Tänane kuupäev 23 Sept, 2020 3:34\n11. leht 23-st\n[ 339 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14 ... 23 Järgmine\nPostitatud: 27 Sept, 2019 15:14\nTänases valitsuses roolib KE ja väikevennad on rohkem puudli eest. Ehk - kui Ratas ütleb pensionitõus, siis nii ka saab. Ja väikevendadel on valida - kas leppida või tõmmata minema. Viimane dilemma muide on hea põhimõttekindluse indikaator - selle asemel, et sirge seljaga opositsiooni jalutada ja oma nägu hoida, antakse Ratasele lihtsalt järgi. Kahju muidugi, et Kaja Kallase ärplemine "punaste joontega" sellise olukorra meil üldse tekitanud on. Sest noh, kärped majandusbuumi ajal eelarvest räägivad head keelt kehtiva valitsuse majanduslikust mõtlemisest.\nSee on minu arust natukene lihtsustatud olukorrakirjeldus. Selles mõttes, et selles koalitsioonis on kõik kolm osapoolt tegelikult vastastikku üksteise pantvangid ning mingeid muid häid valikul pole tegelikult kellelgi nendest kolmest. Keskerakond vajab EKRE-t ja Isamaad selleks, et säilitada peaministri koht – muude kombinatsioonide korral tuleks sellest loobuda. Isamaa jaoks on praegune koalitsioon ainukene, kus ta saab ellu viia oma peamise valimislubaduse ehk II pensionisamba reformi – sama sammast omal ajal luua aidanud Reformierakond ja sotsid veel vähem ei taha sellest, midagi kuulda, ilmselt on ka Keskerakond ise skeptiline, kuid kannatavad ära. EKRE ei saaks ükskõik millise muu kombinatsiooni korral täna ilmselt üldse valitsusse.\nPuht-poliitiliselt on praegune koalitsioon ja järgmine riigieelarve tegelikult selline, et enamvähem kõik osapooled saavad midagi. Keskerakond saab võimu ning suurelt lubatud pensionitõusu – väikse tõusu lisaks indekseerimisele, kuid siiski. Isamaa saab oma II samba reformi, ja saab selle väga kiirelt ja kiirustades (huvitav, miks sellise fundamentaalse asjaga üldse nii kiire on). Tõsi, mida suurt saab EKRE võrreldes oma suurte lubadustega programmile ning lisaks aktsiiside langetamisele, on mul juba pisut keerulisem aru saada. Või õigemini – saavad selle sama võimu, mida nad muul juhul ilmselt ei saaks.\nAga see selleks. Minu arvates ei maksa seda sisekaitsereservi ärajäämist, või loodetavasti pelgalt edasilükkamist ka üledramatiseerida. Selle reservi reaalseks ellurakendamiseks pole vaja mitte ainult raha, vaid ka konkreetsed kontseptsiooni ja projektiplaani ning kindlasti ka tervet rida seadusemuudatusi, et reservväelaste PPA-sse kantimine ning võimalikult laiade õigustega reaalne kasutamine üldse võimalik ei ole. Neid asju täna veel pole ning need ka ilmselgelt ei valmi paari kuu jooksul järgmiseks eelarve-aastaks. St kui riigieelarvega ka oleks juba järgmiseks, 2020. aastaks eraldatud sisekaitsereservi jaoks nt 5 miljonit eurot, siis oleks selle raha eest võinud ju ära osta esimese satsi relvi ja varustust, kuid see kraam oleks jäänud sama targalt lattu seisma, sest neid sisekaitsereservi võitlejaid veel praktikas ei eksisteeri. Kui valida, kas 5 miljoni euro eest relvi laos seismas, või samad viis miljonit reaalselt juba teenistuses olevate politseinike palgatõusuks, siis selles valguses see valik nii väga rumal ei olegi. Olemuslikult ongi see üsna tavapärane näide sellest, kuidas ja miks laiapindse riigikaitse arendamine toppab. Iseasi muidugi, kas sellises olukorras oli mõtet teha kõigest nädal aega varem suure hurraga pressikonverents. Aga eks suuga on alati lihtsam suurt linna ehitada.\nÜhele „toredale“ asjale tasuks siinkohal muidugi veel tähelepanu pöörata. Sisekaitsereservi aastaseks kuluks planeeritud u 4-5 miljonit kujutab endast u 1% kogu Siseministeeriumi valitsemisala eelarvest, ning 0,04% kogu riigieelarvest (kui ma nüüd valesti ei arvutanud). Mõlemad kaabud on seejuures viie valitsuses olnud kuuga üsna avaldanud üsna pidevalt ja üsna kindlas kõneviisis arvamust, et kogu senine Eesti riigieelarve on tugevalt õhku täis, kõik kohad pungitavad ebavajalikest kulutustest, riik on end paksuks söönud ja kohe tuleb tõhus salenemiskuur, mille eest saab hakata elu päriselt paremaks tegema. Konkreetseid näiteid sellest õhust pole vähemalt mina väga kuulda saanud (kuigi nende kohtade otsimiseks on EKRE-l tegelikult olnud aega ka nelja opositsioonis oldud aastaga). Nüüd selgus aga „miskipärast“, et õhku ja rasva pole leitav ei 1% ega isegi 0,04% ulatuses.\nEi hakka siinkohal hinnangut andma, kas probleem on nüüd lihtsalt administratiivses suutmatuses neid tarbetuid kulusid leida ja kärpida. Või siis sellesamas suure suuga linnade ehitamises.\nPostitatud: 27 Sept, 2019 15:58\nViimastes kirjades on hästi lahti kirjutatud Eesti valitsuse traagika - kõik koalitsiooni liikmed on omavahel sümbioosis ja paremaid võimalusi ei ole oma valimislubaduste täitmiseks ja täita neid tuleb, kasvõi natukene, Tootsi moodi, et kui ei saa kogu rehkendust, siis kasvõi poolgi. Reform haugub mis ta haugub, kuid ega neilgi mingit rahalaegast ei ole, millest valitsusse saades raha külvama hakata. Jutud täissöönud riigist on lollus ja see sisekaitsereservi mõne miljoni mittesaamine tõestab, et tegelikult on õhuke riik, mida on reeglina näha siis, kui midagi väga pahasti ja vaja korraga rohkem inimesi või tehnikat olukorra lahendamiseks. Samas kui sel ja tuleva aasta I pa tehakse korda seadused sisekaitsereservi toimimiseks, siis ehk saab tuleval aastal paremini alustada. Isiklikult ei saa aru, mida selle 5 miljoni eest 4x hangitakse? Sinised roobad on täiesti küsitava väärtusega, hädaolukorraks kõlbab hästi politsei taskutega helkurvest. Munder, saapad, kiiver, relv ja kaitsevest peaks kõikidel reservistidel laos olemas olema. Kui oletame, et etteantud numbrid on õiged, siis on 700 koolitatud reservisti täiendõppeks ja varustuseks ette nähtud üle 7000 € aastas ja 28000+ € 4 aasta kohta. Võrdluseks, SKJ suudab 1 ajateenija peale aastas kulutada 9000 €, see on siis Soome hindadega. Sellest tekibki küsimus, kas see sisekaitsereservi eelarve ei ole mitte räigelt üle blufitud, isegi siis, kui selles on sisse arvestatud PPA poolt vajalike uute ametnike värbamise ja palgakulud, on seda raha väga palju. Varustusest oleks tegelikult vaja korralikke PPA süsteemiga ühilduvaid käsiraadioid ja öise nägemise seadmeid, kuid need ei maksa kindlasti niipalju. Eesti valitsuse mõttekramp on tegelikult laenu võtmise kartmine. Laen riiklikul tasandil on tänasel päeval ajalooliselt odav, Soome sai riigilaenu -0.7% intressiga, seega raha omanik suvatseb peale maksta selle eest, et soomlased suvatsevad laenu võtta. Samas oleks mõistlik võtta laenu suurte ja pikaajaliste projektide rahastamiseks, sisekaitseüksusele varustuse hange ei ole kindlasti selline.\nKellel tundub Eesti valitsus imelik, siis võite ennast lohutada, Soomes on veel hullem. Valimistel olid sotsid, põlissoomlased ja koonderakond väga tasavägised, mõne kümnendiku kaugusel teineteisest. Vana valitsuspartei keskerakond hävis pooled hääled ja ülejäänud said tavapäraselt mõnest kümne protsendini. Sotsid jätsid valitsusest välja põlissoomlased ja koonderakonna, ehk üle kolmandiku valijatest ja tegid vasaktsentristliku valitsuse, kus sotsid kamandavad ja abiparteid on keskerakond, vasakpoolsed, rohelised ja rootsikeelsete partei. Esimeste kuude möödudes on ilmnenud, et seoses majandusprobleemide jätkumisega tuleb enamikele lubadustele vett peale tõmmata, väikese sissetulekuga inimeste tulumaksu vähendati (mõistlik, sest muidu on vaja rohkem sotsiaalabi), kütuse ja alko aktsiisi tõsteti (Eestist ja Venemaalt tuuakse siis rohkem) ja muude maksude tõstmisega kaotab keskmise sissetulekuga tööinimene 150-160 € aastas. Nii et keegi ei ole eriti rahul ja inimesed on järjekordselt pettunud ning nii põlissoomlaste kui ka koondpartei koos kristlike demokraatidega kritiseerivad kogu aeg valitsust. Vabandust OT pärast, lihtsalt et saaksite aru Soome reaalpoliitikast lähematel aastatel.\nPostitatud: 27 Sept, 2019 19:55\nNagu välja on öeldud, siis sisekaitse reservi alla lähevad need reservistid, kes ei ole KV SP reservis, seega ei ole neile ka varustust ette nähtud kv ladudes ja neile on vaja osta kogu varustus.\nPostitatud: 02 Okt, 2019 12:44\nSee seisukoht erineb küll sellest reaalsusest, mis nt Euroopas või USAs peale suuri terrorirünnakuid vms kataklüsme toimunud on -\nriigid peavad täiesti loomulikuks, et tänavale tuuakse patrullima täisvarustuses sõjaväelased ning nad aitavad võtmeobjektide (nt lennujaamad, rongijaamad jm) turvamisel.\nEi kasutata mingeid müstilisi sisekaitsereserve vaid täiesti tavalisi sõjaväeüksuseid.\nMitte keegi ei keela ka meil aprillimäsu vms tüüpi sündmuste ajal näiteks skautidele anda ülesande Stenbocki + Riigikogu hoone + lennujaama valve.\nNäiteks toodi Pariisis toodi 10 000 sõjaväelast tänavale peale terrorirünnakuid -\nja ka nt Taanis, kuigi seal pole otseselt rünnakuid toimunud -\nSamamoodi on toodud sõdurid tänavatele ka Itaalias, madalmaades, USAs jne jne.\nMiks? Sest riigid saavad hästi aru, et sündmusel, mis võivad juhtuda kord 5 või 10 või 20 aasta jooksul ei ole mõistlik hakata uusi struktuure looma vaid kasutatakse olemasolevaid sõltumata alluvussuhtest.\nNiiet riigid peavad täiesti loomulikuks, et piiratud ressursi tingimustes tagab vajadusel KV ka sisekaitselisi ülesandeid.\nAga noh meil poliitiline mania grandiosa, piiramatu inimressurss ja piiramatu eelarve. Mida need lääne riigid ka teavad...\nPS! Siiani pole jõutud mõtestatud tuumküsimuse defineerimiseni - mis on see kriis kus ei piisa olemasolevatest politseinikest, vabatahtlikest, kaitseliitlastest ja kaitseväelastest? Kas siis ei oleks naguinii PUPU koos kõige vastavaga.\nPostitatud: 02 Okt, 2019 13:05\ngooligan puhka jalga, tõsiselt kohe\nriigid peavad täiesti loomulikuks, et tänavale tuuakse patrullima täisvarustuses sõjaväelased\n"Selles reaalsuses" ei sisaldu paraku piiri taga kõrges valmisolekus sõjaväega Venemaa ja meil riigis sajad tuhanded sellele lojaalsed elanikud, kelle mõjutamine armeega võib kergesti anda ajendi tulla üle piiri "kaasmaalasi kaitsma".\nSeepärast sõjaväe kasutamine politsei rollis USA-s, Prantsusmaal või Belgias pole 1:1 üle kantav ka Eestisse.\nHeremil on täiesti õigus - lohakil suurkriisi/sõja aegne sisejulgeolek seob KV käed ja teades seda, võib vastane sellist võimalust teadlikult kasutada.\nPostitatud: 02 Okt, 2019 13:08\nIsiklik varustus on kogu üksuse kulude juures suhteliselt vähetähtis rida, lisaks selle kallimad osad on pika elueaga. Riided, pesu ja sokid ei maksa kah suurt midagi. Kulud algavad üksusespetsiifilise relvastuse/varustuse, transpordi ja muu sellisega. Muidugi ka üksuse jaoks reservistide pideva koolitamise ja kordusõpetamisega (osa langeb välja).\nPostitatud: 03 Okt, 2019 13:43\nJah, Kesk-Euroopa riigid tõid armee politseiga koos patrullima, sest sõdurid olid olemas ja neid oli võimalik kiiresti kasutada sisekorra kaitseks. Paljudes riikides on ka sandarmid ehk sõjaväestatud politseiüksused, kuid need on igapäevaselt oma jooksvate ülesannetega hõivatud ja ei suuda kusagilt kiiresti tuhandeid uusi mundrikandjaid tekitada. Eesti võtmes on see sisekaitsereserv ikkagi hea asi, sest kui KJ peab tegelema sisekaitsega, tähendab see, et need kompaniid ja pataljonid ei saa oma sõjalist ülesannet täita. Ukraina näitel on väga võimalik, et Eestis tahetakse ka probleeme tekitada konna keetmise meetodil, kus madala intensiivsusega konflikt kestab kaua ja kurnab majandust ning tekitab sise- ja välispoliitilisi probleeme. Siis on väga oluline, et on olemas sisekaitsele keskenduv reservüksus, kes vajadusel suudab PPAd abistada.\nPostitatud: 15 Okt, 2019 10:52\nKaitseväe juhataja kindralmajor Martin Herem, kuidas hindate siseministeeriumi plaani luua sisekaitse reserv?\nKui siseministeerium prognoosib, et võimalikele ohtudele on tal vaja täiendavat isikkoosseisu (füüsilist ja tulejõudu), ning leiab selleks eelarvelisi vahendeid, siis on tegemist hea plaaniga.\nKuidas selle reservi loomisega suureneb ühiskonna valmisolek kriisideks?\nTõenäoliselt suureneb küll. Reservi saab kasutada nii korrakaitseks kui ka piirivalveks. Põhimõtteliselt ka päästetöödeks. Samuti vabastab sellise reservi olemasolu osaliselt kriiside või sõja korral Kaitseliidu (loe: maakaitse) siseministeeriumi toetavatest ülesannetest ning annab võimaluse paremini keskenduda sõjalistele ülesannetele. Kuid kahtlemata on tegemist ikkagi riikliku ulatusega kriisi korral kaasatava jõuga. Peamine puuduv osa on eelarvelised vahendid, mille eest struktuuri varustada, ladustada, õppuste käigus toita, majutada ja tasustada.\nKas praegune tegevuskeskkond ei võimalda sellise reservi loomist?\nSellise reservi saab luua kaitseväe koosseisu teiste sõjaaja üksuste kõrvale. Peamine puuduv osa on eelarvelised vahendid, mille eest struktuuri varustada, ladustada, õppuste käigus toita, majutada ja tasustada. Vajadusel saab sellise kaitseväe üksuse allutada siseministeeriumile. Pikemas perspektiivis võiks see struktuur loomulikult kuuluda siseministeeriumi reservi, kuid praegu ei ole selleks vastavat regulatsiooni.\nhttps://leht.postimees.ee/6790465/herem ... ulesandele\nSisekaitse reserv saaks toimida tervikuna siseministeeriumi valitsemisalas, eeldatavalt politsei- ja piirivalveameti (PPA) koosseisus, selle formeerimist ja väljaõpet peaks tervikuna läbi viima PPA. Tuleb vältida, et see üksus hakkaks dubleerima juba eksisteerivaid võimekusi kaitseväes ja Kaitseliidus, näiteks sissisõja valdkonnas. Kindlasti ei ole otstarbekas luua järjekordset vabatahtlikel tuginevat organisatsiooni, sest uue kehandi loomisega vabatahtlike arv ei kasvaks. Pigem jaotuksid olemasolevad inimesed veel õhukesema kihina eri struktuuride vahel.\nSisekaitse reservi loomine vajab riigikaitseliste seaduste muutmist, seega tuleks käivitavad tegevused hoolega läbi mõelda ja kaitseministeeriumi valitsemisalaga detailselt läbi arutada. Kaitseministeeriumi valitsemisala saab selle üksuse loomisel ja toimimisel aidata eelkõige reservi üle arvestuse pidamisega, et oleks välistatud reservistide kattuvus kaitseväe ja PPA struktuurides. Töö tasemel on varem arutelu all olnud ka sisekaitseüksuste loomine kaitseväe koosseisus. Selline lahendus pole mõeldav, sest demokraatlikus riigis peab relvajõudude kaasamine sisejulgeolekulistesse kriisidesse olema ülimalt erandlik, mis on iga kord lubatud vabariigi presidendi ja teiste pädevate võimukandjate poolt.\nEt kogu sisekaitse reservi formeerimine, juhtimine ja varustamine toimub siseministeeriumi eelarvest, on oluline, et selle algatuse jaoks ka reaalselt vahendeid eraldataks. Olemuslikult on tegu väga vajaliku algatusega, kuid see saab reaalsuses toimima hakata ainult siis, kui leiab piisava rahalise katte, mistõttu tuleks sisejulgeoleku asutuste kriisiaegse valmiduse rahastust suurendada.\nhttps://leht.postimees.ee/6790458/aseka ... a-politsei\nMiks on vaja siseministeeriumil luua sisekaitse reserv?\nSest meil on ulatuslike kriiside korral vaja kiirelt juurde inimesi, kellel on sisekaitseliste ülesannete täitmiseks vajalikud oskused ja varustus ning kes on meie juhtimissüsteemiga kokku harjutanud Kui vaadata maailmas toimuvaid kriise, siis kestavad need tihtipeale kaua ning osaliste hulk on suur. Kriise pole alati võimalik ette näha ning seetõttu peame olema valmis kiiresti, otsustavalt ja olukorrale vastavalt reageerima. Samal ajal peame olema võimelised reageerima ka kõigile n-ö tavaolukorra sündmustele, et need ei kujuneks järgmiseks kriisiks. Sisekaitse reserv on siseministeeriumi valitsemisala täiendav ressurss ulatuslike ja pikaajaliste julgeolekukriiside lahendamiseks.\nMilliste ohtudega toimetulekuks see luuakse?\nTeame, et tsiviilkriisid võivad üle minna ka tõsisemaks olukorraks. Ühtlasi ei ole kriisi algusfaasis alati võimalik teada, kas probleem on tekitatud tahtlikult või mitte. Seega luuakse reservi riigikaitseliseks olukorraks, kuid ta peab aitama toime tulla pikaajaliste ulatuslike sündmustega. Meie vajadused ohuga toimetulekuks on peamiselt jagatud kolmeks: objektide kaitse, piirikaitse, massiliste korratuste ohjeldamine.\nEsimesel juhul korraldatakse peamiselt riigikaitse- ja elutähtsate teenuste osutamisega seotud objektide ning elanikkonna kaitse või muu kriitilise taristuga seotud valvet ja kaitset. Piirikaitse puhul on oluline, et oleksime suutelised vastu seisma kas konventsionaalsete või ebaseaduslike relvastatud gruppide piiririkkumistele, samuti piiriülesele terrorismile, salakaubandusele või massilisest sisserändest tulenevatele olukordadele.\nKõigil kolmel puhul on oluline, et need toimuvad samal ajal ja suures mahus. Me teeme kõik, et sellist olukorda ei tekik, kuid kui olukord on käes, siis on hilja valmistuma hakata. Siis on vaja kiirelt formeeruvaid ja oskuslikult tegutsevaid inimesi ja seetõttu tuleb valmistuda täna.\nMillised on praegused võimalused leida kriisiolukorras appi täiendavaid inimesi?\nTsiviilkriiside lahendamisele on võimalik kaasata täiendava ressursina abipolitseinikke, vabatahtlikke päästjaid, kaitseväge ja Kaitseliitu, samuti vanglateenistust. Samas pole praegused abijõud riigikaitseliste kriiside korral pikemas plaanis kasutatavad ning seetõttu ei ole siseministeeriumi valitsemisala sisekaitse ülesannete täitmiseks ettenähtud valmisolek piisav.\nMiks inimestest praegu ikkagi ei piisa? Millel see arvamus põhineb?\nPikemate olukordade lahendamiseks ei piisa. Oleme pidevalt otsinud võimalikult mõjusaid ja tõhusaid lahendusi, kujundades oma struktuure vastavalt muutustele. Meid mõjutavad mitmed väliskeskkonna muutused, olgu siis demograafilised muutused, muutused õnnetuste ja süütegude dünaamikas või julgeolekuolukorras. Meil ei ole mõistlik hoida iga päev palgal suurt hulka inimesi olukordadeks, mille puhul me teeme kõik, et neid ei toimuks. Samas peame looma paindlikke lahendusi, mis võimaldavad toime tulla ka väga harva esinevate, kuid kriitilise tähtsusega olukordadega. Praegu olemasolev isikkoosseisu suurus arvestab ülesannete täitmise võimekust olukorras, kus erakorralised sündmused ei toimu samal ajal või nende kestus on lühiajaline. Siseministeeriumi kogu haldusala osa riigieelarvest moodustab käesoleval aastal kõigest 1,46 protsenti SKTst. Seetõttu on siseministeeriumi haldusala tervikuna olukorras, kus on keeruline ulatuslikuma kriisi tingimustes riigikaitselisi ülesandeid täita.\nSamas lähtume me Eesti riigis riigikaitse laiapindsest käsitlusest – me võtame arvesse palju mitmekesisemaid ohte kui vaid sõjalised rünnakud. Riigi kaitsmiseks peavad valmistuma mitte ainult kaitsevägi, vaid kõik riigiasutused, elutähtsate teenuste osutajad, aga ka elanikkond. Sellest põhimõttest lähtuvad laiapindse riigikaitse arengukavad aastani 2026. Siseministeerium on vastutav sisejulgeoleku tegevussuuna all sisekaitse tagamise eest ja asutuste kriisiaegse valmisoleku tõstmise eest. Selle ülesande täitmiseks ongi vaja luua sisekaitse reserv.\nKellel sisekaitse reserv tuginema hakkab?\nKaitseväe reservi arvatud isikutest saab mingi osa arvata sisekaitse reservi. Need on isikud, kes vastavad teatud nõuetele ehk on läbinud ajateenistuse, vastavad keele-tervisenõuetele ja kellel puudub kriminaalkaristus. Kokkuvõttes on eelduseks ajateenistuse läbimine, nõuetele vastamine ning täiendava väljaõppe läbimine politsei- ja piirivalveameti (PPA) juures. Seni on reservi õppekogunemised toimunud ainult kaitseväe juures. Nüüd hakkaks mingi osa, keda kriisi korral soovime kaasata, juba eelnevalt kogunema õppeks PPA juures.\nKas selle väljaõppe tõttu ajateenistus pikeneb?\nAjateenistus ei pikene.\nKes nende üle arvestust hakkab pidama? PPA või kaitseressursside amet?\nIsikute haridustaseme ja nõuetele vastavuse üle peaks arvestust kaitseressursside amet, kes teeb seda ka praegu. Konkreetset arvestust määramiste üle saame veel osalistega omavahel arutada. Formeerimine jääb PPA ülesandeks.\nKui enamasti kasutatakse ajateenijaid, siis mis saab teistest riigi käsutuses olevatest relvastatud inimestest? Nt maksu- ja tolliameti töötajatest?\nKasutamise puhul me räägime siiski kaitseväe reservis olevatest isikutest, mitte ajateenijatest. Väiksemate kriiside lahendamiseks kasutame ka teisi riigi käsutuses olevaid relvastatud inimesi koostöölepingu või ametiabi korras. Sisekaitse reserv on mõeldud pikaajalisteks ja keerukateks kriisideks, kus koostöölepingu ja ametiabi korras kaasatavaid ressursse kasutada ei saa, sest nad on hõivatud oma ülesannetega.\nKui pikalt seda plaani on arutatud?\nSisekaitse reservi loomise vajadusest on ministeeriumite ja ametite tasandil räägitud aastaid. Laiapindse riigikaitse käsitluse raames on ülesanded järjest selgemaks saanud ja selgeks on saanud ka see, kui palju meil on reaalselt võimalik partnerite abiga mingis konkreetses olukorras arvestada.\nVarem on korduvalt analüüsitud alternatiivteenistuse laiendamise võimalusi või tsiviilajateenistust. Kas need võimalused on kõrvale heidetud?\nAlternatiivteenistuse laiendamist ja tsiviilajateenistuse loomise võimalust on alalüüsitud. Analüüsid näitavad, et kaitseväe sarnase paralleelsüsteemi moodustamine PPA juurde läheks oluliselt kulukamaks ja odavam lahendus on seda teha koostöös kaitseväega. Praeguse lahenduse juures oleme mõelnud ka kulude optimeerimisele: kaitseministeerium korraldab ajateenistuse ning meie saame vajalike eeldustega isikud, kellele siseministeerium korraldaks oma kulu ja kirjadega reservõppe. Praeguse lahenduse järgi korraldab kaitsevägi reservõppekogunemisi kõigile ja reservväelaste sisekaitseliste ülesannete täitmiseks vajalikke oskusi saab harjutada ainult õppuste käigus.\nRiigipiiri seadus lubab Eesti piirikaitseks kasutada ka NATO relvajõude. Kas Eestis olevatest liitlasvägedest ei piisa?\nMe räägime siiski sisekaitselise, mitte sõjalise kriisi lahendamisest. NATO relvajõudude kaasamise temaatika kuulub kaitseministeeriumi vastutusalla.\nEuroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (Frontex) uue määrusega loodi Euroopas 10 000 inimesest koosnev piirivalveüksus liikmesriikide toetuseks, kuhu me saadame samuti sadu inimesi? Kuidas nemad uue plaaniga suhestuvad?\nFrontexi piirivalveüksus peaks olema täielikult mehitatud aastaks 2027 ja Eesti panustab sinna 16 alalise ametnikuga (pikaajaline lähetus kaks aastat) ja 66 lühiajalise ametnikuga (kuni neli kuud aastas) sõltuvalt ameti vajadusest. Liikmesriigil on võimalik Frontexilt abi paluda, kui tegemist on olukorraga, kus seoses suure survega piirile ei jätku Eestil oma jõududest Schengeni välispiiri valvamiseks. Abi osutamise, samuti Eestile antava abi suuruse ja kestuse otsustab Frontexi peadirektor.\nMillele kulutatakse reservi moodustamiseks vajaminevad ligi 20 miljonit eurot?\nSisekaitse reservi nelja aasta arvestuslik kulu oleks 19,7 miljonit eurot ehk ligi viis miljonit eurot aastas. Peamine kulu on varustus, mis oleks sarnane piirivalve kiirreageerimisüksuste omaga. Lisaks on vaja rahastada väljaõpet ja PPA juurde formeerimisvõimekuse loomist. Riigieelarvest sisekaitse reserv sel korral rahastust ei saanud. Kindlasti oli olulisem päästjate ja politseinike palgatõus. Kuid koostöö kaitseministeeriumiga sisekaitse reservi loomiseks läheb edasi ja arutame, millisel viisil olemasolevaid oskustega inimesi kaasata. Mõtleme selle peale, kuidas väike riik võiks oma võimalusi otstarbekalt ja paindlikult kasutada.\nhttps://leht.postimees.ee/6790443/aseka ... dapaasmatu\nPostitatud: 15 Okt, 2019 12:52\nVaatan asjade arengut tegelikult vaikse rahulolu tundega - vaikselt loksuvald ka meil asjad paika. 5a tagasi oleks siinsamas foorumis sellise reservi vajaduse tõstatamisel (selles on siin juttu ka olnud kui otsite) tulnud eduraportit tonnide kaupa, kuidas pole vaja, kuidas Kaitsevägi sõdib, PA päästab ja PPA peab tagala raudse kontrolli all.\nKõige raskem muudatus on ikka mentaalne - mitte niipalju varustuses ega inimestes. Inimesi meil õnneks veel jagub ja küll seda varustust ka mõni sõbralik riik annaks, kui viisakalt küsida.\nPostitatud: 12 Dets, 2019 18:14\nLäheb kallimaks aga ehk teevad ära ikka https://www.err.ee/1013205/sisekaitsere ... -kallimaks\nPostitatud: 12 Dets, 2019 18:44\nMitte märkimisväärselt kallimaks. Pigem on põhiline küsimus just selles ajas, mis kulub kõige selle ettevalmistamiseks. Vähemalt aasta, et igasugused seadused sobivaks rihtida.\nPostitatud: 13 Dets, 2019 0:44\nSisekaitsereservi moodustamiseks luuakse politsei- ja piirivalveametisse (PPA) reservüksus, mille ülesanne on reageerida erakorralistele ja ulatuslikku sekkumist vajavatele sündmustele. Reservüksuste koosseisu arvatakse kaitseväekohustusega inimesed, kes on saanud sisekaitselise väljaõppe. Muudatustega kohustatakse need inimesed osalema reservüksuse tegevuses. Selliseid inimesi on Eestis hinnanguliselt 25 000.\nEt siis SOR-s ajateenistuse läbinud, kes said põhimõtteliselt kordniku väljaõppe. Kas Piirivalves ja Sõjaväepolitseis ajateenistuse läbinud ka sinna kategooriasse kuuluvad, ei oska arvata.\nMingiks ajaks on kaadriprobleem lahendatud. Edasi aga - politseist lahkunud või vallandatud?\nPostitatud: 13 Dets, 2019 14:16\nPalju sellest kambast vanuseliselt veel reservistiks sobivadki?\nPostitatud: 14 Dets, 2019 14:49\nMa natuke mediteerisin sel sisekaitsereservi teemadel ja ei näe projektil sellisel kujul eriti tulevikku. Kunagi SORist läbi käinud ajateenijad on hetkel keskealised ja nende soov ning füüsiline vorm uuesti kordnikuks hakata on vägagi küsitav, sest on vaja karjääri teha ja raha teenida ning õllekõht ka segab. Teine suur probleem on, et ühiskondlikult aktiivsed ja kodanikukaitsest huvitatud inimeste hulk ei ole eriti suur ja enamik neist, kes midagi teha jaksavad, on juba rakenduse leidnud Kaitseliidus, abipolitseinikuna, priitahtliku pritsumehena või vabatahtlikus merepäästes, mõned korraga mitmes kohas. Mis tähendab seda, et suurema kriisi korral minnakse sinna, kus on kõige kõvem käsk ja sund ehk KJ koosseisu ja teistesse kohtadesse jääb auk. Seega kriitiline küsimus on, kui palju on KJ reservist välja jäänud keskealisi terveid mehi, kes oleksid nõus ÜKT korras sisekaitsereservis tegutsema?\nMa pakun, et alustuseks kanditakse sisekaitsereservi kõik abipolitseinikud, kuid nendestki tuleks maha arvata KJ reservistid. Pakun, et paar aastat selle sisekaitsereserviga ähitakse ja puhitakse, kuid tulemus on keskpärane ja siis lüüakse käega ja määratakse igal aastal sadakond meest sinna aega teenima, kusjuures neile antakse politsei- ja piirivalveteema baaskursus koos praktikaga nii maismaapiiril kui politseipatrullis ning pikemas perspektiivis neist moodustataksegi sisekaitsereservi tuumik.\nPostitatud: 14 Dets, 2019 15:01\nSamuti vabastab sellise reservi olemasolu osaliselt kriiside või sõja korral Kaitseliidu (loe: maakaitse) siseministeeriumi toetavatest ülesannetest ning annab võimaluse paremini keskenduda sõjalistele ülesannetele.\nMina saan aru, et sellesse kuulumine on SA ametikoht.\nKasutajad foorumit lugemas: golem ja 6 külalist


