perioodiliste väljaannete segmendi 2011 aasta tegevuses. Meie tooteportfellis on digitaalse kirjastamise toodetena tasulised artiklid, millele ligipääsu on võimalik osta ajalehtede online lehekülgede kaudu, Eesti Ekspressi ja Eesti Päevalehe digilehed personaalarvutites veebilehitsejate kaudu tarbimiseks ning Eesti Ekspressi, Eesti Päevalehe ja Ärilehe aplikatsioonid tahvelarvutitele. 2011 aasta põhjal saame väita, et Ekspress Grupp on Eestis digitaalse perioodilise kirjastamise pioneeriks. Oluliseks tunnustuseks meie digitaalsele tootearendusele oli Eesti Ekspressi iPadi aplikatsiooni ülemaailmsel digitaalsete väljaannete konkursil WAN-IFRA XMA Cross Media Awards 2011 saavutatud üheksas koht, kusjuures meie konkurentideks olid suured maailmanimega väljaanded. Edulooks peame ka maailmas ainulaadse ajapõhise “paywall”-i loomist meie poolt toodetud digitaalse sisu tarbimiseks ja sellel baseeruvat turundusahelat. Digitaalse kirjastamise tulud moodustavad hetkel kogu perioodiliste väljaannete segmendist veel mitteolulise osa.\nPerioodiliste väljaannete segmendis toimunud restruktureerimise käigus otsustasime koondada ajalehtede juures eraldiseisnud raamatute kirjastamise tegevused ühte ettevõttesse, milleks lõime uue osaühingu Hea Lugu. Võrreldavuse huvides käsitleme käesolevas aruandes nimetatud ettevõtet ja ka Eesti Päevalehe AS-i üheskoos AS-ga Eesti Ajalehed.\nOnline segmendis oli olulisimaks sündmuseks Delfi Läti kasumi teenimise võime taastumine. Delfi Läti käive kasvas võrreldes varasema aastaga 20%, kuid kui 2010 aastal teenis Delfi Läti veel 107 tuhat eurot kahjumit (EBITDA), siis 2011 aasta lõppes 230 tuhande euro suuruse EBITDA-ga. Teiseks oluliseks arenguks peame Delfi Ukraina kontseptsiooni muutust, mis on loonud võimaluse portaali kasutajaskonna stabiilseks kasvuks, eriti aasta viimastel kuudel. Samuti on mõõdukalt käivitumas reklaami müük. Eraldi ära märkimist tasub veel Delfi digiraamatute poe avamine Delfi Eestis. Nelja esimese tegutsemiskuu jooksul haaras Delfi Digiraamat e-raamatute müügi turult müüdud raamatute osakaalu arvestades kolmanda koha. 2012 aastal on plaanis avada digiraamatute poed ka Lätis ja Leedus. Online segment tervikuna kasvatas möödunud aastal käivet 14% ning EBITDA paranes pea kaks korda.\nTrükiteenuse segmendis jätkus AS-i Printall võidukäik eksportturgudel. Nii ettevõtte käive kui ka EBITDA kasvasid võrreldes varasema aastaga 15%. Printalli eduka majandustegevuse tulemuse võti peitub kõrge kvaliteediga eksporttoodangus, mida efektiivselt juhitud ettevõte on võimeline müüma konkurentsivõimeliste hindadega. Käive kasvas kõigil eksportturgudel. Suurimateks turgudeks on endiselt Skandinaavia ja Venemaa, kuid edukalt on lisandunud Holland ja Prantsusmaa. Eksport moodustas aasta viimases kvartalis ettevõtte käibest 72% ja kontserni ettevõtete osakaal 15%. Printalli käive ja kasum moodustavad väga olulise osa kontserni kogutulemusest.\nKontserni ettevõtete kulustruktuuris olid suurimateks muutusteks Leedu maksuseadustest tulenev muudatus, mis suurendas Leedu Delfi kohustusi sotsiaalmaksu näol, samuti Eesti Delfi poolt sooritatud kohalike uudiste portaali Eesti Elu lisandumine kulubaasile ning rendikulude lisandumine AS Eesti Ajalehed kuludele (varasemalt asus Eesti Päevalehe AS iseenda poolt omatud pinnal ning ei kandnud rendikulusid). Ülejäänud kuludega seotud muutused olid tingitud peamiselt äri kasvust, olulist töötajaskonna või palga kasvu 2011 aastal aset ei leidnud.\nAS Ekspress Grupp 2011. aasta ja 12 kuu konsolideeritud vahearuanne


Neegertantsijanna, Evald Okas E-kunstisalongis\nNeegertantsijanna, Evald Okas E-kunstisalongis Evald Okas omandas kunstihariduse Tallinna Riigi Kunsttööstuskoolis ja Riigi Kõrgemas Kunstikoolis. Sõja ajal sattus ta Jaroslavi eesti kunstnike kollektiivi ning pärast Eestisse naasmist kujunes Okasest üks produktiivsemaid kunstnikke, kes on loonud kunstiküpse käsitlusega naisakte. „Naisekeha kujutamine on väga meisterlik. On ju inimese kujutamine E. Okka loomingus olnud alati esmase tähtsusega,“ on kirjutanud kunstiteadlane Villem Raam. Evald Okase „Neegertantsijanna“ kuulub Eesti Kunstimuuseumi kollektsiooni. Käesolev leht on ära toodud ja reprodutseeritud Villem Raami koostatud monograafias „Evald Okas“ (1981) nr 77 all. Töö oli eksponeeritud Tallinna Riiklikus Kunstimuuseumis Evald Okase graafiliste teoste erinäitusel 1962. aastal. XX sajandi eesti kunsti meistrid Neegertantsijanna, Evald Okas E-kunstisalongis Okas Evald\nAvaleht > Oksjonid > 45. E-Kunstisalongi XLV oksjon > Neegertantsijanna\n1962. Kuivnõel, akvatinta, paber. Lm 60x41,5. Signatuuriga.\nAlghind: € 1 400, lõpphind: € 1 800\nEvald Okas omandas kunstihariduse Tallinna Riigi Kunsttööstuskoolis ja Riigi Kõrgemas Kunstikoolis. Sõja ajal sattus ta Jaroslavi eesti kunstnike kollektiivi ning pärast Eestisse naasmist kujunes Okasest üks produktiivsemaid kunstnikke, kes on loonud kunstiküpse käsitlusega naisakte. „Naisekeha kujutamine on väga meisterlik. On ju inimese kujutamine E. Okka loomingus olnud alati esmase tähtsusega,“ on kirjutanud kunstiteadlane Villem Raam. Evald Okase „Neegertantsijanna“ kuulub Eesti Kunstimuuseumi kollektsiooni. Käesolev leht on ära toodud ja reprodutseeritud Villem Raami koostatud monograafias „Evald Okas“ (1981) nr 77 all. Töö oli eksponeeritud Tallinna Riiklikus Kunstimuuseumis Evald Okase graafiliste teoste erinäitusel 1962. aastal.\nEvald Okas Neegertantsijanna 1962 Kuivnõel, akvatinta, paber Evald Okas omandas kunstihariduse Tallinna Riigi Kunsttööstuskoolis ja Riigi Kõrgemas Kunstikoolis. Sõja ajal sattus ta Jaroslavi eesti kunstnike kollektiivi ning pärast Eestisse naasmist kujunes Okasest üks produktiivsemaid kunstnikke, kes on loonud kunstiküpse käsitlusega naisakte. „Naisekeha kujutamine on väga meisterlik. On ju inimese kujutamine E. Okka loomingus olnud alati esmase tähtsusega,“ on kirjutanud kunstiteadlane Villem Raam. Evald Okase „Neegertantsijanna“ kuulub Eesti Kunstimuuseumi kollektsiooni. Käesolev leht on ära toodud ja reprodutseeritud Villem Raami koostatud monograafias „Evald Okas“ (1981) nr 77 all. Töö oli eksponeeritud Tallinna Riiklikus Kunstimuuseumis Evald Okase graafiliste teoste erinäitusel 1962. aastal.