Päästeõppus ehmatas möödujaid\nPäästeõppus ehmatas möödujaid (3)\n– 30/09/2009Rubriik: Maakond\nOHVRID JA PÄÄSTJAD: Päästjad ja kiirabitöötajad vigastatuid autost välja aitamas.\nEile keskpäeval oli Valjalas Lööne teel kraavis kolm sõiduautot, milles oli kokku seitse inimest. Sündmuskohale kiirustasid nii päästjad, politsei kui ka kiirabi.\n“Mis siin juhtus?” küsis lähemale astunud sõiduautojuht, kes oli tõeliselt kohkunud. Ja ta polnud ainus.\nKuigi vaatepilt ehmatas tõsiselt juhuslikke möödasõitjaid, oli õnneks tegemist vaid päästeameti, politsei ja kiirabi ühisõppusega, kus Punase Risti Saaremaa selts valmistas ette nn kannatanud.\n“Valjala vallas Lööne teel on kolme auto avarii,” helistati sündmuskohalt õppuse häirekeskusele.\nLegendi kohaselt oli kaks autot kokku põrganud ja teelt välja sõitnud, kolmanda juht ei saanud enam midagi teha ning keeras oma auto metsa.\nViimases autos ei saanud keegi viga, keskmise auto juht oli teadvuseta ja esimeses autos olnud kolmel reisijal oli erinevaid vigastusi.\nEsimesena jõudsidki sündmuskohale päästjad, kes vaatasid kõik kolm sõidukit üle, hindasid olukorda ja alustasid seejärel abi andmisega. Kohale tõtanud kiirabibrigaad sai juba täpsed juhised, kuhu sõita, et raskelt vigastatud inimesed haiglasse toimetada.\nKolmanda auto reisijad, kes olid ränka õnnetust pealt näinud, olid paanikasse sattudes metsa pagenud. Nendega hakkas tegelema politsei: inimesed kiirelt üles leidnud, kontrolliti nende tervislikku seisundit ja seejärel võeti neilt vajalikud ütlused.\nAvariipaiga ümbrus oli võsastunud, mis tegi seal liikumine raskeks. “Ega me ei käi ju ka päris õnnetusepaiku ette valmistamas,” sõnas Saaremaa päästeosakonna juht Margus Lindmäe, kes oli õppusel hindaja rollis.\nPolitseitöö võttis õppuste ajal linti vanemkomissar Aare Allik ja ka kiirabi tööd hindasid vastavad spetsialistid.\n“Õppus läks igati korda,” kiitis Saaremaa päästeosakonna juhataja Margus Lindmäe hästi laabunud koostööd. Tema sõnu kinnitas ka õppuste peakorraldaja Rando Lindmäe, kelle sõnul valmib lõplik raport õppusest siiski hiljem.\nNüüd on nii politseil, kes võttis kogu töö lindile, kui ka kiirabil ja päästjatel võimalus analüüsida, leida nõrgemad kohad ja anda kogu info edasi Rando Lindmäele, kes seejärel koostabki õppusest lõpliku raporti.\n“Selliseid õppusi on vaja ja me teeme neid edaspidigi,” ütles komissar Meelis Juhandi.\nLisatud: 30.09.2009 / 12:23\nSellised õppused on kiiduväärt tegevus.Kivi oleks rohkem dispetšerite töömaale.Näiteks helistas septembri alguses neile infarkti saanud mees.Kas kiirabi oli väljas või mingi muu põhjus,kuid abi ei tulnud.Soovitati vist uuesti helistada.. Hommikul leiti mees kodust surnuna.Ettepanek oleks järgmine:dispetšerid peaksid sellistel juhtudel kui inimene uuesti ei helista,igal juhul ise proovima helistajaga ühendust võtta.Kui telefon ei vasta,tuleks saata kiirabi kohale asja kontrollima.Inimelul on suurem väärtus kui sellel mõnel liitril bensiinil.\nLisatud: 30.09.2009 / 12:29\nvõta asi üles, need kiirabid üldse käituvad imelikult ja välja ei sõideta enam üldse. Küsitakse, kas ise ei saa tulla ja kõik.\nHmmm, sa oled valedel jälgedel\nLisatud: 30.09.2009 / 12:41\nKiirabi ei otsusta kuhu minna, otsustajad istuvad häirekeskuses


Giuliani: Balti riigid on USA vastvalitud presidendile olulised\n23:41 04. Aprill 2020\n19:33 23.12.2016 (Uuendatud 09:31 24.12.2016) lühendatud link\n"Trump väärtustab endise USA presidendi Ronald Raegani pärandit, kes toetas Balti riikide iseseisvuspüüdlusi kaheksakümnendatel," vahendas BNS Giuliani sõnu.\nTrump kritiseeris NATO liitlasi\nTrump väitis valimiskampaania käigus, et 60 aastat tagasi NSV Liidule vastukaaluks loodud NATO „ei ole sellest ajast saadik muutunud", tema sõnade kohaselt on allianss „mineviku jäänuk" ega suuda tõhusalt võidelda terrorismi vastu.\nTrump ütles ajalehes The New York Times avaldatud kommentaarides, et ta otsustab Balti riikide kaitsmise Venemaa agressiooni vastu lähtudes sellest, kas need riigid "on täitnud kohustused meie ees".\nHiljem teatas ta, et NATO on pärast temapoolset kriitikat muutnud oma lähenemist terrorismivastasele võitlusele ja ta kavatseb hakata „tegema sõjalise alliansiga tihedat koostööd".\nEesti täidab „oma kohustusi NATO idapiiride kaitsel"\n„Saame näha, millise seisukoha võtab Trump nimelt atlandiülese koostöö osas. Seni tuleb tagada NATO otsuste täitmine ja seda me teeme. Me oleme valmis Eestis oma liitlasi vastu võtma ja me kulutame sellele koguni üle 2% SKP-st," ütles Kaljulaid. Riigipea tuletas ühtlasi meelde, et vabariik täidab „oma kohustusi NATO idapiiride kaitsel".\nkaitse, rünnak, kaitsekulutused, julgeolek, NATO, Rudy Giuliani, Donald Trump, Sergei Lavrov, USA, Balti riigid


Ema toiduvalik mõjutab lapse lõhnameelt ja eelistusi - Buduaar\nEma toiduvalik mõjutab lapse lõhnameelt ja eelistusi\n05. detsember 2010 | 09:05\nRaseda naise toiduvalik mõjutab lapse lõhnataju teket ja ka seda, mida lapsele tulevikus süüa ning juua meeldib, vahendab Iltalehti.\n”Kui rase joob alkoholi, võib ka laps tulevikus tunda tõmmet alkoholi joomise suunas. Arenev loode ”eeldab”, et mis toitu ta ema poolt ka ei saaks, see on ohutu. Kui ema sööb tervislikult, eelistab ka tema laps tervislikku sööki,” sõnas Colorado ülikooli teadlane Josephine Todrank.\nUurimisrühma poolt läbiviidud uuringust hiirte peal ilmnes, et järglaste haistmismeel sõltub ema toiduvalikust ja ta õpetab poegi eelistama samu lõhnu. Teadlased avastasid ka olulisi muutusi aju lõhnaelundis.\nTeadlaste meelest on uuringu tulemused väga olulised tervisekaitse seisukohalt.\n”Eelistuste ja toidu tarbimise tagamaid mõista on ilmselgelt oluline selleks, et suudaksime kavandada strateegiaid imikute, laste ja täiskasvanute tervise parandamiseks,” ütles teadlane Diego Restrepo.\nImetajate arengus on palju sarnasusi inimeste omaga, seega dr. Todranki sõnade kohaselt ei ole põhjust kahelda, et tulemused käivad ka inimeste kohta.\n”Lapseootel ema toidu- ja joogivalikul on pikaajaline mõju – hea või siis halb – tema lapse meelte anatoomiale, samuti lapse lõhnamälule ja eelistustele,” sõnas dr. Todrank.


Tehnilised küpsised (EI vaja teie eelnevat nõusolekut): need on vajalikud veebilehe toimimiseks ja annavad teile juurdepääsu asjakohastele funktsioonidele (brauseriküpsised): need on peamiselt seansiküpsised. Me võime kasutada ka funktsionaalseid küpsiseid, mis võimaldavad meil teie eelistused ja seadistused salvestada ja seeläbi teie veebilehe lehitsemiskogemust tõhustada (piiranguid seadmata salvestades teie isikusamasuse veebilehe registreeritud kasutajana, kui aktiveerite „Mäleta mind“ funktsiooni; suunates teid veebilehtedele teie valitud keeles või selles riigi keeles, kus te veebilehte külastate; salvestades teie eelistused selle kohta, kas aktsepteerite profileerimisküpsised või mitte). Selliste küpsiste nõuetekohase talitluse ja teie eelistuste salvestamise tagamiseks ei kustutata neid küpsiseid, kui olete lehitsemise lõpetanud. Eelnevale vaatamata on nendel küpsistel kehtivusaeg (mitte üle 2 aasta), mille lõppemisel need automaatselt deaktiveeritakse. Neid küpsiseid ja nendes sisalduvaid andmeid kasutatakse ainult eelkirjeldatud eesmärkidel. Tehniliste küpsiste paigaldamine ei nõua teie eelnevat nõusolekut: me laeme need automaatselt teie seadmesse, kui meie veebilehele lähete või mõnd konkreetset funktsiooni palute (näiteks kui klõpsate „Mäleta mind“ funktsioonile). Võite igal ajal küpsised keelata, muutes selleks vastava veebilehitseja seadeid. See võib aga takistada veebilehe korrektset kuvamist.\nProfileerimisküpsised (nõuavad teie eelnevat NÕUSOLEKUT): meie veebileht kasutab ka profileerimisküpsiseid, mille saab paigaldada ainult teie eelneval nõusolekul. Lisaks sellele võib veebileht paigaldada ka kolmandatele isikutele kuuluvaid küpsiseid eeldusel, et te annate asjakohasele paigaldamisele oma eelneva nõusoleku. Need kolmandad isikud võivad kasutada nende küpsiste kaudu kogutud andmeid. Sellised kolmandad isikud on: Google Inc. (läbi teenuste Google Analytics ja Google Doubleclick ning kui see on kohaldatav, läbi Google Plus pistikprogrammi).\nSotsiaalmeedia küpsised: meie veebileht lubab täiendavalt teatud sotsiaalvõrgustikel (nt Facebook, Twitter) paigaldada oma pistikprogrammide abil nende endi küpsiseid. Neid küpsiseid hallatakse vahetult kolmandate isikute poolt ja neid võidakse kasutada ka selleks, et näidata teile teiste lehtede külastamisel teie eelistustele vastavaid reklaame.\nEesmärk / Informatsioon\nSelle küpsise abil registreerib ja raporteerib Google DoubleClick seda, mida veebilehe kasutajad pärast reklaamidele klõpsamist teevad. Selle eesmärk on mõõta reklaami tõhusust ning suunata kasutajatele sobivaimaid reklaame.\nFacebook jälgib loobunud kasutajaid küpsisega (fr), mida kasutatakse reklaami eesmärkidel.\nNID-küpsis sisaldab unikaalset ID-d, mida Google kasutab, et meeles pidada kasutajate eelistusi ning muud informatsiooni, näiteks eelistatud keelt (nt inglise keel), kui palju otsingutulemusi kasutaja leheküljel näha soovib (nt 10 või 20) ja kas kasutaja soovib, et Google’i SafeSearchi filter oleks sisse lülitatud.\nNende Google Analyticsi küpsiste abil kogutakse infot selle kohta, kuidas külastajad meie veebilehte kasutavad. Kasutame informatsiooni raportite koostamiseks ning oma veebilehe täiustamiseks. Küpsised koguvad anonüümset informatsiooni selle kohta, kui palju külastajaid lehel käib, kust külastajad veebilehele tulevad ning milliseid veebilehekülgi nad külastavad.\nNende küpsiste abil kogutakse infot selle kohta, kuidas külastajad veebilehekülge kasutavad. Need küpsised koguvad informatsiooni anonüümselt.\nNeid küpsiseid kasutatakse kasutajate tuvastamiseks.\ncopyright © ferrero 2014 Privaatsuspoliitika Küpsiste poliitika Kontakt