Kuidas teada saada, kas teil võib olla hüpereksuaalsuse häire - Käitumine\nKuidas teada saada, kas teil võib olla hüpereksuaalsuse häire\nPaljudel inimestel on seksuaalseid tunge, mida nad ei suuda kontrollida. Kui kahtlustate, et teil võib olla ebatavaline sugutung või kui seks takistab teie igapäevaelu, on võimalik, et teil on hüperseksuaalsuse häire. Seksiiha on täiesti normaalne ja paljud peavad seksi elu oluliseks osaks. Kuid mõned seksuaalharjumused võivad olla kahjulikud. Kui teil on seksuaalsete tungide või harjumuste tõttu raske aeg, siis teadke, et teie jaoks on abi saadaval.\nMis on hüpereksuaalsuse häired?\nHüperseksuaalsuse häired on seksuaalsed fantaasiad, tungid ja käitumine, mis on korduvad ja intensiivsed. Hüperseksuaalsuse häiretega inimesed võivad veeta liiga palju aega seksuaalkäitumise fantaseerimisel ja kaasamisel. Hüperseksuaalseid häireid seostatakse sageli ka düsfooriliste meeleoluhäiretega nagu ärevus ja depressioon või reageerimine traumale ja muudele stressirohketele elusündmustele. Inimesed, kes kannatavad nende häirete all, ei arvesta tavaliselt füüsilist ega emotsionaalset riski, mida nad endale või teistele kujutavad.\nPaljud inimesed eksitavad hüperseksuaalsuse häireid inimestega, kellel on ebatavaliselt kõrge sugutung, kuid küsimus on palju keerulisem. Inimesed, kellel on hüperseksuaalsushäire, on sõltuvuses konkreetsetest seksuaalharjumustest, täpselt nagu alkohoolik alkoholist. Nende suhe seksiga on kurnav ja ebatervislik; see seab ohtu nende suhted teistega ja võib häirega inimesele isegi kahju tekitada. Hüpereksuaalsushäiretega inimesed võivad küll proovida oma mõtteid ja käitumist kontrollida, kuid nad kukuvad pidevalt läbi.\nMis põhjustab hüperseksuaalset häiret?\nHüperseksuaalsete häirete põhjuste kohta on palju teooriaid. Enamikul inimestel ei esine selle häire sümptomeid enne täiskasvanuks saamist, kuid mõnedel võivad need olla märgid juba lapseeas või noorukieas. Uuritud põhjuste hulka kuuluvad:\nEbatavaliselt kõrge hormoonide nagu serotoniini, dopamiini ja norepinefriini tase\nTuttav ainete kuritarvitamine\nMuud vaimse tervise häired, sealhulgas bipolaarne häire\nSeksisõltuvus mõjutab hinnanguliselt 3-6 protsenti Ameerika täiskasvanutest, mis võrdub kardiovaskulaarsete haigustega inimeste arvuga riigis. Kui tegelete hüperseksuaalsuse häirega, pole te üksi. Ainuüksi selles riigis on miljoneid teisi inimesi, kes läbivad samu võitlusi. See võib teie elu väga keeruliseks muuta, kuid see on midagi, millest saate õige abiga läbi.\nKeda ohustavad hüperseksuaalsuse häired?\nEhkki meestel esineb sagedamini, võivad naistel tekkida ka hüperseksuaalhäired. Häire võib mõjutada kõiki, olenemata soost, rahvusest või seksuaalsest sättumusest. Inimesed, kellel on suurem seksisõltuvuse risk, hõlmavad järgmist:\nInimesed, kes on väärkohtlemist kogenud või näinud\nInimesed, kes kannatavad teiste meeleoluhäirete all\nAlkoholi- või narkomaaniaga inimesed\nInimesed, kelle pereliikmetel on olnud sõltuvus\nLastel, kes on kogenud seksuaalset väärkohtlemist, on hüpereksuaalsuse häire tekkimise oht palju suurem. Väärkoheldud lastel on aga suuremad võimalused normaalseks, tervislikuks seksuaaleluks täiskasvanuna, kui neid ravivad laste väärkohtlemisele spetsialiseerunud terapeudid.\nHüpereksuaalse häire näitajad\nHüperseksuaalhäiretega inimestel võib olla erinev raskus või allpool loetletud sümptomite kombinatsioonid. See ei ole kõigi tunnuste ja sümptomite täielik loetelu. Pigem on need kõige tavalisemad ja sagedamini teatatud sümptomid:\nLiigne masturbatsioon on hüperseksuaalsuse üks levinumaid varajasi märke. Seksisõltlased masturbeerivad sageli mitu korda päevas ja tegelevad ka muu seksuaalse käitumisega, näiteks pornograafia vaatamisega, tegeledes samal ajal telefonisuhtega.\nIgapäevast elu segavate obsessiivsete mõtete olemasolu on veel üks levinud sümptom. Hüpereksuaalsushäiretega inimesed fantaseerivad ja neil tekivad seksuaalsed mõtted, mis muutuvad tarbivaks. Nad võivad hakata end lähedastest sulgema, kaotama fookuse, muutuma teistest huvialadest huvitatuks ja lõpetama suhtlemise vahetute pereliikmetega.\nSeksisõltlased kulutavad sageli palju aega seksuaalsete tegevuste kavandamiseks, sealhulgas pornograafia vaatamise, masturbeerimise ja prostituutide ajakava planeerimiseks. Samamoodi võivad nad veeta palju aega oma partneriga seksuaalaktide kavandamisel ja selle ajakavast kinnipidamise suhtes.\nNad võivad sageli kasutada seksiteenuseid, nagu veebivestlus, telefoniseksioperaatorid, veebikaamerasaated ja pornosaidid, või vaadata regulaarselt seksuaalse sisuga filme ja telesaateid.\nHüpereksuaalsushäiretega inimestel võivad olla pidevad abieluvälised suhted, sagedased üheöösuhted ja mitu samaaegset seksuaalpartnerit. Samuti võivad nad olla seksuaalpartneritest emotsionaalselt eraldatud ja seksida sageli ilma kaitseta.\nHüpereksuaalsuse häire teine märk on sellise vaatamine, kellega sa ei saa seksida. Kui keegi on kättesaamatu, näiteks abielus, huvitatud või sobimatu, käituvad seksisõltlased riskantse ja mõnikord vägivaldse käitumisega, et proovida temaga seksida. See fikseerimine võib põhjustada ka küberjälgimist ja luuramist.\nHüperseksuaalse häire suurim näitaja on aga see, kui inimene teab, et ei peaks käitumisega tegelema, kuid ta ei saa seda peatada. Oluline on teada, et kuigi hüperseksuaalne häire ei ole Ameerika Psühhiaatria Assotsiatsiooni diagnostika- ja statistikajuhendis loetletud seisund, kui teil või kellelgi tuttaval on mõni neist märkidest, pöörduge oma arsti või vaimse tervise spetsialisti poole. diagnoositud ja saadaval on ravimeetodid, mis võivad teie elu muuta.\nHüperseksuaalse häire ravi\nHüperseksuaalsete häirete, seksisõltuvuse, pornosõltuvuse ja intiimsushäirete ravi on väga sarnane ravile narko- või alkoholisõltuvuse tõttu. On rehabilitatsioonikeskusi, mis on suunatud suletud uste pakkumisele inimestele, kelle seksuaalne käitumine segab nende elu. Need keskused pakuvad keskkonda, kus seksisõltlane saab end emotsionaalselt turvaliselt tunda ja tal on juurdepääs ravile, mida on vaja oma sõltuvuse ületamiseks.