Hemorroidid või emerods nimetatakse sõlmeline laienemine pärasoole veenilaiendid, peamiselt anus. Erinevad nahaaluse, välimised osad ja submukoosse, sisemiste komponentide. Alates hemorroidid tavaliselt mõjutab inimeste keskel ja vanadus, mehed - kolm korda sagedamini kui naised.\nHemorroidid Küsimused ja vastused\nMiks hemorroidid juhtus?\nArendamise kohta hemorroidid mõjutada tegurid, mis kuidagi provotseerida suurenenud surve ja stagnatsioon vere veenides vaagna. Võib kannatada veenipõimikus pärasoole. Seas faktorid on:\npikaajaline viibimine püstiasendis - töötamise ajal;\nnaised võivad olla vales asendis või seisund raseduse emakas.\nOn võimatu mitte arvestada pärilik tegur - kaasasündinud puudulikkus struktuuri veenides.\nÕigusaktide hemorroidid on lihtne ära arvata iseloomulikud sümptomid anus sügelus, põletustunne, valu. Mis dramaatiline pinge ja selle ajal roojamist saidid langeda ja lõpuks nad hakkavad kukkuda ja jalgsi. Sade sõlme tavaliselt thrombosing ja põletik; vähendamise tõttu viljaliha anus ja nad rikkusid nekroosi.\nSoovituslik märk hemorroidid - verejooks, mis on põhjustatud aneemia. Ravida haiguse raamatupidamise kõrvaldamiseks soodustavad tegurid, kasutades alt-külm dušš, ravimid, toitumine, rasketel juhtudel olla abiks, et operatsiooni.\nIstuv eluviis on tulvil hemorroidid?\nTegelikult pikk iste ei peeta asendamatuks teguriks hemorroidid. Lisaks ei ole kõhukinnisus või sageli sünnituse, kui tegemist on inimese tervisele, hemorroidid põhjus ei saa endale lubada. Hemorroidid juhtub siis, kui on rikutud verevoolu veenides pärasooles. Siis tahes ülaltoodud põhjustel ei suuda käivitada haigus.\nVaata ka: Mis on ravi hemorroidid valida\nHemorroidid verejooks alati?\nHemorroidid on võimeline, kuid ei ole kohustatud veritseda. Verejooks on üks selle haiguse tüsistuste. Sel juhul langeb või ojad voolavad helepunane arteriaalne veri. Mõningatel juhtudel verejooks on väga rikkalik ja provotseerib aneemia.\nIll anus. See - hemorroidid?\nMitte tingimata. Colon ei pea närvid et hemorroidid ise tundetu. Valu algab areng tüsistused hemorroidid - rulli pärasoole pragu anus, põletik.\nVaata ka: Hemorroidid: Seda saab teha ilma operatsioonita\nHemorroidid - haiguse vanaduse?\nHemorroidid areneb sageli noores eas, ja siis võimendab tugev pinge või välimus teisi haigusi.


Reformierakonnal valmis europarlamendi valimiste programm | Reformierakond\n17 tundi 2 minutit tagasi\n05. Märts 2009 11:44\nReformierakonna juhatus kiitis heaks Euroopa Parlamendi valimiste töörühma poolt koostatud programmi. Reformierakonna kava 2009. aasta europarlamendi valimisteks nimetusega „Parim plaan majanduskasvu ja julgeoleku tagamiseks“ koosneb neljast osast - plaan Eesti majanduskasvu taastamiseks, plaan Eesti julgeoleku suurendamiseks, plaan Rohelise Euroopa loomiseks ning plaan vabaduse ja demokraatia edendamiseks Euroopas.\nReformierakonna plaan Eesti majanduse uuele tõusule viimiseks näeb muuhulgas ette euro kiiret kasutuselevõttu, madalaid makse ja iseseisvat maksupoliitikat, paindlikku tööturgu, eurorahade kasutamist Eesti infrastruktuuri arendamiseks, võrdseid võimalusi ja vaba turgu. Samuti soosib Reformierakonna programm targa majanduse ülesehitamist, seda eelkõige uute tehnoloogiate kasutuselevõtu ja teadmiste vaba liikumise kaudu.\n„Reformierakond kaitseb ka Euroopas kindlalt Eestile edu toonud saavutusi, nagu madal tulumaks, ettevõtete tulumaksuvabastus ja vanemahüvitis. Samuti teeme kõik selleks, et Tallinnast saaks aastal 2011 kõigi aegade kõige edukam Euroopa kultuuripealinn," ütles Kristiina Ojuland Reformierakonna Euroopa Parlamendi valimiste töörühma nimel.\nReformierakonna julgeolekuplaani märksõnadeks on suurem ühtsus ja koostöö. Oluliste prioriteetidena näeb Reformierakond ELi kaitsevõime tõstmist koostöös NATOga ja ELi sisemise võimekuse arendamist. „Ühtne energia-poliitika, ühtne Venemaa-poliitika ja koostöö süvendamine võitluses siseturvalisuse eest on asjad, mille eest seisame," toonitas Ojuland.\n"Läänemerest on saanud Euroopa Liidu sisemeri ja Euroopa Liidu Läänemere strateegia on sõnastanud Põhjala riikide ühishuvid. Nende ühiste eesmärkide saavutamiseks seisame selle eest, et Euroopa Liidu Läänemere strateegia rahastamine lülitataks Euroopa Liidu finantsperspektiivi 2014-2020," lisas Ojuland.\nReformierakonna Rohelise Euroopa plaan keskendub sellele, et Euroopa Liit kujuneks oma kodanikele ökoloogiliselt vastutustundlikuks ja keskkonnasäästlikuks elukeskkonnaks. Reformierakonna plaan vabaduse ja demokraatia edendamiseks keskendub naabruspoliitika ja arenguabi küsimustele.\nReformierakonna europarlamendi valimisprogramm lõppeb Lennart Meri sõnadega, kes on öelnud järgmist: "Eesti ei ole pisike! Meie keel on hämmastavalt rikas. Selles on põhjus, miks me ei saa rääkida Eestist kui väikesest riigist." Reformierakond seisab selle eest, et Euroopa kodanike huvi ilusa eesti keele ja selle õppimise vastu Euroopas kasvaks.\nReformierakonna Euroopa Parlamendi valimiste platvormi kinnitab 29. märtsil toimuv erakonna Üldkogu.


Kui ninast tilgub verd - Pere ja Kodu - Delfi Lood\nTallinlanna Kristi Kotkase (28) pojal Hugol (3) algasid ninaverejooksud kaheaastaselt. Naisele tulid need täieliku ootamatusena, sest ei vanemal lapsel Sofial (6) ega ka kellelgi teisel nende peres pole sellist muret olnud.\nNina lahmab Hugol verd joosta enamasti öösiti ja keskeltläbi paar korda kuus. Liigse kuivuse või ilmamuutusega Kristi seda seostada ei oska, sest suvel ja sügisel on aknad kodus pidevalt lahti ning talvisel kütteperioodil on lapse toas õhuniisutaja. Lisaks niisutab Kristi poja nina seest salviga. Pärast järjekordset verejooksu määrib ta salvi ninna kahe nädala jooksul iga päev, seejärel peab järgmise verejooksuni pausi.\nKuna Hugo on nii väike, et ise verejooksu peatada ei oska, aitab teda ema: surub kergelt sellele ninapoolele, kust verd tuleb. “Ega see lihtne ole, sest Hugole on verejooks nii hirmus, et ta satub sellest mõnikord lausa hüsteeriasse,” tõdeb Kristi.\nKuna öised ninaverejooksud hakkasid segama ka Hugo und, pöördus ema arsti poole. Poisile tehti vereanalüüs ja kontrolliti igaks juhuks, ega tal ei ole adenoidi. Selgus, et verejookse põhjustavad veresoonte haprad seinad, mistõttu tohter soovitas kasutada niisutavat salvi ja kõrvetada ninaveresooni – protseduur, millega katkine veresoon ninast eemaldatakse.\n“Lasime veresooned ära kõrvetada, ent kuna Hugo ei püsinud paigal, ei õnnestunud protseduur väga hästi ja verejooksud jätkusid,” räägib Kristi. “Kui laps kasvab, proovime uuesti.”\nNinaverejooksud on kimbutanud ka Väike-Maarjas elava Mairit Viita (32) kolme last. Neist keskmisel,Hannaliisal (7) oli veel mõni aeg tagasi nina alalõpmata verine. Tüdruku ninaverejooksud said alguse kaks aastat tagasi, aasta pärast adenoidilõikust. Eriti tihedasti jooksis Hannaliisa nina verd talvel, seda nii öösel kui ka päeval. “Eks sellele aitas kaasa ka meie korteri kuiv õhk. Hoidsime küll veenõusid ja niiskeid rätikuid radikatel, kuid tulutult,” tõdeb ema.\n“Algul oli tüdrukul verejookse harvem, aga mida kuu edasi, seda hullemini ja tihedamini,” meenutab Mairit aega, kui ta tütart lasteaeda saates talle iga hommik mitu pakki salvrätikuid ja kookosõliga niisutatud marlilapikesi kaasa andis. Just kookosõliga lapikesed, millega nina seest niisutada, olidki Hannaliisale lasteaiapäevadel tõhusaimad abivahendid.\nOmeti tuli ette neidki päevi, mil Mairitile lasteaiast helistati ja ta tütrele järele kutsuti, sest ninaverejooks ei tahtnud ega tahtnud lõppeda. Olukord tegi emale väga muret ja ta pöördus perearsti poole, kes omakorda suunas lapse nina-kõrva-kurguarsti juurde.


Psühholoog Kätlin Konstabel: kokku-lahku-kokku-lahku paarisuhe ohustab vaimset tervist - Suhted & seks - sõbranna.ee\nPsühholoog Kätlin Konstabel: kokku-lahku-kokku-lahku paarisuhe ohustab vaimset tervist\nSuhted ja üldine heaolu on teadagi seotud – kui läbisaamine olulisimate inimestega elus on korras, on meil endal meel rahulik ja elu tundub kulgevat hästi. Vastupidi muidugi ka: kui läbisaamine äikeseline, pole kerge hästi hakkama saada ka muudes eluvaldkondades.\nKui miinuspoolt saab liiga palju, minnaksegi lahku ja elu läheb edasi. Kui aga suhtemustrisse kuulub suhte lõpetamine ja taas leppimine ja nii mitmeid kordi, võib see vaimsele tervisele väga kehvasti mõjuda. Kuigi varasemalt tehtud uuringutest on selgunud, et kuni kahel kolmandikul inimestel on selliseid paarisuhteid ette tulnud, klassifitseeritakse päriselus selline muster aga ikkagi toksiliste kategooriasse.\n2018. aasta juuli lõpus avaldati ajakirjas Family Relations Missouri-Columbia ülikooli teadlaste läbiviidud uuring, kus küsiti, et kas kokku-lahku suhtesse sattuvatel inimestel on meeleoluhäirete sümptomeid. Küsitleti üle viiesaja inimese, pooled neist samasoolisest paarisuhtest. Selguski, et sõltumata orientatsioonist, oli sellisel suhtestiilil seos ärevuse ja depressiooni sümptomaatikaga täiesti olemas. Uuringu läbi viinud teadlased panid vaimse tervise spetsialistidele südamele, et nad peaksid rohkem tähelepanu pöörama hädaliste suhtemustritele, sest tekkida võib nõiaring, kus meeleoluhäire mõjutab taolisse suhtesse sattumise tõenäosust ja nii valuliselt kulgev paarisuhe samas töötab vastu meeleolu paranemisele.\nKokku-lahku tüüpi suhetes võib esineda ka erineval moel väärkohtlemist või vägivalda, aga absoluutselt alati on tegemist kehvade suhtlemisoskuste (eriti konfliktide lahendamise ja avatud suhtlemise osas) ja n-ö tavasuhtest palju suurema frustratsiooni ja väiksema pühendumisega. Viimane on mõistetav. Suhet võib ju võrrelda investeeringuga (suhtesse on paigutatud aega, emotsioone, mõtteid jne) ja kui korra on juba saadud kogemus, et kõik võib untsu minna, siis ollakse edaspidi ettevaatlikum.\nKuidas sinna jõutakse?\nKokku-lahku-kokku-lahku muster on iseenesest lihtne. Konfliktide, suhtega rahulolematuse, petmise või partneri mingite isikuomaduste tõttu minnakse lahku, sest pole osatud või tahetudki suhet paremaks saada. Vahel on lahkumineku taga ka ühe poole hirm olla keerulisemaks muutunud suhtes haavatav ja abitu – kergem on uks kinni lüüa ja suhtest välja astuda. Teine inimene võib olla küll jätkuvalt väga meeldiv, hoolivus ja armastus pole kuskile kadunud, aga omavahelise läbisaamine lihtsalt teeb haiget. Tihti jääb sellise lahkumineku korral ikkagi selgesõnaline suhet lõpetav otsus ja vestlus tegemata ning püsib ebamäärasus, kuigi paarina enam ei suhelda. Vahel mõeldaksegi, et eks tuttavatena võib ju läbi saada. Siis ollakse mõnda aega kas päriselt eraldi või üritab üks pool kuidagi ääri-veeri suhtlema asuda – mis polegi keeruline, kui muul moel tutvus jätkub. Olles üksteisest eemal olnud, konfliktide ja lahkumineku valu (ja teinekord isegi vägivallamälestus) on tuhmuda saanud, tundub vestlus endise kallimaga tihti täitsa tore. Ja nii võibki tekkida soov uuesti paarina katsetada. Võibolla on seal taga siiani püsivad soojad tunded, ekspartneri mingid väga sümpaatsed omadused või südamepõhjas olev uskumus, et eks on ikkagi see õige. Võibolla tuntakse end üksildasena ja mõeldakse, et uute inimestega suhet luues tuleb tutvumise faasis kõik harjumisega seotud raskused uuesti läbi elada – ja kindlust, et see suhe siis pidama jääb, pole mingit. Vahel on üks või mõlemad pooled peale lahkuminekut kahetsenud, et liiga tulipäiselt ja mõtlematult sai selline otsus tehtud. Nii saadaksegi uuesti kokku, proovitakse uuesti paarina jätkata – lihtsalt lootuses, et ehk nüüd läheb paremini, mõlemad on ajaga targemaks saanud. Enamasti pole see muidugi tõsi, samad probleemid on ees ootamas.\nKõrvaltvaatajatel võib olla sellise paari kõrval väga väsitav olla. Ühel hetkel peavad nad tülide ajal ühe või teise poole käehoidjaks ja lohutajaks olema, võibolla lausa partnerit koos siunama. Teisel hetkel näevad nad, et kõik on justkui jälle super hästi. Pole harv, kui mustri mitmekordsel esinemisel võib ümbritsevatele tunduda, et nad lihtsalt ei jaksa enam kaasa elada, teine nagunii ei võta mingit nõu kuulda. Tekib lausa kahtlus, et nii ameerika mägedel kihutav suhtepaar ilmselt naudib taolist kokku-lahku draamat – miks nad muidu seda teevad.\nRomantika asemel piin\nReaalsuses on sellised suhted osapooltele ikkagi piinarikkad. Mida rohkem muster kordub, seda rohkem on kogunenud pettumusi ja kahtlusi, haigetsaamisi ja ka abitustunnet, sest südames juba aimatakse, kuidas asjad lähevad. Vahel on lahusoldud ajal üks või mõlemad katsetanud suhteid ka teistega, sealt lisandub armukadeduse probleem ning samas segadus, sest formaalselt on muud suhted ju tekkinud ajal, mil tegu oligi vabade inimestega. Südames on ebakindlus – ei teata ju, kui tõsiselt partnergi seda uut katset võtab. Tõsiselt kannatada saab enesehinnang, taoliste pikalt kestvate mustrite puhul pole harv, kui süveneb uskumus, et ta normaalseid lähisuhteid luua ja hoida ei oskagi. Ümbritsevatest, ka kõige lähematest, võidakse eemale tõmbuda. Seda siis, kui juba mitu korda on suurelt rõõmustatud, et armastus on tagasi ja see on ikka jälle krahhiga lõppenud. Mõlemal on oht uskuda, et ehk on partner ajaga paremaks muutunud – ise aga tegelikult ei muututa. Kui on pidev draama või lausa tragöödia olukord, siis see tegelikult ei ole mõnus või romantiline – lähisuhetes peaks olema stabiilselt kindel ja rahulik olla, emotsionaalne turvatunne on tähtis. Sellises ebakindluses ei saa teha ka mingeid pikemaid plaane (kas mõelda laste saamisele? ühisele eluasemele?). Paari kui tervikut ühiste sihtide ja «meie» tundega nii ebakindlas olukorras tihtipeale pole.\nTõsi, kokku-lahku suhe võib olla ka suhte ja selles olijate jaoks positiivse tähenduse ja lõpuga. Seda aga vaid siis, kui täidetud kindlad tingimused. Endas ja kahe inimese vahel toimuv on koos nö pulkadeks lahti võetud, et näha, mis asjaolud – detailid teise käitumises, keskkondlikud olud - on käivitanud nii eemaldumise kui leppimise. Kas tegemist on püsivate või muudetavate teguritega? Kui lahku ajab näiteks totaalne väärtushinnangute kokkusobimatus, erinevuses kõige põhilisemates uskumustes elu, inimeste ja suhete kohta, siis on aimata, et need asjad ei muutu. Kui tegemist on aga lihtsalt oskamatusega oma läheduse-või distantsivajadust teistmoodi väljendada, siis seda oskust saab juurde õppida. Võibolla on muutuste ja konfliktide keskel üksteist paremini tundma õpitud. Kui nii, siis kas osatakse seda sõnastada? Kas julgetakse nüüd, ettevaatlikumana ikkagi üksteisele selgelt välja öelda oma soove ja vajadusi? Kindlasti on lisandunud uued hirmud ja haavaarmid – neistki tuleb kindlasti julgeda ja osata rääkida.\nLahus olles on teada saadud, et ühelt poolt saabki kumbki ise elus hakkama, teisalt on eemaleolija siiski kallis – ja kuidagi ikkagi ka parem teistest potentsiaalsetest partneritest. Vahel viib endasse vaatamine ka tõdemuseni, et positiivseid tundeid teisega väga seotud polegi, leppima ajendab enda ebakindlus, hirm, et muidu jäädaksegi üksi – siis on koht, kus enda hirmudega tõsisemalt tööd teha. Kui tundub, et peamiselt on koos jätkamist mõjutavad jõud kohustuste moodi (lapsed, ühine äri või elamispind, ühised sõbrad) või on lihtsalt vana partner juba rohkem tuttav, samas aga on hoolimist ikka ka – siis tuleb läheduse taastamise nimel paariteraapia teekord ette võtta. Vastasel korral on peatselt tagasi tühi tunne ja tülid ning minnakse jälle lahku – ja kõik saavad uuesti haiget. Kui aru pidada üksi (kas otsida ekspartner näiteks üles või mitte), siis tasuks suhtesse tehtud investeeringute teema hoopis unustada, see mõjutab liiga tugevalt ära leppima.\nKui oled sellisesse tsüklisse sattunud ja parasjagu kaalud, kas jääda päriseks kokku või lahku, oleks vajalik endasse vaadata ja olukorra üle järele mõelda. Kui partneri probleemsed jooned jäävad samaks või muutuvad veel hullemaks, kas sa ikka tahaksid temaga koos olla? Kas on võimalik, et oled taolise mustri kogemuse – kuidas uksi aina kinni lüüakse ja siis jälle leppida püütakse - oma päritoluperest kaasa saanud? Võibolla tahad leppida jonnist – näitamaks, et oskad küll suhteid korda saada, hindad püsisuhet? Kardad läbikukkumisi üleüldse? Võibolla pole su vanematel väga püsivat suhet olnud ja tahaksid ise teha teisiti või - vastupidi – su vanemad on aastakümneid õnnelikus suhtes olnud ja sul oleks piinlik partnereid vahetada? Kindlasti ära pisenda olukorda – kui selline kokku-lahku skeem on käiku läinud juba vähemalt kaks korda, on asi tõsine.\nKui tahad kindlasti suhtest välja, siis olgu lahusoleku ajal suhtlemise osas vähemalt mõnda aega täielik vaikus. Ole konkreetne, ära paku ka sõpradeks jäämist. Ära hoia ekspartneri asju enda läheduses, et ta sulle pidevalt meelde tuleks. Ole aktiivne. Mõtle, kuidas enda heaolu eest hoolitseda, aega täita, teiste inimestega suhelda. Vahel on palju abi lihtsalt sellest, kui tuletad endale meelde, et see lahkuminekuvalu ikkagi läheb ükskord tuimemaks ja siis ka üle. Pea kindlasti meeles, et pole mingi kuritegu lõpetada sellised suhted, mis teevad haiget ning mida on korduvalt ja kõigil viisidel proovitud parandada, aga see pole kuidagi õnnestunud.


March | 2012 | Blogging this and that...\nEveryone has to have their freedom to share!\nKuidas patendi monopolid ikkagi tegelikult töötavad, väljaspool muinasjutumaad\nOriginaal: Rick Falkvinge – How Patent Monopolies Work In Reality, Outside Of Fairytale Land\n[Vahepeal oli raske tõlkida, seega üritasin asja lihtsalt aimata. Mõned sõnad olen juurde ka pannud, et tekst oleks hoomatavam.]\nOn liikumas mingi muinasjutt kuidas üks vaene, üksik leiutaja on võimeline tulema mingi suurepärase asja peale, siis ta registreerib sellele patendi, ja saab meeletult rikkaks läbi patendi monopoli. Nagu kõik muinasjutud, on need ilusad jutud, aga siiski kõigest muinasjutud. Tegelikkuses, patendi monopolide süsteem kindlustab, et ükski segav leiutaja või leiutis ei saaks ohustada praegust suurettevõttet kasvõi kõige vähemalgi määral. Las ma kirjeldan, kuidas see süsteem tegelikkuses töötab.\nOletame, et sa oled leiutanud uue ja vapustava mutrivõtme. Tavaliselt, et sellisele ideele tulla, oled sa lõpetanud kooli ja õppinud kõvasti mehaanilisi teadmisi, mis olid avastatud juba enne sind. Aga siiski, lähme edasi selle müüdiga iseseisvast ja üksikust leiutajast. Nii et sa oled üksik vaene geeniusest leiutaja, töötad halva ventilatsiooniga tumedas keldris.\nNiisiis, sa tahad patenti, või siis patendi monopoli sellele mutrivõtmele. (Patentidele vihjatakse tavaliselt kui ainuõigusele (exclusive rights). Kui tõlkida see “juristidekeel” hoovatavamasse keelde, siis igapäevakeeles on ainuõigused monopol, ja seda väljendit ma kasutangi.)\nEsimene šokk tuleb siis, kui sa näed “lotopileti” hinda. Et ainult taodelda patendi monopoli Euroopas, tuleb keskmiselt tasuda 50000 eurot. Kas sul oli selline summa seal halvas olukorras olevas keldris? Kui nii, siis miks sa kutsud ennast vaeseks, ja miks sa üldse elasid seal keldris? See on esimeseks barjääriks, et ainult praegused rikkad korportasioonid\nsuudavad lubada endale patendi monopole ja kasutada neid rahapuuduses vaevlevate uute ettevõtete vastu.\nAga oletame, et sul äkki võluväel on see 50000 eurot olemas, mille sa saaksid kulutada selle patendi taotlusele. Oletame, et su patendi monopol kiidetakse heaks ja see antaksegi sulle (mis samas on sama ebatõenäoline kui lotovõit, ja samamoodi teaduslikult ettehoomatav).\nJa mis siis juhtub?\nMidagi. Suurt mitte midagi.\nVälja arvatud, et mingi firma, näiteks Bengalis asuv SinghCorp võib äkki lihtsalt alustada sinu mutrivõtmete suurtootmist. Mitte et nad maksaksid sulle midagi. Või ime, kui nad sulle isegi midagi ütlevad sellest. Sa pead ise oma jõududega välja uurima, mis toimub sellel ähmasel turul, mis asub hoopis teisel mandril.\nOletades, et sa tõesti saad teada kõik, mis teoksil ja sa võtad ühendust selle SinghCorp’iga ja nõuad endale litsentsitasusid ja kahjutasu, satud sa lihtsalt naerualuseks. “Ja mida sa siis plaanid teha?” nad vastavad.\nSiit ilmnebki järgmine šokk ja me näeme, kui ebaõiglane see süsteem on. See on hea vaid suurtele korporatsioonidele ja tegijatele, samas konkurentsivõimeliste leiutiste ja leiutajate suhtes on see täiesti ebaõiglane. Sinu ainuke võimalus oleks kaevata SinghCorp kahjutasude nõudmiseks kohtusse. Sa võid võita, võid ka kaotada; see on täiesti mündiviske situatsioon, võib minna nii ja naa. Siinkohal sa avastad, et patendi monopoli kohtuprotsess maksab keskmiselt mõlemale poolele neli miljonit dollarit.\nJa mõelgem, sa oled vaene üksik geenius, kes töötab taskulambiga keldris.\nAga oletame, et sa jõuad nii kaugele sel muinasjutumaal ja sa kuidagi saad endale lubada selle SinghCorp’i kohtusse kaebamist selle eest, et ta rikkus sinu patendi monopoli õigusi sellele mutrivõtmele, ja oletame, et sa leiadki nagu nõiaväel selle neli miljonit dollarit. (Kas sa ikka arvad, et “vaene ja geeniusest leiutaja” kõlab siin sobivana?)\nKohe kui sa algatad selle SinghCorp’i vastu kohtuasja, nad vastavad sulle samaga, otsides oma portfooliost viis või kümme patenti, mida sina oled väidetavalt rikkunud. See ei pea isegi tõsi olema – sa pead tõestama kohtus, et see pole tõsi. Nüüd sa oled positsioonis, kus sa pead kaitsma ennast viie võie kümne patendi monopoli kohtuasja vastu, iga kohtuasi maksab keskmiselt viis miljonit dollarit.\nKas sa ikka arvad, et see [patendid] on midagi sellist, mis kaitseb vaeseid ja üksikuid leiutajaid?\nKui sul on õnne, ohtralt õnne, siis sa võid lihtsalt kaotada oma patendi monopoli sellele mutrivõtmele ja kümme aastat (!) oma elust, mis maeti bürokraatia ja juristide alla.\nPatendi monopolid tõkestavad innovatsiooni. See on süsteem, mis töötab uute leiutiste loomise vastu, et kaitsta praegusid suurkorporatsioone aggressiivsete, innovatiivsete, uuenduslike ja konkureerivate uute ettevõtete eest. See annab loa suurtele korporatsioonidele põrmustada uusi konkureerivaid ettevõtteid kohtus, selle asemel, et konkureerida nende toodete ja teenustega.\nMõned patendi monopoli süsteemi kaitsjad väidavad seda süsteemi kaitstes, et riskikapitali ei investeerita nendesse ettevõtetesse, kellel ei ole patendi monopole. Need kes midagi sellist väidavad, nendel on tavaliselt suured huvid selles süsteemis mängus: tavaliselt kuuled sa selliseid väiteid kas Ameerika Ühendriikide saatkondadest või patendi juristidelt.\nSamas riskikapitalistid ise aga vihkavad seda patendi süsteemi kõigest väest ja kutsuvad seda kui vähiks majanduses (ingl k), ja ütlevad midagi sellist nagu: “Ma ei saa aru, miks meie valitsus lubab sellisel jamal üldse edasi kesta.”\nJust praegu on õige aeg, et likvideerida see tsunfti-aegne jäledus, ning alustada jälle ja uuesti innovatsiooni propageerimist.\nVaata ka “Kümme müüti patentidest” (ingl k) ja “Alternatiiv farmatseutilistele patentidele” (ingl k).\nCategories : Patendid\nRT @itsDanBull: Major record labels doing the exact same thing they sue others for youtube.com/watch?v=M4KX7S… 6 years ago\nRT @BeattheBlockade: Launch: On April 5, donate 5 bucks to #WikiLeaks to protest the unlawful banking blockade & keep them strong! h ... 6 years ago\nRT @birgittaj: Understand #NDAA, help stop it, share & sign the petition at stopndaa.org, learn more at belligerentact.org ... 6 years ago\nTõlge Falkvinge'i artiklist: "Kuidas patendi monopolid ikkagi tegelikult töötavad, väljaspool muinasjutumaad" freedomtoshare.wordpress.com/2012/03/15/kui… #patents 6 years ago