\nEnamikus hüperseksuaalhäirete raviasutustes keskenduvad arstid sõltuvuse neljale peamisele aspektile:\nkuidas lõpetada end väärtusetuna\n1. Eraldamine sõltuvust tekitavast tegevusest\n2. Seksuaalsete tungide vähendamine või juhtimine\n3. Seksuaalsete impulsside käivitajate tuvastamine\n4. Seksisõltuvuse emotsionaalsete aspektidega tegelemine\nStatsionaarne ravi on kõige tõhusam viis hüperseksuaalsuse häirete vastu võitlemiseks ja nende ületamiseks. Muud tehnikad hõlmavad individuaalset ja rühmateraapiat, perenõustamist, ravimeid ja tugigruppe.\nHüperseksuaalsete häirete raviks kasutatavad ravimid võivad lisaks seksuaalsusega seotud hormoonide juhtimisele vähendada obsessiivset käitumist ja mõttemalle. Nende hulka kuuluvad antidepressandid nagu Zoloft ja Paxil, mida kasutatakse ka ärevuse ja depressiooni raviks. Alternatiivina võivad meeleolu stabiliseerijad, nagu liitium, aidata neid, kes kannatavad maniakaalsete episoodide ja intensiivse seksuaalse tungi all. Lõpuks, naltreksooni, ravimit, mida kasutatakse opioidsõltuvuse ja alkoholismi raviks, võib rasketel juhtudel kasutada ka seksisõltuvuse raviks. See ravim on suunatud aju naudingupiirkondadele ja pärsib sõltuvuskäitumist.\nKuigi nad on nimekirjas viimased, on tugirühmad ravi kõige olulisem osa. Nende rühmade inimesed elavad kõik läbi sama asja, nii et nad saavad üksteist tuvastada ja kaasa tunda. Tugirühmad on ka osa patsientide vastutuse tagamisest ja võivad pakkuda inimestele tuge, kui neil on probleeme oma tungide ja soovidega.\nKui peaksite pöörduma arsti poole\nSee, et keegi vaatab pornograafiat või masturbeerib, ei tähenda, et tal oleks seksisõltuvus. Enamik seksuaalset tegevust nõustuvate täiskasvanute vahel on normaalne ja tervislik; just siis, kui seksuaalne käitumine hakkab teie elu mõjutama või dikteerima, võib teil tekkida sõltuvus- või lähedusprobleeme, millele tuleb tähelepanu pöörata.\nObsessiiv-kompulsiivne seksuaalkäitumine kipub aja jooksul süvenema või sagenema. Kui teie käitumine põhjustab endale või teie lähedastele kahju, ohtu või probleeme, peaksite endale esitama järgmised küsimused:\n1. Kas ma ei suuda oma seksuaalseid impulsse hallata?\n2. Kas minu seksuaalkäitumine häirib mind ennast või teisi?\n3. Kas minu suhted on minu käitumise tõttu pingelised või mõjutatud?\n4. Kas minu käitumine mõjutab minu tööd?\n5. Kas minu seksuaalkäitumine on midagi, mida püüan varjata või mida ma häbenen?\nKui vastate mõnele neist küsimustest jaatavalt, peaksite abi otsima oma esmatasandi arstilt või vaimse tervise spetsialistilt. Mõistke, et te pole üksi, ja jätke kõrvale igasugune häbi või piinlikkus, mida võite tunda. Kõik, millest te ja teie arst räägite, on kaitstud patsiendi ja arsti konfidentsiaalsuse all. Peaksite keskenduma vajaliku abi saamisele. Hüperseksuaalsuse häirest jagu saamine pole lihtne ja kindlasti ei tohiks see olla üksi. Õige abi saamine võib teie elu taas õigele teele saada.\nParema abi abil saate ületada oma hüpereksuaalsuse probleemid\nNende seksuaalprobleemide läbimine võib olla raske. On isegi võimalik, et ka teie pere ja sõbrad kannatavad. Need seksuaalsed tungid saab peatada, kuid peate abi saamiseks pöörduma spetsialistide poole. Õnneks saavad BetterHelpi eksperdid pakkuda teile veebiteraapiat teie kodus mugavalt ja privaatselt. Võite saada abi, mida vajate hüperseksuaalsuse häirete ületamiseks.\nLitsentseeritud terapeut võib teiega koostööd teha, et aidata teil oma tungidega toime tulla. Saate oma harjumusi aja jooksul muuta ja hakata tervislikumalt elama. Kui abi on saadaval, ei pea te sellest sõltuvusest elama. BetterHelp on diskreetne viis vajaliku veebiteraapia saamiseks ja võite saada tõelisi tulemusi. Sellise häire all kannatamine võib viia teid väga haavatavasse olukorda, kuid võite neist probleemidest üle saada ja liikuda õnnelikuma tuleviku poole.\nVõtke aega BetterHelpi nõustajate arvustuste vaatamiseks. Teised on sarnaseid võitlusi läbi elanud ja suutnud nende kaastundlike spetsialistide abiga oma probleeme lahendada.\n'Minu olukord tundus enne Patiga koostööd tegema asumist nii erinev. Ta on seal täiesti olemas. Ta pakub mulle erinevaid viise, kuidas tulla toime või läheneda samale olukorrale ja saada tegelikult teistsugune vastus olukorrast, mis tekitas minus lõksu tundmist. Ta annab mulle võimalusi, kuidas mind tervena hoida ja hoolitseda selle eest, et ma hoolitseksin minu eest. Mul on nii kergem, et leidsin BetterHelpi, kuid enamasti, et nad suutsid mind Patini viia; see aitab mul jätkuvalt mind uuesti üles leida. '\nHüperseksuaalsuse häire on tõsine probleem, kuid sellest saate läbi kvalifitseeritud terapeudi abiga. Võtke täna ühendust veebiterapeudiga. Nende seksuaalsete tungide lahendamiseks võite teha koostööd, et saaksite elada täisväärtuslikumat elu. Tehke esimene samm täna.\nMillised vaimuhaigused põhjustavad hüpereksuaalsust?\nPraegu ei peeta Ameerika Psühhiaatrite Assotsiatsiooni poolt psüühikahäirete diagnostilise ja statistilise käsiraamatu 5. väljaande (DSM-5) kohaselt hüperseksuaalset häiret selgelt vaimse tervise seisundiks; kuid siiski saate abi ja DSM-is on mitmesuguseid seisundeid, mis võivad sellele häirele kaasa aidata.\nMeeleoluhäired, nagu depressioon, ärevus ja bipolaarne häire, võivad põhjustada hüperseksuaalsust, kus nad kasutavad seda oma probleemide eest pääsemiseks ja sunniks arenemiseks. See on korrelatsioonis ka neurotransmitterite, nagu serotoniini ja norepinefriini, seosega, mis on seotud psüühikahäiretega nagu depressioon ja ärevus.\nInimesed, kes võitlevad sõltuvustega, näiteks hasartmängude või narkootikumide kuritarvitamisega, võivad samuti käituda hüperseksuaalselt ja see võib põhjustada ka seksisõltuvust.