Enamik õnnetusi lastega juhtub kodus - Uudised - Tervis\n16. mai 2012 9:52\nLaste vigastuste statistika. | FOTO: graafika: Silver Alt\nTallinna lastehaigla andmetel juhtub suurem osa õnnetusi lastega kodus ema vahetus läheduses. Kõikides Eesti maakondades on tehtud laste vigastuste ennetusprogramme, väikelaste vigastuste osas pole aga edu saavutatud.\nArvud panevad lausa jahmatama: tervelt 95 protsendil õnnetusjuhtudel oli ema kuulde- ja 77 protsendil nägemiskaugusel. Kõige kindlam viis ohtu vältida peaks olema ema kohalolek, kuid elu näitab, et just ema süles saavad alla aastased lapsed põletusi kuuma vee või kohviga. Väikelaste mürgistusjuhtumid leiavad tavaliselt samuti aset vanemate või vanavanemate ravimipurgiga mängimisel.\nLaste vigastustest rääkides on loobutud kasutamast sõna «õnnetus», mis väljendab midagi juhuslikku ja paratamatut. Selle asemel kasutatakse terminit «vigastus», mis tähistab juhtumit, mida on võimalik vältida.\nTallinna lastehaigla kvaliteediteenistuse juhataja Lagle Suurorg rõhutas, et laste vigastuste ärahoidmine algab kodust, kus vanemad vaatavad üle koduse keskkonna, vähendamaks ohtusid lapsele, ja alustavad lapse õpetamisega juba väikelapseeas.\nVastavalt lapse kasvamisele õpetatakse talle, kuidas käituda mängimisel, liikumisel, tänaval olles ja mujal. Vigastuste ärahoidmisele keskenduvad ka lasteaiad ja koolid. Ülioluline on kogu elanikkonna eeskuju – eriti mis puutub liikluskasvatusse.\nTeadlased on märkinud, et alla nelja aasta vanune laps ei ole suuteline kaitsma end paljude ohtude eest, seepärast ei saa väikelast teha vastutavaks vigastuse tekkimise eest. Teda kaitsevad vanemad ja tema kõrval olevad täiskasvanud eelkõige tema pideva jälgimisega ja eakohase õpetamisega, samuti keskkonna ohutuks muutmisega.\nVaatamata sellele, et kõikides Eesti maakondades on tehtud laste vigastuste preventsiooni programme, pole väikelaste vigastuste osas erilist edu saavutatud, tõdes Suurorg.\nTallinnas registreeritakse vigastuste tõttu haiglas viibinud lapsed, see aitab selgitada õnnetuste tagapõhja. Selle järgi said lapsed mullu kõige rohkem vigastada just oma kodus.\nSuure osa vigastustega ravitud lastest moodustasid imikud ja koolieelikud. Haiglaravil oli 2010. aastal vigastuste tõttu 1034 last ehk kümnendik kõigist haiglas olnud lastest. 237 juhul oli lapsel korraga vigastatud mitu organit või kehapiirkonda.\nLapse uppumist koduaia basseinis või lahtisest aknast välja kukkumist saaks piisava järelevalve ja ohutusnõuete järgimisega kindlasti ära hoida. Viimastel aastatel on palju viga saadud ka batuudil hüpeldes – kas siis seetõttu, et eri vanuses lapsed hüppavad koos või pole paigaldatud turvavõrku. Paraku pole kuigi ohutu ka rulade ja trikiratastega kihutamine, kus õnnetusi juhtub alatasa – väikestest luumurdudest tõsiste kolju- ja siseelundite vigastusteni välja.\nSiingi saavad vanemad ise palju ära teha, hoolitsedes, et lastel oleks kogu vajalik turvavarustus põlve- ja küünarnukikaitsetest kiivriteni välja ning manitsedes seda ka kasutama.\nKonverentsil «Kuidas elad, Eestimaa laps?» rääkis Tallinna sotsiaal- ja terviseameti juhataja asetäitja Ene Tomberg, et talle teevad muret just kodudes lastega juhtunud õnnetused ja laste peatraumad, millel on sageli väga rasked tagajärjed.\n«Murelikuks teeb see, et ligi pooled õnnetusjuhtumitest, kus vanem pöördub lapsega arsti juurde, juhtuvad kodus,» ütles Tomberg. Ta lisas, et lasteaedades leiab aset vaid 2,7 protsenti registreeritud õnnetusjuhtumitest ja seda pole väga palju, ehkki iga juhtumi taga on siingi üks laps.\nVigastuste vähendamisest rääkides ei saa mööda lastevanemate õpetamisest. Teabeallikaid vigastuste kohta on küll palju, kuid meedikute roll jääb praegu suhteliselt tagasihoidlikuks. Mil määral aitab vigastusest lugemine emal last turvaliselt kodus üles kasvatada, vajab alles uurimist.


Universumi Draama | YksikHunt mõtiskleb elust ja maailmast\n5. juuni 2010 22. juuni 2010 / YksikHunt\nNüüd siis info, mis raputab nii mõnegi inimese maailmakäsitluse alustalasi. Enamus on seda lihtsalt eiranud, teised lasknud ennast hävitavatel jõududel ära petta. Ma olen alati öelnud, et kõigis maailmas levivates usundites, liikumistes ja uskumistes on vähemalt 10% Tõde. Ülejäänu aga vaht või suisa pettus. Seekordne video on õpetusest, mis seob Kõik need Tõeterad ühtseks tervikuks. Tegu on “Vabaduse Õpetuse” (mina nimetasin seda ühes oma eelnevas postituses “Azasi pärandiks”) ühe eestvedaja ja tõlgiga, naisega kes on seda teinud terve oma elu. A’shayana Deane.\nKuna aga maailma asjad on kriitilised, on nüüd tehtud avalik lugu. See on küll vaid pinnariibe, kuid selle moraal on selge. VÕTKE OMA TEGUDE, MÕTETE JA SÕNADE EEST VASTUTUS.\nTema edastatud Õpetustes pakutakse meile MÄLU. Mälu sellest, kes me Oleme. Jumaliku Teadvuse kehastused. Lisaks lihtsaid tehnikaid, kuidas oma olemi energia sagedust ravida. Tehnikad pole keerulised, kuid nõuavad pidevat Iseenesega tööd.\nSelles videos on väga palju infot, infot, mis võib kivistunud vaadetega inimestes esile kutsuda vastupandamatu soovi rünnata. Palju ka sellist, mis alles mõnda aega peale kuulamist-vaatamist meie tajus oma koha leiab. Palun teilt, seda intervjuud vaadates lasta lahti oma silma- ja kõrvaklappidest ja MÕELDA. Mõelge oma maailmavaate üle, vaadake, kuidas te mingis situatsioonis reageerite ja MIKS te sedasi reageerite.\nHead kuulamist ja enesesse süübimist.\nEdit: Videod uuesti üleval kellel soovi saab YouTubest vaadata 😉\nSamuti on videod pandud DVD peale ning müügis koos materjalidega millest siin jutt.\nNüüd on väljas ka kaks viimast lõiku.\nõppimine ja arengutee\nÜleminek, õppimine ja arengutee, elutöö, Preestrinna, Vaimne tervis\n← Enesetundmise tee\nKasetõrv e. tökat →\n12 kommentaari “Universumi Draama”\n5. juuni 2010, 23:28\n21 sajandi ususekt?\n6. juuni 2010, 01:41\nMida ütleb Sulle, Sinu mäletav ja mõtlemisvõimeline sisemine Mina?\n7. juuni 2010, 22:09\nMa ütlen ausalt, ma pole juriidiliselt budist aga hingelt olen. Ma usun osasid asju osasid mitte. Aga see video oli liig mis liig 😦 Mu ideed luua tehisintelekt tundub hetkel palju reaalsem. Jah vanaproua võib ju midagi väljaspool meie eksistentsi midagi tunda aga ristida see “Valvurid saatsid” alla tundub kummaline. Siit juba tekib küsimus, et kui on olemas peale meie veel intelikentseid rasse miks nad siis just üritavad rahumeelselt läbi teatud grupi selgitada, miks nad ei võiks risti-vastupidi teha… nii nagu Eurooplased kui nad Ameerika avastasid (Vabanda, kui ma valesti sellest tulnukate jamast aru sain).\n7. juuni 2010, 22:47\nAsi pole ainult Ameerikas. Kuula ka jätku videoid. Selliseid rühmitusi on üle maailma. Teisalt, loe ka azurite kodulehte. Suurim rõhk on iga inimese sisemise Mina ja ümbritseva maailmaga harmoonia saavutamine. Oma tegevuste, mõtete ja otsuste eest vastutuse võtmine. Kõigele lisaks selles õpetuses just suur rõhk selles, kuidas Sinu enese sinemine Jumalus ehk inimese Ise, ennast määrab. Mis minu jaoks on selles väga oluline, jagatakse teadmisi, kuid ei võeta ära inimese enda Vaba Valikut. Mis aga enamuses usundites on kärbitud viimase miinimumini. Alustades mormoonidega ja lõpetades Vatikani juhitud kristlusega. Just vastupidi, julgustatakse uurima teisi usundeid ja uskumusi, teadusi ja teooriaid. Ainus rõhk on pandud enese energeetilisele kaitsele. Seega VÄGA TÄHTIS on inimese enese võime mõelda ja analüüsida. Samuti pole kusagil rõhku pandud pimesi USKUMISELE. Sa EI PEA seda võtma kui ainutõde, kahtle, uuri, loe erinevaid maailmakäsitlusi. Kuid HOIA OMA ENERGEETILINE VÄLI PUHAS igasugustest RÜNNAKUTEST. Kaitse ennast.\nMis puutub aga Valvuritesse, see, et Sina nende olemasolu ei usu, ei tee neid olematuteks. Kasvõi selline lihtlabane küsimus. Kas Sa oled näinud miljardit krooni? Ei? Aga miskipärast Sa tead kindlalt, et selline summa on olemas 😉\nSelle Õpetusega antakse Sulle võimalus õppida, uurida ja ka kahelda. Jälgi maailma mängu ja langeta OMAD otsused.\n7. juuni 2010, 23:12\nMa ei väidaki, et ma tean, et miljard krooni on olemas. ja pealegi sa ei tea kas ma olen seda näinud 😉 Isegi siis kui ma seda näinud olen ja usun, et kõnealune miljard krooni olemas, kuidas ma saan kindel olla, et see on päris? Või meelepete mille mu ajusagarad on välja kalkuleerinud elatu põhjal?\nTead, kui sa oled oma uue usu õnnelik siis väga hea 🙂 ma ei viitsi süveneda modernsesse voodoose. Ma ei usu usku kus müstilised võid reeaalsed olendid tulevad õpetama elama siin planeedil, olguselks ristiuskliku jumala tahte all või salapäraste valvurite soovituste järgi.\n7. juuni 2010, 23:15\n😀 aga see on ju Sinu Vaba Valik 😉\n9. juuni 2010, 15:40\nvaba valikut ei ole, see on suurim müüt, mis viimasel ajal levib….töömesilane peab ikka korjel käima, leske või emamesilast temast ei tule\n4. juuli 2010, 09:26\n😀 Sinu Õnneks või pettumuseks pean mainima, et tean vähemalt kolme “lootusetut” töömesilast, kes oma suhtumiste ja iseloomu korrastamiste tagajärjel said suurepärasteks “emamesilasteks.” Kõik on kinni meie enese mõtlemises. Iseenesele aga ausalt otsa vaadata on tõsine töö. Kuid kellel meelekindlust see tegevus ette võtta ja läbi viia, on üsna varsti valikute ees. Kas lasta edasi nagu enne või võtta ette muutused, mis tema elu ja olemist kordades kergemaks ja meeldivamaks muudab.\n22. juuni 2010, 14:44\nTere!Rõõm näha ja lugeda lausa, et on veel neid , kes usuvad Ashayana Deane.Ma teen tema Vabaduse Õpetuse tehnikaid juba pool aastat.Kui ma tema loenguid lugesin, sain aru, mõistsin ja tundsin ära.Mulle meeldib, et saan ise end aidata ja ei pea lootma kellelegi teisele, ikka ise oleme enese tervendajad.Tehnikad on küll keerukad aga ajapikku saab selgeks.\nEdu Sulle ja samas suured tänud, et oled vaevaks võtnud inimesi veidi valgustada, tean , et reageeringud on enamuses neg. Sooviksin Sinuga ka vestelda nendel teemadel, kui Sa vastu pole.Leidsin Su blogi läbi Tulelapse blogi, kellega suhtlen , pigem alles õpin tundmaHead jaani!\n22. juuni 2010, 15:17\n😉 meeldiv kuulda, et ma pole hüüdja hääl kõrbes.\nKõik sõnumid tulid läbi.\ngmaililt meil teele saadetud 😉\n6. juuli 2010, 01:50\nVabadus on meis endis. Kui kuulata hoolikalt oma südame häält, intuitsiooni ja taju, siis pole väliseid õpetajaid vajagi.\n6. juuli 2010, 09:00\nSee on nende jaoks nii, kes on enesele selgeks teinud, et kõik, mis vaja on inimese enese SEES. Kuid sajandeid on meid õpetatud, et inimene on väärtusetu putukas, kelle eest teeb otsused väline jõud.


Poola jalgpallur andis positiivse koroonatesti, kuid MM-valikmäng ohtu ei satu - Delfi Sport\nPoola jalgpallur andis positiivse koroonatesti, kuid MM-valikmäng ohtu ei satu\nVasakul Leedsi jalgpallur Mateusz Klich\nTeisipäeva õhtul selgus, et üks Poola rahvuskoondise jalgpallur on nakatunud koroonaviirusega.\nEile pärastlõunal tehti Poola koondislastele, kes valmistuvad esimeseks MM-valikmänguks Ungariga, koroonatestid, millest üks osutus positiivseks.\nKoroonaviirusesse nakatunud jalgpalluril sümptomeid ei ole, kuid ta on ülejäänud meeskonnast eraldatud, kirjutab ajaleht Kurier Lubelski. Mängijalt on võetud uus proov ja kui seegi osutub positiivseks, peab ta läbima kohustusliku karantiini, mis jätab ta eemale kolmest rahvuskoondise kohtumisest.\nPositiivset proovi on kinnitanud ka Poola jalgpalliliidu pressiesindaja Jakub Kwiatkowski. "Kõik sõltub nüüd teise testi tulemusest. Praegu pole midagi teada, meil pole veel tulemusi. Me saame need kolmapäeva hommikul," ütles Kwiatkowski.\nPoola meedia teatel on haigestunud palluri näol tegemist põhikoosseisu mängijaga. Spekuleeritakse, et tegemist võib olla Inglismaa kõrgliigaklubis Leeds Unitedis mängiva Mateusz Klichiga, kes on peatreeneri poolt ootamatult algkoosseisust välja jäetud. Teda asendab algrivistuses Brightoni vutimees Jakub Moder.\nPoola kohtub Ungariga homme võõrsil. Positiivne proov mängu toimumist ohtu ei sea, sest Poola ja Ungari koroonareeglite järgi haige mängija isoleeritakse tiimist, ülejäänud võistkond saab aga esialgse plaani järgi edasi toimetada.\nKuna Eesti riigi koroonareeglid on haruldaselt karmid, tõi ühe meie koondislase esmaspäeval antud positiivne proov kaasa selle, et temaga koos treeningul osalenud isikud pidid jääma lähikontaktsetena kümneks päevaks Eestisse eneseisolatsiooni. Tänasele Tšehhiga mängule said Poola sõita ainult need, kes on koroonaviiruse varem läbi põdenud.


Millised on sobivad lingid tugeva lingi hooneprofiili jaoks?\nSelle artikli eesmärk on aidata teil mõista ühe olulisema kaasaegse otsingumootori optimeerimise taktika - lingi hoone põhitõdesid.\nTagasilink on oluline hea veebisaidi olemasolu loomisel. Veebikujundajad ja linkide ehitajad arutavad regulaarselt sissetulevate lingide hankimise viise, kuidas neid organiseerivalt otsida ja kuidas leida kvaliteetseid linkide loomise võimalusi. Asi on selles, et peate looma kvaliteetse ja orgaanilise linki profiili, et vältida otsingumootori karistusi. Peate hoolitsema veebiallikate võimu ja maine eest, kust teie lingid tulevad, sest see osutab otsingumootoritele teie saidi mainet. Teie sisenevad lingid määravad saidi auaste, mistõttu linkide loomine peaks olema turunduse ja otsingumootori optimeerimise kampaaniate oluline osa.\nTäna keskendume sellele, millised lingid on ja miks nad mängivad veebisaidi edendamisel juhtivat rolli.\nMis on tagasilinkid?\nTagaside on hüperlink, mis pärineb ühelt saidilt teisele. Seal on kahte tüüpi tagasilinke dopolev ja nofollow. Dofollow-lingid on need, mida vajame linkide profiilidele. Need lingid omavad väärtust lingitud veebiaadressile niinimetatud "link-mahl" kujul. "Google'i botsid analüüsivad tagasilinke ja tagastavad saidi auaste. Nofollow lingid tuleks paigutada ka teie lingi profiilile, et näidata Google'ile, et ühendate erinevate veebiallikatega mitte ainult lingimahla saamiseks. Nendel lingidel on nofollow-märgend ja ei anna lingitud allikale mingit väärtust. Need ei ole otsingu robotite jaoks nähtavad ning reeglina ei saa keskmisi kasutajaid järgida. Nad lihtsalt teenivad brändi mainimisi. Kuid kui teil on õige lähenemine oma link hoone kampaania, saate asendada nofollow lingid koos dofollow ones.\nMiks lingid Google'is Google'i järjestuskriteeriumidena?\nKui Google analüüsib linki, mis suunab teie saidile tagasi, siis seostatakse teie saidi väärtus veebiallika volitusega, millele link on sisse lülitatud. Google meelitab seda veebisaidi hääletuseks. Kui hääl on pärit lugupeetud saidilt, võib see positiivselt mõjutada veebisaidi auastet ja vastupidi, kui hääl on pärit rämpspostist, madala kvaliteediga veebiallikast, see mõjutab negatiivselt saidi SEO.\nÜldiselt vaadeldakse tavalist linkide loomise skeemi järgmiselt: "Kui konkreetne veebiallikas leiab, et sisutükk on piisavalt väärtuslik, et seda linkida, ja see allikas on hästi indekseeritav ja autoriteetne, siis seotud veebisait peab olema ka hea veebisait ".\nTagasihelistamisstrateegia jaoks vajalik asi\nKvaliteedi tagasiside profiili loomiseks peate pöörama tähelepanu veebisaidi kvaliteedile, kus sooviks luua linke. Sellepärast peate oma lingi loomise kampaania alumisel real tegema ulatuslikku turgu niši uurimistööd ja leidma veebiallikaid, mis teie tähelepanu vajavad. Parim võimalus on kontakteeruda kõrgete PageRanki veebisaitide ja ajaveebidega, mis on teie tööstusele olulised.\nÜks parimaid viise tagasiside saamiseks on külastaja postitamine. Saate hõlpsalt lingid teie saidile lisada, lisades oma külalisposti lingi. Kahjuks hävitasid selle lingi loomise tehnika paljud spämmi tegevused külalispubliku maine. Google lõi 2012. aastal Penguini värskenduse, mis hävitas spämmi linkide loomiseks kasutatavate veebisaitide pingeread.\nSeepärast soovitame linkide ehitajatel kasutada ainsat mahepõllumajanduslikku teksti, linkides sellelt:\nFraas, mis tundub tekstiga loomulikult ja ei vasta täpselt sihitud märksõnale.\nFraas, mis ei ühti teie margitoote nimega.\nArtikli nimi, millele viitate.\nSelle asemel, et varjata oma tagasilink SEO optimeeritud ankur tekstiga, anna oma lugejatele rohkem teavet, et nad saaksid aru saada, miks nad peavad oma linki järgima ja kuidas nad saavad sellest kasu saada Source .


PCLA definitsioon: Esialgne tootmisega seotud raskuste analüüsimisel - Preliminary Coupled Loads Analysis\nAvaleht › 4 tähte › PCLA › Esialgne tootmisega seotud raskuste analüüsimisel\nPCLA: Esialgne tootmisega seotud raskuste analüüsimisel\nMida PCLA tähendab? PCLA tähistab Esialgne tootmisega seotud raskuste analüüsimisel. Kui külastate meie mitte-ingliskeelne versioon ja soovite näha ingliskeelset versiooni Esialgne tootmisega seotud raskuste analüüsimisel, palun Kerige alla ja näed tähendus Esialgne tootmisega seotud raskuste analüüsimisel inglise keeles. Pidage meeles, et PCLA-i lühendit kasutatakse laialdaselt sellistes tööstusharudes nagu pangandus, andmetöötlus, haridus, rahandus, valitsus ja tervishoid. Lisaks PCLA-ile võib Esialgne tootmisega seotud raskuste analüüsimisel olla lühike ka teiste akronüümide puhul.\nPCLA = Esialgne tootmisega seotud raskuste analüüsimisel\nKas otsite PCLA üldist määratlust? PCLA tähendab Esialgne tootmisega seotud raskuste analüüsimisel. Oleme uhked, et loetleda lühendeid PCLA suurima lühendite ja akronüümide andmebaasis. Järgmine pilt näitab üht PCLA definitsioone inglise keeles: Esialgne tootmisega seotud raskuste analüüsimisel. Saate alla laadida pildifaili printida või saata oma sõpradele e-posti teel, Facebook, Twitter või TikTok.\nNagu eespool mainitud, kasutatakse PCLA tekstsõnumite akronüümina, et esindada Esialgne tootmisega seotud raskuste analüüsimisel. Sellel lehel on kõik PCLA akronüüm ja selle tähendused Esialgne tootmisega seotud raskuste analüüsimisel. Pange tähele, et Esialgne tootmisega seotud raskuste analüüsimisel pole ainus tähendus PCLA. PCLA võib olla rohkem kui üks määratlus, seega vaadake seda meie sõnastikust kõigi PCLA tähenduste kohta ükshaaval.\nMääratlus inglise keeles: Preliminary Coupled Loads Analysis\nPeale Esialgne tootmisega seotud raskuste analüüsimisel on PCLA muud tähendused. Need on loetletud allpool vasakul. Palun Kerige allapoole ja klõpsake, et näha neid kõiki. Kõigi PCLA tähenduste puhul klõpsake nuppu "More ". Kui külastate meie ingliskeelset versiooni ja soovite näha teiste keelte definitsioone Esialgne tootmisega seotud raskuste analüüsimisel, klõpsake paremal allosas asuvat keelesuppu. Te näete tähendus Esialgne tootmisega seotud raskuste analüüsimisel paljudes teistes keeltes nagu Araabia, Taani, hollandi, hindi, Jaapani, Korea, Kreeka, Itaalia, Vietnami, jne.


Viimsepäeva eelõhtul – Harju Elu\nEsileht / Viimsepäeva eelõhtul\nViimsepäeva eelõhtul (0)\nValitsus valmistub nagu viimsepäevaks: tahetakse kõik hullud otsused mõne kuuga ära teha. Nagu ka ise ei usutaks, et see valitsus võiks pidada vastu järgmiste riigikogu valimisteni.\nAlgas see viimsepäevaks valmistumine kobarseaduse vastuvõtmisega detsembris, peatselt peale võimule saamist. Ühte maksumuudatuste paketti kirjutati sisse alkoholiaktsiisi tõus, sotsiaalmaksu vähendamisest loobumine, abikaasade ühise tulumaksudeklaratsiooni esitamise võimaluse tühistamine. Ja palju muud. Tuludeklaratsiooni muutmisest, tõsi küll, peale pikka vaidlemist opositsiooniga siiski loobuti. Ülejäänud osa maksumuudatuste paketist hääletati riigikogus aga kehtivaks.\nTeine kümneid tuhandeid inimesi ja miljoneid eurosid puudutav otsus on idee maakondade piires tasuta ühistranspordi kehtestamine. Seda ilma igasuguste rahaliste kalkulatsioonideta alates 1. jaanuarist 2018. Vähemalt nii kirjutati see koalitsioonilepingusse – kiirustades ja prioriteetsena.\nTasuta asju pole olemas! Selline “tasuta” ühistransport maksab ainuüksi Harjumaal – ilma Tallinnata – vähemalt 11,5 miljonit eurot. Nii kirjutas ka maavanem Ülle Rajasalu eelmises Harju Elus. Pigem tasuks mõelda omavalitsuste kaudu nende toetamisele, kes tõesti transportimisel abi vajavad, mitte ei külvaks raha ühtlaselt üle riigi. Iseküsimus on see, kas see ongi rahakülv ühiskonna hüvanguks või hoopis kindlas suunas liigutamine kellegi kaukasse, kes praeguse koalitsioonierakonna ühe juhtfiguurina kureerib ka transporti pealinnas. Sest just Tallinnast algas see tasuta ühistranspordi võidukäik.\nMis tuleb järgmisena? Kõigile toop õlut ja seapraad. Loomulikult tasuta. Veelkord – tasuta lõunaid ei ole olemas, pealinna raehärrad teavad seda sama hästi kui Naissaare vedurijuht Petka.\nKodakondsuspoliitika lõdvendamine, haridussüsteemis eesti keele nõude kaotamine vene õppekeelega koolides, isegi relvaeksami lubamine vene keeles – üks õige isamaalane ei saa aru, kuidas see kõik on võimalik Eesti vabariigis, vabariigi 100. sünnipäeva eelõhtul. Ja kuidas seesama Isamaa ja Res Publica Liit, kes veel Reformierakonnaga valitsusse kuuludes tahtis oma eestkõneleja Margus Tsahkna eestvõttel muutuda taas Isamaaliiduks, järsku sellise kannapöörde tegi ja asus teostama koos Keskerakonnaga poliitikat, millest ei saa aru, kui palju on nende eesmärkides populismi, kui palju Kremli kellade kaja ja kui palju nende endi mõtteid Eesti Vabariigi kodanikena Eesti elu edendamiseks. Paras popurrii.\nIgal juhul on riigikogu saalist selgesti hoomatav, kui väga näeb peaminister vaeva ja teeb järelandmisi Moskva poole kiikavate erakonnakaaslaste paadishoidmiseks. Et viimase veerandsaja aasta jooksul – ehk kogu taasiseseisvumise aja – mõjutab Kremlist öeldu Eesti poliitikat, tuleb rohkem kirjutada selle arvele, et noorema põlve isamaalased eesotsas Margus Tsahknaga on oma isamaalise jala sirgu lasknud. Aga mis imestada – neil pole Mart Laari, Lauri Vahtre ja teiste vanade kampsunite karastust.\nÄrimeestele numbrid kõrva\nSee, kuidas IRLi rahandusminister Sven Sester tahab ärimeestele kuuluvate autode numbrimärgid punaseks värvida, tundub “nii hea ideena”, et ainult isamaalaste ridadesse kuuluv olümpiavõitja Jaak Uudmäe suutis sotsiaalmeedias veel parema mõtte välja käia: ettevõtjatele tuleks kõrvadesse sälgud lõigata ja numbrid panna nagu vasikatele. Sest järsku mõni ärimees tuleb avalikus kohas autost välja ja keegi ei teagi, et ta ärimees on, jääb tähelepanuta. Sälgud kõrvas on aga igas asendis ja kaugele näha.\nÜldisemalt on lõikav praeguse valitsuskoalitsiooni mõtteviis: mida edasipüüdlikum sa oled, seda rohkem tuleb sult ära võtta.\nReformierakonna juhina ei ole muidugi minu asi, kas IRLi juhtfiguurid võtavad ka oma lihtliikmete arvamust kuulda, aga üht tahaksin soovitada küll: nii suur eksperiment, nagu auto numbrite värvimine, väärib pilootprojekti. Ja idee autor Sven Sester võiks sellega alustada oma koduvallas, Harku vallas. Ja kui ta enda auto nädala pärast samasugusena – ilma liigsete kaunistusteta – koduväravast välja vurab, siis alles laiendada numbrite värvimist kogu Eestis. Mõeldes samas ka sellele, et tõsistel tegijatel – olgu siin nimetatud vaid näiteks ABB, Merko Ehitus, riigifirmadest Eesti Energia – firmaautod kannavad kõik oma firmade tunnuskirju. Milleks siis juhtidel veel kõrvu sälkuda!?\nKas valgus on kustunud?\nÜldisemalt on lõikav praeguse valitsuskoalitsiooni mõtteviis: mida edasipüüdlikum sa oled, seda rohkem tuleb sult ära võtta. Olgu see siis eduka inimese ausa tööga välja teenitud vanaduspensionist, tulumaksuna hea arsti palgast või kas või trahvina – ikka peab edasipürgija maksma rohkem kui teised.\nSenise Eesti eduloo alus on olnud aga see, et kõiki maksustatakse võrdselt ja nii minimaalselt kui võimalik. Inimeste kindlus ja teadmine selgest ning läbipaistvast maksusüsteemist tegi ka riigi tugevaks, lubas meil jõuda edukaks väikeriigiks, meelitada siia välisinvestoreid ja tippspetsialiste. Mis omakorda tõesti on andnud ka võimaluse praegusel koalitsioonil riigi majanduse ning rahakotiga eksperimenteerida.\nAga kaua? Tunnustatud finantsanalüütik Erkki Raasuke juba ütles, et kui valitsus viib ellu kõik plaanitavad muutused finants- ja pangandussektoris, siis Eestisse meil enam tõsiseid välisinvesteeringuid oodata ei ole. Aga kui pole kõrgepalgalisi töökoht, pole valitsusel enam ka kelleltki maksu võtta…\nOktoobris on kohalikud valimised. Need annavad uue valitsuse senitehtust esimese indikatsiooni. Jääb loota, et tunneli lõpus pole tänane valitsus tuld päris ära kustutanud.