\nLisaks võivad inimesed, kes on näinud, füüsiliselt või seksuaalselt väärkoheldud või traumaatilist sündmust kogenud, eriti noores eas, ka hilisemas elus altimad hüperseksuaalsete häirete tekkele.\nMis ravimid põhjustavad hüpereksuaalsust?\nSundlik seksuaalkäitumine võib olla põhjustatud erinevate ainete kasutamisest. Üheks kõige sagedamini teatavaks ravimirühmaks, mis võib kõrvaltoimena põhjustada hüperseksuaalsust, on stimulandid, eriti amfetamiinid.\nAmfetamiinid on teatud tüüpi kesknärvisüsteemi stimulandid ja selle rühma kuuluvad ravimid võivad olla ebaseaduslikud või seaduslikud. Hoolimata seaduslikkusest võib amfetamiini tüüpi ravimeid kuritarvitada ja tavaliselt on inimesed sunniviisiliselt seksuaalkäitumises nende mõju all.\nAmfetamiinil põhinevad retseptiravimid, mis on mõeldud ADHD-ga inimeste raviks, võivad põhjustada hüperseksuaalsust ja see on kõrvalmõju, millest peaksite teadlik olema, kui võtate neid ravimeid ettenähtud otstarbel.\nSarnaselt võivad teatud dopaminergilised ravimid, mis muudavad aju dopamiini taset ja mida saab kasutada selliste häirete raviks nagu Parkinsoni tõbi, kõrvalmõjuna ka hüperseksuaalsusega.\nMiks ma tunnen end kogu aeg seksuaalselt põnevil?\nSugutung on midagi, mis võib inimeseti erineda ja päev-päevalt muutuda, ning näiteks hormoonid ja teatud toidud võivad seda mõjutada. Mõnedel inimestel võib olla palju tugevam sugutung kui teistel ning neil on sagedamini seksuaalfantaasiaid ja -tunge kui neil ning enamasti on see täiesti normaalne.\nTeisest küljest, kui teie fantaasiad, tungid või käitumine takistab teie igapäevast elu ja mõjutab teie heaolu ja olulisi toimimisvaldkondi, võib teil olla hüperseksuaalsuse häire ja soovitatav on otsida ravi nii et saate teada, kuidas seda kontrolli all hoida.\nKuidas tundub hüpereksuaalsus?\nHüpereksuaalsus võib tunduda seksuaalsete fantaasiate, tungide või käitumise kontrollimatu tundena ning seda võib olla raske hallata ning see võib põhjustada stressi või kahjustusi.\nInimesed võivad märgata selle mõju tööalastele ja muudele olulistele eluvaldkondadele ning see võib põhjustada ka ärevust, depressiooni ja muid psüühikahäireid, mis võivad põhjustada nõiaringi, kuna inimesed kasutavad kompulsiivset seksuaalset käitumist kui viisi oma negatiivsega toime tulla. emotsioonid.\nKahjuks on paljudel inimestel ebaõnnestunud jõupingutused oma hüperseksuaalse käitumise ja seksuaalse sõltuvuse iseseisvaks kontrollimiseks, mistõttu on abi saamine fantaasiate ja tungide kontrolli all hoidmiseks ülioluline, et saaksite elada õnnelikumat ja produktiivsemat elu.\nKuidas teada saada, kas keegi on hüperseksuaalne?\nEhkki hüperseksuaalsus võib olla inimese meelest täielikult, näiteks tema fantaasiad ja tungid, ning seda ei saa täheldada, on ka hüperseksuaalsuse märke, mida võite märgata.\nNäiteks võite suhelda kellegagi, kes on hõivatud või kinnisideeks seksuaalsest tegevusest, ja ta võib teiega korduvalt avalikult intensiivseid seksuaalseid fantaasiaid arutada.\nSamuti võivad nad veeta palju aega täiskasvanutele mõeldud sisu vaatamiseks, sagedaste üheöösuhete pidamisel ja suutmatuses suhetele pühenduda või on neil suhe, mõnikord mitme inimesega.\nNeed on mõned näited selle kohta, kuidas saate tuvastada, kas keegi on hüperseksuaalne, kuid soovitatav on lugeda ülaltoodud jaotist Hüperseksuaalse häire näitajad, et saada terviklikum pilt sellest, kuidas hüperseksuaalsus võib inimestes esineda.\nPõhjused, miks inimesed võivad muutuda hüperseksuaalseks, võivad varieeruda ja paljud inimesed võivad seda teha depressiooni, ärevuse, igavuse või ärrituvuse tõttu, seega on oluline ära tunda ka nende probleemide tunnused.\nMis põhjustab naiste hüpereksuaalsust?\nKui tegemist on sugutungiga, siis sageli tulevad esimesena pähe isased, kes mõjutavad suguhormooni testosterooni.\nKuid ka naised võivad olla hüperseksuaalsed ning neurotransmitterid ja hormoonid võivad samuti mõjutada nende libiido, nagu mehed. Naistel on ka androgeene ja kui esineb hormonaalset tasakaalustamatust, võib see mõjutada seksuaalkäitumist.\nEmased on sama vastuvõtlikud ka teistele teguritele, mis võivad põhjustada hüperseksuaalset käitumist, näiteks füüsilist või emotsionaalset kahju, ainete kuritarvitamist ja vaimuhaigusi.\nHüperseksuaalsushäirega inimestel on korduvad, intensiivsed seksuaalsed tungid, mida nad ei suuda kontrollida. Lisateavet selle häire kohta leiate sellest artiklist.\n16 isiksuse peategelane\nmida teha, kui tunned end ülekoormatuna


💾 Blogi: Kuidas parandada GRUB2-d, kui Ubuntu ei käivitu 📀\nUbuntu ja paljud teised Linuxi distributsioonid kasutavad GRUB2 alglaadurit. Kui GRUB2 puruneb - näiteks kui installite Windowsi pärast Ubuntu installimist või oma MBR-i ülekirjutamist, ei saa te Ubuntuga käivitada.\nGRUB2 saab hõlpsasti taastada Ubuntu live CD-lt või USB-draivist. See protsess erineb vanasest Linuxi distributsioonist pärineva GRUBi alglaadija taastamise taastamisest.\nSee protsess peaks töötama kõigi Ubuntu versioonidega. Seda on testitud Ubuntu 16.04 ja Ubuntu 14.04.\nGraafiline meetod: boot-remont\nBoot Repair on graafiline tööriist, mis saab GRUB2-d ühe klõpsuga parandada. See on ideaalne lahendus probleemide käivitamiseks enamikele kasutajatele.\nKui teil on meedium, millega olete Ubuntu installinud, sisestage see oma arvutisse, taaskäivitage ja laadige see eemaldatavast draivist üles. Kui te seda ei tee, laadige alla Ubuntu live CD ja kopeerige see plaadile või looge käivitatav USB-mäluseade.\nKui Ubuntu saapad, klõpsake "Proovige Ubuntu", et saada kasutatav töökeskkond.\nVeenduge, et teil on enne jätkamist internetiühendus. Peate võib-olla valima Wi-Fi-võrgu ja sisestama selle paroolifraasi.\nDashist avanege terminali aken ja käivitage järgmised käsklused, et installida ja käivitada Boot Repair:\nWindowsi käivitamise parandamise aken skannib teie süsteemi automaatselt pärast selle käivitamist boot-repair käsk Pärast süsteemi skannimist klõpsake nupul "Soovituslik remont", et parandada GRUB2 ühe klõpsuga.