DELFI TÜRGIS | Pahvi päevakommentaar: Türgi loterii on põnevuse tekitajana MM-sarjale kasulik - Sport\nDELFI TÜRGIS | Pahvi päevakommentaar: Türgi loterii on põnevuse tekitajana MM-sarjale kasulik\nEsapekka Lappi pääses avapäeval probleemidest.AFP/Scanpix\nTürgi MM-ralli ettearvamatust ja sellega kaasnevat loterii maiku võib ju kiruda, kuid vahelduseks on selline kihutamine isegi hea.\nOtt Tänaku kaardilugeja Martin Järveoja nentis pärast Türgi ralli avapäeva, et see on autodele ja ka sõitjatele kogu sarja kõige raskem ralli. Kivised, kohati väga halvas seisukorras teed lõhuvad rehve ja vedrust. See kõik aga röövib sõidunaudingu, mis omakorda muudab rallimeeste töö emotsionaalselt raskeks. Seda kõike vürtsitavad ka mõne hetkega tingimusi muutvad vihmasajud ja samas ka ränk palavus.\nSee, kes Türgis pääseb ühegi probleemita, on õnnesärgis sündinud. Seekordse ralli avapäeval oli selleks Esapekka Lappi ning tasuks on tal kindel liidrikoht. Kui 17,7 sekundilist edu võib kindlaks nimetada. Soomes on see suur edu, Türgis, pole seda isegi üks minut, ütles Lappi ise.\nSuuremaid või väiksemaid äpardusi tuli ette aga pooltel sõitjatel. Kõige hullemini mõjutas rehvi purunemine tulemust Tänakul, Jari-Matti Latvalal ja Dani Sordol. Tõenäosus, et juhtuma hakkab ka laupäeval, on väga suur.\nSoome ja Saksamaa rallid möödusid n-ö steriilselt. Justkui selgest taevast vihmavalinguga võrreldavaid ootamatuid pöörded polnud. Võistlus, kus parim otsustatakse puhta sõidu põhjal, on kahtlemata nauditav ja kvaliteetne. Kuid autoralli pole valgetes kinnastest läbitav jõuproov. Ralli tähendab ka ootamatuid pöördeid ning edu saadab neid, kes suudavad nn ellujäämise kursused läbida. Õnne peab muidugi ka olema, kuid tavaliselt on õnn ikka tugevamate poolel.\nSeepärast ongi vahelduseks Türgi rallit põnev jälgida. Keegi ei tea, milline üllatus võib oodata järgmise kurvi või künka taga ning ühe ralli jooksul paisatakse kaardid mitmel korral segi. Kui selliseid rallisid on harva, sobivad nad sarja hästi. Rallisõidu üheks märksõnaks on ju ka ettearvamatus.\nÜks asi veel. Türgi keerulised tingimused seavad erilised nõuded ka auto ettevalmistamisel, just nendele teedele sobivaks seadistamiseks ning vastupidavuseks. Seegi on klassikalise ralli üks osa.\nTänaku ja Järveoja seis pole avapäeva järel lootusetu, kuid võimalikest kohtade jagunemistest ning tiimi poolt ühele või teisele sõitjale osutatavast abist, saab rääkida pärast laupäevast rallipäeva.\nDELFI TÜRGIS | Järveoja: loodame, et korraldajad korjavad sõidujoonest suured kivid ära\nRahulikult alustanud Tänak tunnistas, et nüüd tuleb targalt sõita\nEsapekka Lappi on liidrikohast üllatunud: Vau, see on päris lahe!


Teisenda kpm mõõtühikuks µNm (Kilopond-meter mõõtühikuks Mikronjuutonmeeter)\nkpm to µNm\nKilopond-meter to Mikronjuutonmeeter\nLähteühik: Dyne-centimeter [dyncm]Dyne-meter [dynm]Foot-ounces-force [ftoz]Foot-poundal [ftpdl]Foot-pounds-force [ftlb]Inch-ounces-force [inoz]Inch-pounds-force [inlb]J/radKilogram-force-centimeter [kgfcm]Kilogram-force-meter [kgfm]Kilonjuutonmeeter [kNm]Kilopond-meter [kpm]Meganjuutonmeeter [MNm]Meter-Kilogram [mkg]Mikronjuutonmeeter [µNm]Millinjuutonmeeter [mNm]Nanonjuutonmeeter [nNm]Njuutonmeeter [Nm]Ounce-feet [ozft]Ounce-inches [ozin]Pikonjuutonmeeter [pNm]Pond-meterPound-feet [lbft]Pound-inches [lbin]\nSihtühik: Dyne-centimeter [dyncm]Dyne-meter [dynm]Foot-ounces-force [ftoz]Foot-poundal [ftpdl]Foot-pounds-force [ftlb]Inch-ounces-force [inoz]Inch-pounds-force [inlb]J/radKilogram-force-centimeter [kgfcm]Kilogram-force-meter [kgfm]Kilonjuutonmeeter [kNm]Kilopond-meter [kpm]Meganjuutonmeeter [MNm]Meter-Kilogram [mkg]Mikronjuutonmeeter [µNm]Millinjuutonmeeter [mNm]Nanonjuutonmeeter [nNm]Njuutonmeeter [Nm]Ounce-feet [ozft]Ounce-inches [ozin]Pikonjuutonmeeter [pNm]Pond-meterPound-feet [lbft]Pound-inches [lbin]\nKui palju on Mikronjuutonmeeter ühes Kilopond-meter?\n1 Kilopond-meter [kpm] = 9 806 650 Mikronjuutonmeeter [µNm] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Kilopond-meter mõõtühikuks Mikronjuutonmeeter teisendamiseks.\nTeisenda Kilopond-meter mõõtühikuks Mikronjuutonmeeter (kpm mõõtühikuks µNm):\nValikute loendist vali üksus, mis vastab väärtusele, mida soovite teisendada, näiteks 'Kilopond-meter [kpm]'.\nLõpuks vali ühik, millesse sa soovid väärtuse teisendada, näiteks 'Mikronjuutonmeeter [µNm]'.\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '361 Kilopond-meter'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Kilopond-meter' või 'kpm'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Väändemoment'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '9 kpm na µNm' või '2 kpm to µNm' või '34 Kilopond-meter -> Mikronjuutonmeeter' või '44 kpm = µNm' või '93 Kilopond-meter na µNm' või '27 kpm na Mikronjuutonmeeter' või '76 Kilopond-meter to Mikronjuutonmeeter'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(79 * 22) kpm'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '361 Kilopond-meter + 1083 Mikronjuutonmeeter' või '73mm x 90cm x 53dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


Paide Korvpalliklubi Seitse korraldab taas t�navakorvpallisarja "Paide Suvi 2012"\nAEG JA KOHT: Etapid toimuvad maist kuni septembrini 2012a. Paide Laia tänava korvpalliväljakul (Lai 33, Paide linn). Tänavakorvpallisari on viieetapiline (27.mai, 17.juuni, 15.juuli, 12.august, 02.september).\nOSAVÕTJAD: Sarjas on kolm vanuseklassi:\nmehed (sünniaasta 1998 ja vanemad)\nneiud (vanuse piirangut ei ole)\npoisid (sünniaasta 1999 ja nooremad)\nVÕISTLUSSÜSTEEM: Registreerumine toimub võistluspäeva hommikul (10.15 - 10.50). Võistlussüsteem pannakse paika peale võistkondade registreerumist. Mängud algavad kell 11.00. Arvestust peetakse vanuseklasside kaupa (mehed, neiud, poisid). Neiud saavad mängida ka meeste vanuseklassis. Sellisel juhul moodustatakse MIX võistkond, kus neidude visatud korvid annavad võistkonnale topelt punktid. Mängitakse tänavakorvpalli reeglite järgi. Võit annab 2 punkti, kaotus 1 punkti ja loobumine 0 punkti.\nVõistkonna suurus etapil on 3 kuni 4 mängijat. Võistkond, kes soovib osaleda üldarvestuses, peab mängima kõikidel etappidel ühe nime all. Üks võistkond võib kasutada kogu sarja vältel kuni viite mängijat.\nÜldarvestuses lähevad arvesse võistkonna nelja parema etapi tulemused. Autasustatakse iga etapi vanuserühma kolme paremat võistkonda ja viskevõistluse võitjat ning üldarvestuses vanuseklasside kolme paremat võistkonda.\nOSAVAIMA KORVPALLURI HARJUTUSED: See aasta toimub esmakordselt kõige nooremale vanuseklassile võistlused osavaima korvpalluri tiitilile. Iga etapp selgitatakse välja osavaim korvpallur, kes kindlustab omale finaalikoha viimaseks tänavakorvpallisarja etapiks.\nOsavõtutasu meeste vanuseklassis on 5 EUR mängija ning poiste ja neidude vanuseklassis 2 EUR mängija. Korvpalliklubi Seitse õpilased, kes osalevad neidude ja poiste sarjas, osavõtutasu maksma ei pea.\n56 639 611


Manchester City lõpetas 19 aastat kestnud ootuse - Inglise liiga - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nManchester City lõpetas 19 aastat kestnud ootuse\n13. märts 2018, 0:08\nBernardo Silva ja David Silva (paremal) väravat tähistamas. FOTO: Nick Potts/PA Wire/PA Images\nManchester City jalgpallimeeskond alistas jalgpalli Inglismaa kõrgliigas võõral väljakul Stoke City skooriga 2:0. Mõlemad väravad lõi hispaanlane David Silva.\nSilva avas skoori juba kümnendal minutil, kui realiseeris Raheem Sterlingu söödu. Hooaja kaheksanda tabamuse lõi hispaanlane teise poolaja viiendal minutil, sedapuhku tegi väravale eeltöö Gabriel Jesus.\nSamade meeskondade hooaja esimene omavaheline mäng lõppes samuti Manchester City võiduga, kui koduväljakul löödi koguni seitse väravat. Viimati tegid helesinisärgid Stoke City vastu «kuldse duubli» hooajal 1998-99, kui mõlemad meeskonnad mängisid tugevuselt kolmandas liigas.\n30 mänguga 81 punkti kogunud Manchester City edestab lähimat konkurenti, linnarivaal Manchester Unitedit 16 silmaga. Stoke City jätkab 27 punktiga väljalangemistsoonis.\nTabeliseis: Manchester City 81, Manchester United 65, Tottenham 61, Liverpool 60, Chelsea 56, Arsenal 48.


Somaalia juhib kaoses riikide pingerida - Maailm - Postimees.ee - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nIslamistlike võitlejate patrull Somaalia pealinnas Mogadishus. Sellest maailma seadusetuimast riigist leiab kõikvõimalikke hädasid alates piraatidest ja lõpetades lapssõduritega.\nUmbes 200 Somaalia pealinna Mogadishu elanikku vaatas eile pealt, kuidas islamistid lõid neljal noorel mehel küljest parema käe ja vasaku jala.\nIsehakanud kohus pani neile süüks linnarahvalt mobiiltelefonide ja relvade varastamist. Kohtumõistmise korraldas valitsusvastane islamistlik rühmitus Shebab.\n«Amputatsioonid tehti plaanipäraselt,» teatas Shebabi esindaja uudistevõrgule AFP. «Enne kui karistus ellu viidi, kontrollisid meedikud nende tervist, vältimaks midagi, mis võiks nende elu ohtu panna.»\nPealtnägijate kirjelduste kohaselt olid amputeeritavate näod õudusest moondunud ja nende kisa kostis kaugele. «Mõned inimesed rahva seast olid karistuse täideviimise ajal sunnitud kõrvale vaatama,» jutustas kohalik mees Ali Mohamed Ibrahim AFP-le. «See nägi välja tõeliselt piinarikas, kuid ma tahan, et see lõpetaks röövimised siin piirkonnas.»\nAjakirja Foreign Policy ja Rahufondi värskes läbikukkunud riikide pingereas troonib Somaalia esikohal. Keskvõim sellel maal korda tagada ei suuda. Väidetavalt päritakse juba Mogadishu lennujaamas saabuvalt turistilt, millise kaliibri relva ta kaasa on võtnud.\nÜRO andmeil on viimase kuue nädala jooksul oma valitsusvägede ja mässuliste kokkupõrgete teele jäänud kodust põgenenud 159 000 somaallast. Võitlus ei käi mitte kusagil riigi äärealadel, vaid ka pealinnas.\nSestap on keset üleüldist seadusetust tekkinud mitmesuguseid «kodanikualgatuslikke» korraloomisinitsiatiive, mis ei pruugi austada kaasaegses tsiviliseeritud maailmas levinud õigusemõistmise põhimõtteid.\nNäiteks mullu oktoobris loobiti ühel Somaalia linnaväljakul kividega surnuks 13-aastane tüdruk. Kolme mehe poolt vägistatud tüdruku olid islamistid süüdi mõistnud abielurikkumises.\nSama korralageduse vili on ka Adeni lahel lokkav piraatlus. Somaalia piraadid, kelle käes on praegu vangis vähemalt 13 laeva ja üle 200 meremehe, on sundinud sealkandis oma patrullmissiooni alustama nii NATO, ELi, Venemaa, Hiina kui paljud teised.\nSuurema osa iga-aastase läbikukkunud riikide pingerea tänavusest esikümnest moodustavadki Aafrika maad. Vaid kuuendale kohale paigutatud Iraak, seitsmes Afganistan ja kümnes Pakistan osutavad viimastel aastatel lääneriikidelt enim tähelepanu saanud murekolletele Aasias.\nEdetabelit kommenteerivas analüüsis soovitab Foreign Policy rahvusvahelisel üldsusel enim tähelepanu pöörata ennekõike neile läbikukkunud riikidele, kus toimuv võib ka ülejäänud maailmale tõsist ohtu kujutada.\nKui piraatluse poolest Somaalia selles küsimuses kahtlemata klassifitseerub rohkem pingutusi nõudvaks piirkonnaks, siis terrorismiohu kohalt toob Foreign Policy välja, et see maa vedas alt isegi Al-Qaedat.\n«Hiljutine West Pointi terrorismi tõrjumise keskuse raport, mis tugines kättesaadud Al-Qaeda dokumentidel, paljastas, et Osama bin Ladeni meeskonna kogemus Somaalias tegutsemisega oli kohutav,» kirjutas Foreign Policy, «seda samadel põhjustel, miks rahvusvahelised rahuvalvajad 1990ndatel ei suutnud Somaaliat hallata: muu hulgas kohutav infrastruktuur, lokkav vägivald ja kuritegevus ning põhiteenuste nappus.»\n• Terminit «läbikukkunud riik» kasutatakse maa kohta, mille formaalsel keskvõimul puudub selle üle reaalne kontroll, kus lokkavad kaos ja kuritegevus.\n• Tänavuse läbikukkunud riikide pingerea esinumbrid on Somaalia, Zimbabwe, Sudaan, Tšaad ja Kongo Demokraatlik Vabariik.\n• Eesti on 177 riigi seas 140. kohal, Läti 136., Leedu 145. ja Soome 176. kohal. Parimal ehk 177. kohal seisab Norra.\nAllikad: PM, Fund For Peace