\nVõite siin kasutada täiendavaid võimalusi, kuid Ubuntu wiki soovitab mitte kasutada täiendavaid võimalusi, kui te ei tea, mida teete. Soovitatud parandusvõimalus võib enamikke probleeme automaatselt lahendada ja võite oma süsteemi veelgi rohkem segi ajada, valides valesid lisavalikuid.\nBoot Repair hakkab tööle. See võib paluda teil terminali avada ja kopeerida / lisada mõne käsku.\nJärgige ekraanil kuvatavaid juhiseid. Tehke juhised Boot Repair soovib sind ja klõpsake viisardil jätkamiseks "Edasi". Tööriist aitab teil läbi kõik, mida vaja teha.\nKäivitage arvuti pärast seda, kui käivitusmehhanismi tööriist lõpetab muudatuste rakendamise. Ubuntu peaks tavaliselt käivituma.\nKui soovite oma käed pigem määrduda, saate seda teha terminalist ise. Peate algse CD või USB-draivi käivitama, nagu ülaltoodud graafilistel meetoditel. Veenduge, et Ubuntu versioon on CD-l sama kui teie arvutisse installitud Ubuntu versioon. Näiteks kui teil on installitud Ubuntu 14.04, kasutage Ubuntu 14.04 live CD-d.\nAvage terminal pärast taaskäivitamist elukeskkonda. Identifitseerige partitsioon Ubuntu installitakse ühe järgmistest käskudest:\nSiin on mõlema käsku väljund. Aastal fdisk -l käsku identifitseeritakse Ubuntu partitsioon sõna abil Linux veerg Süsteem. Aastal blkid käsk, partitsioon on tuvastatud tema ext4 failisüsteem.\nKui teil on mitu Linux ext4 partitsiooni, saate mõista, milline on see, kui vaadata partitsioonide suurust ja nende järjekorda kettale siin.\nKäitage Ubuntu partitsiooni paigaldamiseks järgmisi käske / mnt / Ubuntu, asendades /dev/sdX# koos oma Ubuntu partitsiooni seadme ülaltoodud käskudega:\nÜlaltoodud pildil on Ubuntu partitsiooniks on / dev / sda1. See tähendab esimest partitsiooni esimesel kõvakettaseadmel.\nOluline: Kui teil on eraldi käivituspartitsioon, jätke ülaltoodud käsk ja paigaldage boot-partitsioon selle asemel / mnt / ubuntu / boot. Kui te ei tea, kas teil on eraldi käivituspartitsioon, siis ilmselt seda ei tee.\nKäivitage järgmine käsk, et uuesti installida grub live CD-ist, asendades / dev / sdX ülaltoodud kõvaketta seadme nimega. Jätke number välja. Näiteks kui kasutasite /dev/sda1 eespool, kasutage /dev/sda siin.\nTaaskäivitage oma arvuti ja Ubuntu peaks korralikult käivituma.\nTäpsemat tehnilist teavet, sealhulgas kuidas kasutada chroot-käsku, et pääseda lõhkenud Ubuntu süsteemi failidele ja taastada GRUB2-i, tutvuge Ubuntu wiki-ga.\nVNC kiirendamine Vista jaoks, piirates visuaalseid efekte\nNaljakas ainult Geeki jaoks\nSalvesta lehed Firefoxi lugemisloendi laiendamiseks hiljem\nNutikas telefoni kasutajad peaksid olema kaitstud QRys-i pettuste eest\nKirjastaja ülevaade: tasuta skripti kirjutamise tarkvara Windowsile\nKuidas värskendada BIOS Windows 10-arvutiga\nWindows AutoPilot võimaldab seadistada, lähtestada, ümberkorraldada ja seadmeid taastada\nMicrosofti sõnumi analüsaator: Microsofti võrguülevaadi järeltulija


Mögel-Fri — www.profkeemia.ee\nTõhus vahend seeneoste, puidusine, ja hallituse vastu. Kõigi sisepindade jaoks. Seintele, taledele, vundamendile, keldritele, vannitubadele ja pööningutele. Mögel-Fri eelised.\n— Tõhus vahend hallituse, sine ja seeneoste vastu.\n— Sobib kasutamiseks puidul, betoonil, krohvil, kipsi ja muudel ehitusmaterjalidel.\n— Kasutamiseks pööningutel ja vundamendil, keldrites, vannitoas, seintel ja taladel.\n— Kantakse pinnale kas harja või pinstli või pihusti abil.\n— Pealiskasv kaob otsekohe.\n— Annab pinnale pikaajalise kaitse.\n— Võib kasutada ennetavatel eesmärkidel.\n— Biologiliselt lagunev tõrjevahend, mida kõik võivad kasutada.\n— Valmislahus koheseks kasutamiseks.\n— Sisaldab UV-aktiivsed ained, mis võimaldab pinna väliskontrolli UV-lampi abil.\nKasutusvaldkond: Ehituse kõik osad, kaasa arvatud pööningut, vundamendid, keldrit, vannitoad, talad, ja seinad. Mögel-Fri toimib tõhusalt mis tahes liiki ehitusmaterjali puhul. Eemaldab isegi mikrobioloogilise pealiskasvu lõhna. Vahendid Mögel-Fri võib kasutada ka pinna ennetavaks töötlemiseks. Omadused: Pinna töötmisel vahendiga Mögel-Fri kaob väline pealiskasv otsekohe ning pind omandab pikkaajalise toimega kaitse. Mögel-Fri ei kahjusta ühtegi ehitusmateriali. Vahendi omadus jääda aktiivsena töödeldava materjali pinnale tähendab, et Mögel-Fri ei mõjuta materjali sees toimuvaid protsesse nagu nt mädanikku, majaseent jms.\nKasustusjuhend: Mögel-Fri kantakse pinnale kas pintsli või madalrõhkpihustiga, suunates voo selliselt, et vahend hakkas välja tulema. Välispinnal olev kate võib jääda puutumata. Pihustiga töötamisel on soovitav kasutada hingamiskaitset (osakeste filter P2), sest pihustuv udu võib äritada hingamisorganeid ja kutsuda eilise aevastamist. Samuti tuleb kanda kaitsekindaid ja kaitseprille. Kontrollimine: Mögel-Fri sisaldab ultraviolettaktiivseid ained, mis võimaldab kontrollida töödeldud pindu. Ruum tehakse pimedaks ning seejarel valgustatakse töödeldud pindu UV-lampiga, mis annab sinine helgiga tooni. Kipstahvlitel olev paber võib sisaldada nn optilise valgendaja jälgi, mis on UV-valguse käes näha. Pimedate pindade hindamiseks vähendatakse lampi ja töödeldud pinna vahelist vahekaugust. Võrdluseks võite kasutada tükikest töötlemata kattematerjali. Lahjendamine: Kasutusvalmis (ei lahustata). Enne kasutamist loksutada. Kuulu: 0,2-0,25 liitrit vahendit/m2 sõltuvalt töödeldavast pinnast. (1 liitrist kasutasvalmis lahusest piisab 5-6 m2 töötlimiseks) Toimeaine: N- alküülbensüüldemitüülammoniumkloriid (C8-C10) 40g/l\nMögel-Fri равномерно наносится распылителем под низким давлением, щёткой, кистью, валиком или губкой. Наросты немедленно «увядают» и средство стерилизует поверхность. Оставить Mögel-Fri как минимум на 1 день на поверхности, затем счистить при необходимости наросты щеткой или промыть.


Kaheksajalad - Maiustused\nPea kannab kaheksa pikka kombitsat - "käed". "Käed" on omavahel ühendatud õhukese membraaniga ja neil on üks kuni kolm rida iminappe. Täiskasvanud kaheksajalgade kõigil kaheksal kombitsal on neist umbes 2000, millest igaühel on umbes 100 g hoidmisjõud ja erinevalt inimtegevusest on kaheksajalad suckers vaja püüdlusi, kui neid hoitakse, mitte siis, kui neid imetakse, see tähendab, et neid hoitakse ainult lihaspingega.\nKaheksajalg hingab läbi küünte, kuid tervist kahjustamata võib veest välja võtta veidi aega (30–60 min) [allikas pole määratud 443 päeva].\nLugematuid kordi oleme seadnud oma inimestele ohtu, et nad saaksid ebatavaliste jookide jaoks kangete alkohoolsete jookide saagiks. Kõigepealt kogesime loomulikku vastumeelsust mõttega puudutada kivimite või mereloomade limaskesta pinda, kuid me saime kiiresti veendumaks, et meie sõrmed ei olnud selles suhtes nii karmid. Niisiis otsustasime esmalt puudutada elavat kaheksajalast. Ja seal oli palju neid ümber ja all ja kivisel nõlvadel. Üks kord sai Dumas julgust ja võttis härjale härja, see tähendab, et ta võttis kalju alt kaheksajalga. Ta ei teinud seda ilma hirmuta, kuid teda kinnitas asjaolu, et kaheksajalad ei olnud suured ja Dumas esindas talle liiga suurt lappi. Aga kui Didi oli natuke hirmutatud, oli kaheksajalg lihtsalt paanikas. Ta tungis meeleheitlikult, püüdes põgeneda nelja relvaga koletis ja lõpuks põgenes. Kaheksajalg jooksis hüppeliselt välja, pumbas vett läbi ja viskas välja oma kuulsa tume vedeliku ojad.\nKes on kaheksajalg\nOctopus on veealuste sügavuste hämmastav elanik. Ta sai nime kreeka sõnast ὀϰτώ ja πούς - kaheksa ja jalga ladina keeles - Octōpoda. See elab erinevates meredes ja ookeanides, sageli soojas, troopilises ja subtroopilises. Kuid mõned esindajad tunnevad end külmal veekogul hästi (Atlandi ookean, Kaug-Ida veed on isegi Arktikas). Looduses on umbes 300 erinevat liiki. Kõige väiksemad isikud kasvavad kuni 4 cm, suured kuni 4 meetrit. On tõendeid Dofleini perekonna hiigelsuurte proovide kohta, mis on umbes 10 m (960 cm) ja kaaluvad 270 kg. Octōpoda meeskonnast on palju teada, need on ainulaadsed olendid. Aga kes nad on, kala või loomad? Sellele küsimusele vastamiseks aitab ametlik teadus - zooloogia.\nKes on kaheksajalad\nSelleks, et täpselt kindlaks teha, kes on kaheksajalad (neid nimetatakse ka spruutiks) ja teada, milline rühm nad kuuluvad, tuleb meelde tuletada kõigi elusolendite klassifitseerimise üldreeglid. See käsitleb erialateadust - taksonoomiat. Sarnaste märkide põhjal ühendatakse kõik elusolendid kuningriikidesse, mis on jagatud tüüpideks. Need on omakorda jagatud klassideks, eraldatusteks, tüüpideks ja klannideks. Perekond - madalaim süstemaatiline ühik, mis sarnaneb paljude perekonna märkide järgi liikidesse. Klassifikatsioonitabelis konkreetse positsiooni määramisel võetakse arvesse paljusid tegureid.\nSüstemaatilisest vaatenurgast lähtuvalt on loomad kõik mitmerakulised organismid, mis liiguvad ja söövad taimi või teisi loomi. Kaheksajalg on kindlasti loom, selle keha on mitmelahuline, see on keerukalt paigutatud. Ülejäänud kriteeriumid on samuti sobivad: see liigub ideaalselt mitte ainult vees, vaid ka maal. Ja see on kiskja - see küttib teisi kalu, krabisid ja erinevaid mereolendeid.\nSeejärel algab jaotus tüüpideks. Mitmeliikmeline kuningriik on jagatud põhirühmadeks vastavalt teatud omadusele, sõltuvalt nende organismi seadme keerukusest. Chordates - need, kellel on skelett - loetakse anatoomia seisukohalt keeruliseks. Tema puudumine annab alust mõnda teise rühma kaasamiseks. Näiteks kala on luustikuga, kuid hobused ei ole. Seega on need eri liiki. Kala - on akord, kaheksajalg - koorikloomad. Hoolimata asjaolust, et nad elavad samas elemendis, on need juba erinevad rühmad, nii et kaheksajalg ei ole kindlasti kala. Kuigi neil on sarnane omadus: nad hingavad vees lahustunud hapnikku läbi küünte. Kuid küünised ei ole tähis, mille abil neid kahte liiki saab ühendada ühte.\nAkord on jagatud klassidesse. Keha kõige keerulisemal seadmel on imetajate klass. See on kombineeritud vastavalt põhijoonele - järglaste toitmise meetodile. Kui seda toidetakse piimaga, siis on loom selles klassis unikaalselt määratletud, olenemata liikumise viisist, elupaigast, suurusest ja välimusest. Näiteks mereelanikud delfiinid on imetajad. Kuid kaheksajalad ei kuulu sellesse klassi. Esiteks ei ole nad isegi sõnad. Teiseks ei toeta nad oma järglastele piima.\nPaigaldage tabeli klassifikatsioonitabelisse:\nJärgmine on perekondade ja liikide jagunemine. Hoolimata suuruse erinevusest, välistest märkidest ja elupaigast on kõigil sprute'i liikmetel sama struktuur, toitumine, paljunemine ja muud ühendavad omadused. Seega ei erine Dofleini suur kaheksajalg keha struktuurist miniversioonist - Argonauto argo liikidest, kelle täiskasvanud isane on vaid 1 cm pikk.\nHuvitav fakt: hiiglane Doflein avaldab oma suurusele muljet. Kuid pärast sündi ei ületa selle liigi molluskid 4 cm.\nSeega, süstemaatilisest seisukohast lähtudes on kõik selge. Spruut on selgrootud, mis on jagatud eraldi klassi - peajalgsed. Aga kui me vaatleme nende sarnasust teiste loomastiku esindajatega, leiame palju ühendavaid märke.\nKes sa näed?\nÜllataval kombel on peajalgsete molluskitel sarnased omadused nii fauna kõige erinevamate esindajatega:\nNeil on kalad, nagu kalad. Suus on nokk, mis sarnaneb papagoi nokaga.\nNad teavad, kuidas värvi muuta, näiteks kameeleonid. Ja ebameeldivate kiskjate jaoks vabastavad nad kaitsva tindipilve, kuna lähimad sugulased on seepia.\nOhu korral on nad valmis „andma vaenlasele” oma jala ja kasvatama uut (nagu sisaliku saba).\nVõimalus imiteerida, imiteerida keskkonda, esemeid, muud mereelust, näiteks palvetades. Ja ohus, nad kujutavad täpselt seda kiskjat, kes hirmutab ründaja (erinevad liigid suudavad kujutada koopiaid 24 mereorganismi liigist, milleks on meduusid kuni kiirguse ja mere maodeni). Kaheksajalad on võimelised kujutama väga ebatavalisi objekte. Niisiis, oli registreeritud juhtum, kui püütud kaheksajalg kopeeris ajalehe, millele see oli pandud.\nNad võivad mõnda aega maa peal liikuda, st elada kahes keskkonnas kahepaiksetena: kaheksajalikul on spetsiaalne veehoidla, see paikneb mantliõõnsuses, hapnikusisaldus on piisav keskmiselt 4 tundi.\nNad tajuvad ultraheli, nagu nahkhiired ja delfiinid. Hoolimata auriku puudumisest kuulevad nad päris hästi, kui palju maismaaloomi.\nNad taltsutavad, rongivad, suudavad eristada pilte, inimesi, teha lihtsaid ülesandeid, nende luure määratakse koerte ja vares.\nNeil on arenenud suundumus: maa peal viibimine määratleb ideaalselt mere lühima vahemaa. Selline instinkt on mõnevõrra sarnane rändlindude liikumisvõimega. Mõned liigid liiguvad merede ja ookeanide ümber, kuid taastuvad teatud piirkonnas, näiteks kala kudema.\nNeil on üsna terav nägemus, läbivaatamine võib hõlmata 360 0. Neil molluskitel on binokulaarne nägemine.\nPeajalgsed tapavad oma saagi mürgiga (inimestele ei ole see tavaliselt ohtlik, välja arvatud mürk sinise kaela, närvi-paralüütilise tegevuse esindajates). Mürki koostis sisaldab aineid, mis võivad krabi kestu pehmendada. Selline mehhanism meenutab mõnede ämblike toidukava, nende ensüümid lahustavad putukate kitiini kestad. Ja sellel on paralüütiline toime, sageli leitakse sarnaseid ensüüme kiskjate seedetraktis.\nHoolitse järglaste eest. Looduses ei ole vanemate instinktid haruldased, eriti kõrgelt organiseeritud organismides. Kaheksajalgsed naised kaitsevad viljastatud munade paigutamist, samas kui nad ise keelduvad selle aja eest söömisest ja võivad nälga 4 kuud (tavaliselt surevad nad). See meenutab pingviini-meeste „dieeti”, kes kooruvad ühte muna, ja kogu see periood läheb ilma toiduta.\nNeed on hämmastavad spruts, mis elavad mere sügavuses! Oma arsenalis on erinevaid fauna teistele esindajatele iseloomulikke mehhanisme. Ja ikka veel spruti võimeline:\nhoida toitu imetajate võimu abil, millest igaüks suudab hoida mis tahes objekti, mis kaalub 100 g;\nidentifitseerivad ideaalselt söödavad ja mittesöödavad esemed, kasutades tentaclesis asuvaid maitsepungasid;\npuhastage oma kodu, viska prügi ja asetage see prügikastidesse;\nreguleerida südame löögisagedust sõltuvalt vee temperatuurist;\nkohaneda keskkonnatingimustega: elav näide on süvamere elanike tindipilvi asendamine valgete sümbiootiliste bakterite pilvega, mis pimedas olukorras vaenlase pimedas sügavuses;\nmuuta jalg reproduktiivorganiks: üks isane kombits muutub heksotsotiiliks, mis sisaldab spermatosoose, sisestades sperma naise mantlisse (ja mõnede jaoks kookospähkel eraldub kehast ja iseseisvalt viljastab selle).\npeajalgsetes on 3 südamet, üks tavaline, kolmekambriline ja kaks väikest nakkust;\nhemoglobiini asendava hemotsüaniini tõttu on nende veri sinine;\nnad muudavad värvi mitte ainult kamuflaažiks, naha värvus on meeleolu näitaja: nad muutuvad valgeks, kui nad on hämmastunud, nad punaseks muutuvad viha ja muutuvad kollaseks une ajal;\nvabanenud tindi pilv oma kontuurides meenutab molluskit ise, luues kiskjale vale eesmärgi, mis suurendab tõenäosust peitajalt peita;\nnaissoost mitte ainult ei toeta munevaid munasid, ta katab neid oma kehaga (“inkubeerib”) ja hoolitseb puhtuse eest, peseb siduri vee vooluga.\nSiin on mitmeid erinevaid omadusi. Mõned neist on omane teistele loomamaailma liikmetele, teised on spordi perekonna eripära. Kuigi süsteemsuse seisukohalt on peajalgsed molluskid üsna madalal tasemel, on nende loomade omadused ja võimed hämmastavad. Mõnedel teadlastel on selles küsimuses huvitav seisukoht. Arvatakse, et kui evolutsiooniprotsessis maa peal ristpüügi asemel ilmneb, et see on kaheksajalgne, muutuks see domineerivaks ja kõige kõrgemalt arenenud olendiks maa peal.


Kia PICANTO 2017 Uus Alates € 10 990\nKia RIO 2017 Uus Alates € 12 490\nKia SOUL Alates € 24 990\nAuhindu pälvinud disain, sõidurõõm ja uusim tehnoloogia: Kia Soul on valmis rokkima! Uhked kahetoonilised värvid, iseloomulikud LED esituled ja stiilne tagaluuk ei jäta külmaks kedagi. Lisaks veel kena interjöör mis pakub piisavalt ruumikust ja funktsionaalseid lahendusi et muuta sõidud mugavaks.\nKoheselt äratuntav linnamaasturile sarnanev disain rõhutab Sinu Stiili. Adapteeruvad ksenoon esituled koos LED päevatuledega parandavad nähtavust igal ajal.\nÜmarad disainielemendid rõhutavad Soulile omast stiili. Kõrge kvaliteediga pehmed materjalid ja tähelepanu disainielementidele muudavad auto tõesti stiilseks. Mugavus tagatakse istmesoojendustega ees ja taga ning ventileeritud istmetega ees. Talvel on mõnus sisse lülitada roolisoojendus. Kogu vajalik info kuvatakse aga 4,3" TFT LCD Supervision näidikuplokil.\nKia Soul on täis uusimat tehnoloogiat. Kogu audio, visuaalne ja navigatsioonisüsteem on mugavalt käeparast koos 8" puutetundliku ekraaniga. Infinity helisüsteem koos 8 kõlari ja võimendiga muudab Sinu lemmikmuusika, mille saad mugavalt kätte oma telefonist või MP3 mängijast, kuulamise tõesti nauditavaks.\nJuhiabisüsteemid annavad sõidule lisamugavust - iseparkimissüsteem, kaugtulede assistent või sõidureas püsimise abisüsteem on vaid mõned tehnoloogilised abimehed mis sõitu nautida lasevad.\nKias Soulil on võimalik valida 1,6GDI bensiinimootori või U2 1VGT diiselmootori vahel. Lisades juurde uue 7-käigulise DCT (kahe siduriga) automaatkäigukasti saab sõidumugavust veelgi suurendada.\nTurvalisus on Kia jaoks väga tähtis. Kia Soul on varustatud mitmete aktiivsete ja passiivsete turvatehnoloogiatega. 6 turvapatja, auto sõidustabiilsuse kontrollsüsteem, rehvirõhu jälgimissüsteem ja mägistardikontroll on vaid mõned lisad mis aitavad sõidu turvalisemaks muuta.\nEt muuta oma Kia Soul veelgi erilisemaks on võimalik valida ka kahetoonilise värviga mudelite vahel.\n1,6 U2 Comfort Pack 7-käiguline topeltsiduriga käigukast (DCT) Diisel 5,2 135 24 990\n1,6 T-GDI Sport Pack 7-käiguline topeltsiduriga käigukast (DCT) Bensiin 6,9 156 25 990


Globaalne soojenemine - Vanglaplaneet\nAlates 2006. aastast, kui ilmus Al Gore’i film „Ebamugav Tõde“ (An Inconvenient Truth), on kõvasti kasvanud inimeste arv, kes on veendunud, et meie planeedi kliima soojeneb katastroofiliselt. Paljud kardavad, et poolustel sulav jää tõstab maailmamere taset niipalju, et enamus meist upuvad, kaasaarvatud seal elutsevad loomad nagu jääkarud ja pingviinid. Ning muidugi oleme meie, inimesed, selles kõiges süüdi, sest me reostame keskkonda oma metsiku tööstuse ja meeletu tarbimisega.\nAl Gore’i teooria, et inimtegevus mõjutab kliimat, võtmepunkt on, et mida rohkem on õhus süsihappegaasi, seda soojem on kliima ning selle tõestuseks on tal andmed liustike puursüdamikest. Kui neid graafikuid vaadata, siis tõesti, tundub, et need käivad käsi-käes. Probleem on aga selles, et esialgsete mõõtmiste täpsus oli u. 1000 aastat, kui tehnoloogia arenes ja suudeti teha täpsemaid mõõtmisi, siis selgus, et temperatuur läheb ees ja süsihappegaas jõuab talle alles 200-800 aasta pärast järele. VIDEO\nSüsihappegaasi üldkogus meie planeedi atmosfääris on 750 – 830 miljardit tonni, mis on ajaloo üks väiksemaid. Seened ja bakterid paiskavad aastas atmosfääri 200 miljardit tonni süsihappegaasi, lisaks vulkaaniline tegevus ja muud looduslikud protsessid. Seevastu inimtegevuse tagajärjel satub aastas atmosfääri kõigest 8 miljardit tonni süsihappegaasi, mis on 2 – 3% looduslikust.\nScience: Another Ice Age? (Teadus: Järgmine jääaeg?) – Time, 24. juuni 1974\nThe Cooling World (Jahenev maailm) – Newsweek, 28 aprill 1975\nÜks väga tähtis asi, mille on globaalse soojenemisega hirmutajad „unustanud”, on Päike. Nimelt, meie planeedi kodutäht ei põle rahulikult nagu laualamp toanurgas, vaid see on muutlik. Päikese aktiivsus väljendub päikeseplekkidest, mida aktiivsem on Päike seda rohkem on plekke ning nendega kaasnevaid magnettorme. Päikeseplekkide tekkimine ja kadumine jaguneb aktiivsustsükliteks, mis kestavad 9 kuni 14 aastat ja tsüklite vahepeal on Päike nö. uinunud olekus.\nKuid 2009. aasta novembris juhtus midagi, mis eliidi plaanid täielikult paljastas. Seda teatakse laiemalt, kui Climategatei. Internetti lekkisid Inglismaa (East Anglia) ülikooli dokumendid ning kirjavahetus, ülejäänud kahe kliimamuutusi jälgiva keskusega. 1996. – 2009. aastani toimunud kirjavahetusest võib lugeda nii mõndagi huvitavat. Näiteks seda kuidas teadlased arutavad omavahel, mil viisil skeptikuid taga kiusata, kuidas nende avaldatud artikleid maha teha, mis moodi andmeid varjata jne.\nMiks soovib teatud seltskond, et inimkond paistaks globaalse soojenemise peamise süüdlasena? Kas nad hoolivad tõesti nii väga loodusest või on selle taga hoopis midagi muud? Enamus neist on ju tavakodanikest märksa rikkamad – eralennukid, laevad, tunduvalt suuremad majad jne. Miks nad ise oma õpetusi ei järgi ja energiat ei säästa? Samuti ei pööra nad tähelepanu sellistele keskkonnaprobleemidele, mis on (vastupidiselt süsihappegaasile) otseselt ohtlikud meie planeedi taimedele, loomadele ja ka inimestele endale. Näiteks GMO-põllukultuuride kasvatamine toob endaga kaasa rea igasuguseid probleeme, sealhulgas põhjavee reostust, mis põhjustab vähki ning hingamisteede haigusi. Kas globalistidest keskkonnakaitsjatel on sellest sooja või külma? Vastupidi, nad hoopis soodustavad GMO-põllukultuuride kasvatamist. Kuid miks nad siis soovivad jätta endast muljet kui inimestest, kellele on meie planeet esmatähtis?\n„Otsides uut vaenlast, mis meid ühendaks, tuli meile idee, et reostus, globaalse soojenemise oht, vee nappus ja näljahäda sobiksid hästi. Kõik need ohud on tekitanud inimtegevus… Tõeline vaenlane on siis inimkond ise.“\nRoheline saade – Kliima soojenemisest 1. osa\nRoheline saade – Kliima soojenemisest 2. osa\n19. juuli 2015, 03:15\nAl Gore on väga halb näide. Tal ei ole sellel alal haridust. Tema sõna loeb sama palju kui skeptikute R.Limbaugh ja D.Trump omad. Mõlemad on ka rikkad. See teooria ei ole Al Gore’i oma. See teooria, et CO2 kontsentratsiooni suurenemine atmosfääris võib kaasa tuua soojenemise mõtles välja Rootsi teadlane Svante Arrhenius rohkem kui sada aastat tagasi. Kuigi Al Gore näitab oma filmis, et temperatuur ja CO2 käivad käsikäes, siis tõesti, Co2 jõuab temperatuurile järele mõni aeg hiljem. Muutused päikese aktiivsuses, maa tejle ja orbiidi muutused jne… võivad temperatuuri esialgselt muuta. Need tegurid toimivad muidugi aeglaselt. Tõsiasi on see, et CO2 võimendab soojenemist. Rohkem CO2 atmosfääris – rohkem soojust jääb paigale. See on põhiline füüsika. See tähendab, et CO2 tõus ise saab ka temperatuuri tõsta. Et minevikus on nii või naa juhtunud, pole tähtis. Asjaolud on hetkel teised.\nKuigi jah, veeauru võime soojust neelata on süsihappegaasi omast suurem, siis tuleb rõhutada, et atmosfäär suudab hoida rohkem veeauru ainult siis kui seda soojendada. Co2 ja H20 neelavad ka erinevaid lainepikkusi. See, et mingi asi on väike ei tähenda, et sellel oleks väike mõju. 400 miljoni aastaga võrreldes on praegune CO2 kontsentratsiooni väike, kuigi viimase 650 000 aastaga võrreldes on see maksimumist ~1.3 korda kõrgem. Looduses on CO2 ringlus, nagu mainitud on inimese panus väike. Samas kui looduslikud protsessid paiskavad CO2, siis looduslikud protsessid ka neelavad seda. Kõige rohkem vesi, kus see muutub süsihappeks. Inimesed lisavad nii palju, et loodus ei suuda rohkem neelata ja see kuhjub. 8 miljardit tonni? Inimtegevuse tagajärjel satub aastas atmosfääri ~36.3 miljardit tonni süsihappegaasi (2013). Siin on mõeldud ikka CO2 kontsentratsiooni, mitte C oma. Kui süsihappegaasi kogus atmosfääris on 750-830 miljardit, isegi siis kui inimesed paiskaks 8 miljardit tonni, oleks see ~1% looduslikust. Mitte 2-3%. Seal on tegemist andmete valesti tõlgendamisega või tahtliku eksitusega.\nCO2 on taimedele vajalik, aga selle põhjustatud kiire soojenemine ja vee hapestumine nullivad kasulikud mõjud. Lisaks, taimed vajavad rohkem toitaineid ja rohkem vett, mis tekitavad rohkelt probleeme piirkondades, kus on toitainetevaene muld ja/või muutuvad kuivemaks soojenemise tagajärjel.\nPäikest pole keegi kunagi unustanud. Näidatud graafik annab vale mulje. Skeptikud pole tähele pannud, et päikese keskmine aktiivsus on langenud 50ndatest saadik. http://www.ips.gov.au/Educational/2/3/1\n30000 teadlast ei kaevanud Al Gore’i kohtusse. Vähesed olid teadlased ja veel vähem oli seal inimesi, kelle haridus oli kliimaga seotud. Sellel nn “Oregon petition” polnud mainitud Al Gore’i kohtusse kaevamist.\nClimategate (kirjavahetus) – palun lugeda “NonHomogenized” kommentaare, need peaksid olema esimesed sellel saidil. Seal on väga palju teksti, aga ta annab pildi, mis tegelikult toimus ja mida mõeldi.\n70ndatel polnud jääaja hirmu. Teadlased ennustasid soojenemist. Lõik teadustööst “The Myth of the 1970s Global Cooling Scientific Consensus” 2008 Thomas C. Peterson: “During the period from 1965 through 1979, our literature survey found 7 cooling, 20 neutral, and 44 warming papers.” Meedia mõju on suur.\nDepopulatsioon on iseasi, aga on ju loogiline, et inimese populatsioon ei tohiks kontrollimatult suureneda. Maa lihtsalt ei suuda kõiki toita. CO2 maks on mõeldud selleks, et inimesed liiguksid fossiilsetest kütustest eemale. “The first global revolution” – need sõnad ja read mis ei ole kollasega ära märgitud näitavad, et alumine tõlge on tekstist välja võetud nii, et mõte muutuks. Mõte oli, et need probleemid on ohtlikud ja me ei saa neil lahendada kui inimesed koos ei tööta. “Tõeline vaenlane on inimkond ise” tähendabki seda, et me ei tööta koos.\nKokkuvõtteks, globaalne vandenõu on ju põnev idee, aga kõiges kahtlemine pole hea. On ju öeldud, et tuleb küsitleda kõike. See hõlmab ka vandenõuteooriaid. Mis on tõenäolisem: kas on võltsitud teaduslikke väljaandeid üle kogu maailma, jõutud samale järeldusele olenemata vahetuvatest valitsustest ja tehtud kindlaks, et keegi midagi välja ei räägiks või teadlased teavad midagi, mida skeptikud ei tea? Soovitus tulevikuks, palun kajastada kõik andmed (hiljutised, täpsed jne), saidid/lingid peaksid olema teaduslikest väljaannetest. Päris vandenõud on avastatud sellega, et asja on uuritud põhjalikult ja korralikult, mitte asitõendite/andmete eiramisega.